# Euroopa Liidu C 47/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 47 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik28. jaanuar 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 47

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik28. jaanuar 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2022/C 47/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/1022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveolVastu võetud nõukogu poolt 20. detsembril 2021 (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 47/02 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol | 7 |

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2022/C 47/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/1022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveolVastu võetud nõukogu poolt 20. detsembril 2021 (
  1
  )

1

1

2022/C 47/02

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol

7

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 1/1022

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol

Vastu võetud nõukogu poolt 20. detsembril 2021

(EMPs kohaldatav tekst)

2022/C 47/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/1/EÜ (4) on ette nähtud minimaalne tase turu avamiseks ilma juhita renditud sõidukite kasutamiseks kaupade autoveol. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/1/EÜ (4) on ette nähtud minimaalne tase turu avamiseks ilma juhita renditud sõidukite kasutamiseks kaupade autoveol.

| (2) | Renditud sõidukite kasutamine võib vähendada kaupu omal kulul või rendi või tasu eest vedavate ettevõtjate kulusid ja muuta samal ajal nende tegevuse paindlikumaks. Seega võib see suurendada asjaomaste ettevõtjate produktiivsust ja konkurentsivõimet. Kuna renditud sõidukid on keskmise sõidukipargi sõidukitest tavaliselt uuemad, on need keskmiselt ka ohutumad ja vähem saastavad. |
| --- | --- |

(2)

Renditud sõidukite kasutamine võib vähendada kaupu omal kulul või rendi või tasu eest vedavate ettevõtjate kulusid ja muuta samal ajal nende tegevuse paindlikumaks. Seega võib see suurendada asjaomaste ettevõtjate produktiivsust ja konkurentsivõimet. Kuna renditud sõidukid on keskmise sõidukipargi sõidukitest tavaliselt uuemad, on need keskmiselt ka ohutumad ja vähem saastavad.

| (3) | Direktiiv 2006/1/EÜ ei võimalda ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest täiel määral kasu saada. Direktiiv näeb liikmesriikidele ette võimaluse piirata oma territooriumil asuvatel ettevõtjatel omal kulul teostatavate vedude puhul üle kuuetonnise suurima lubatud täismassiga renditud sõidukite kasutamist. Lisaks ei nõuta liikmesriikidelt, et nad peaksid oma territooriumil lubama renditud sõidukite kasutamist, kui sõiduk on õiguspäraselt registreeritud või kasutusele võetud muus liikmesriigis kui seda rentiva ettevõtja asukohaliikmesriik. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv 2006/1/EÜ ei võimalda ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest täiel määral kasu saada. Direktiiv näeb liikmesriikidele ette võimaluse piirata oma territooriumil asuvatel ettevõtjatel omal kulul teostatavate vedude puhul üle kuuetonnise suurima lubatud täismassiga renditud sõidukite kasutamist. Lisaks ei nõuta liikmesriikidelt, et nad peaksid oma territooriumil lubama renditud sõidukite kasutamist, kui sõiduk on õiguspäraselt registreeritud või kasutusele võetud muus liikmesriigis kui seda rentiva ettevõtja asukohaliikmesriik.

| (4) | Et võimaldada ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest rohkem kasu saada, peaksid nad saama kasutada mitte ainult asukohaliikmesriigis, vaid mis tahes liikmesriigis renditud sõidukeid. See võimalus teeks nende jaoks lihtsamaks eelkõige lühiajalise, hooajalise või ajutise tippnõudluse rahuldamise või puudustega või kahjustatud sõidukite asendamise, kindlustades samal ajal vajalike ohutusnõuete järgimise ja juhtidele nõuetekohaste töötingimuste tagamise. |
| --- | --- |

(4)

Et võimaldada ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest rohkem kasu saada, peaksid nad saama kasutada mitte ainult asukohaliikmesriigis, vaid mis tahes liikmesriigis renditud sõidukeid. See võimalus teeks nende jaoks lihtsamaks eelkõige lühiajalise, hooajalise või ajutise tippnõudluse rahuldamise või puudustega või kahjustatud sõidukite asendamise, kindlustades samal ajal vajalike ohutusnõuete järgimise ja juhtidele nõuetekohaste töötingimuste tagamise.

| (5) | Liikmesriikidel ei peaks olema lubatud piirata oma territooriumil teise liikmesriigi territooriumil asuva ettevõtja poolt renditud sõiduki kasutamist, kui sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt ühes liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele, ohutusnõuetele ja muudele kohustuslikele standarditele ning, kui tegemist on sõidukiga, mille puhul nõutakse ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1072/2009, (5) on seda õigus ettevõtja asukohaliikmesriigi antud kõnealuse kinnitatud ärakirja alusel kasutada. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikidel ei peaks olema lubatud piirata oma territooriumil teise liikmesriigi territooriumil asuva ettevõtja poolt renditud sõiduki kasutamist, kui sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt ühes liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele, ohutusnõuetele ja muudele kohustuslikele standarditele ning, kui tegemist on sõidukiga, mille puhul nõutakse ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1072/2009, (5) on seda õigus ettevõtja asukohaliikmesriigi antud kõnealuse kinnitatud ärakirja alusel kasutada.

| (6) | Et lihtsustada asjakohaste tõendite esitamist, peaksid liikmesriigid tunnustama direktiivile 2006/1/EÜ vastavuse tõendamise vahendina ka elektroonilisel kujul esitatud dokumente. |
| --- | --- |

(6)

Et lihtsustada asjakohaste tõendite esitamist, peaksid liikmesriigid tunnustama direktiivile 2006/1/EÜ vastavuse tõendamise vahendina ka elektroonilisel kujul esitatud dokumente.

| (7) | Autoveo maksustamise määrad erinevad liidus endiselt märkimisväärselt. Seetõttu on teatavad piirangud, mis mõjutavad kaudselt ka sõidukite rentimise teenuste osutamise vabadust, maksumoonutuste vältimiseks siiski põhjendatud. Järelikult peaks liikmesriikidel olema võimalus piirata aega, mil nende territooriumil asuv ettevõtja võib teises liikmesriigis registreeritud või kasutusele võetud renditud sõidukit kasutada. Võttes arvesse, et käesoleva direktiiviga ei ühtlustada riiklikku sõidukite maksustamist ning et sõidukite registreerimise normid on seotud sõidukite maksustamisega, peaks liikmesriikidel olema võimalus nõuda renditud sõiduki registreerimist, tingimusel et sõidukil on lubatud enne selle nõude kohaldamise algust liigelda vähemalt 30 päeva. Samuti peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata seda, kui suurel arvul nende territooriumil asuv ettevõtja selliseid sõidukeid rentida võib. See piirarv ei tohiks olla väiksem kui teatav osa ettevõtja kasutuses olevate sõidukite arvust, mille arvutamisel ei võeta arvesse teises liikmesriigis renditud sõidukeid, mis ei ole registreeritud ettevõtja asukohaliikmesriigis. |
| --- | --- |

(7)

Autoveo maksustamise määrad erinevad liidus endiselt märkimisväärselt. Seetõttu on teatavad piirangud, mis mõjutavad kaudselt ka sõidukite rentimise teenuste osutamise vabadust, maksumoonutuste vältimiseks siiski põhjendatud. Järelikult peaks liikmesriikidel olema võimalus piirata aega, mil nende territooriumil asuv ettevõtja võib teises liikmesriigis registreeritud või kasutusele võetud renditud sõidukit kasutada. Võttes arvesse, et käesoleva direktiiviga ei ühtlustada riiklikku sõidukite maksustamist ning et sõidukite registreerimise normid on seotud sõidukite maksustamisega, peaks liikmesriikidel olema võimalus nõuda renditud sõiduki registreerimist, tingimusel et sõidukil on lubatud enne selle nõude kohaldamise algust liigelda vähemalt 30 päeva. Samuti peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata seda, kui suurel arvul nende territooriumil asuv ettevõtja selliseid sõidukeid rentida võib. See piirarv ei tohiks olla väiksem kui teatav osa ettevõtja kasutuses olevate sõidukite arvust, mille arvutamisel ei võeta arvesse teises liikmesriigis renditud sõidukeid, mis ei ole registreeritud ettevõtja asukohaliikmesriigis.

| (8) | Et liikmesriik saaks paremini tagada tema territooriumil asuva ettevõtja poolt renditud sõidukite kasutamise piirangute täitmist selliste sõidukite puhul, mis on registreeritud või kasutusele võetud kooskõlas muu liikmesriigi õigusaktidega, peaks asukohaliikmesriigil olema õigus nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks asjaomase sõiduki kasutamiseks lubatud ajavahemikku. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1072/2009 välja antud ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjade kehtivust on võimalik piirata ajavahemikuga, mis vastab rendilepingu kestusele. Samuti on võimalik nendele kinnitatud ärakirjadele märkida renditud sõiduki registreerimisnumbrit. |
| --- | --- |

(8)

Et liikmesriik saaks paremini tagada tema territooriumil asuva ettevõtja poolt renditud sõidukite kasutamise piirangute täitmist selliste sõidukite puhul, mis on registreeritud või kasutusele võetud kooskõlas muu liikmesriigi õigusaktidega, peaks asukohaliikmesriigil olema õigus nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks asjaomase sõiduki kasutamiseks lubatud ajavahemikku. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1072/2009 välja antud ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjade kehtivust on võimalik piirata ajavahemikuga, mis vastab rendilepingu kestusele. Samuti on võimalik nendele kinnitatud ärakirjadele märkida renditud sõiduki registreerimisnumbrit.

| (9) | Renditud sõidukite kasutamine ei tohiks takistada selliste vedude seaduslikkuse järelevalvet ja kontrollimist, mida teostavad ettevõtjad muudes liikmesriikides kui nende asukohaliikmesriik. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (6) kohaselt peavad riiklikud elektroonilised registrid sisaldama veoettevõtja käsutuses olevate sõidukite registreerimisnumbreid. Need registrid peaksid hõlmama ka muus liikmesriigis kui ettevõtja asukohaliikmesriigis renditud sõidukeid. Määrusega (EÜ) nr 1071/2009 nähakse samuti ette, et riiklikesse elektroonilistesse registritesse kantud andmed on kättesaadavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Riiklikud elektroonilised registrid peaksid võimaldama sihtotsingut seoses sõidukitega, mille registreerimisnumbri on väljastanud muu kui asukohaliikmesriik. |
| --- | --- |

(9)

Renditud sõidukite kasutamine ei tohiks takistada selliste vedude seaduslikkuse järelevalvet ja kontrollimist, mida teostavad ettevõtjad muudes liikmesriikides kui nende asukohaliikmesriik. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (6) kohaselt peavad riiklikud elektroonilised registrid sisaldama veoettevõtja käsutuses olevate sõidukite registreerimisnumbreid. Need registrid peaksid hõlmama ka muus liikmesriigis kui ettevõtja asukohaliikmesriigis renditud sõidukeid. Määrusega (EÜ) nr 1071/2009 nähakse samuti ette, et riiklikesse elektroonilistesse registritesse kantud andmed on kättesaadavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Riiklikud elektroonilised registrid peaksid võimaldama sihtotsingut seoses sõidukitega, mille registreerimisnumbri on väljastanud muu kui asukohaliikmesriik.

| (10) | Tagamaks, et rendi või tasu eest autoveoga tegeleva ettevõtja renditud sõiduki registreerimisnumbri riiklikku elektroonilisse registrisse lisamise kohustust täidetakse ühetaoliselt, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses riiklikesse elektroonilistesse registritesse kantavate andmete miinimumnõuetega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(10)

Tagamaks, et rendi või tasu eest autoveoga tegeleva ettevõtja renditud sõiduki registreerimisnumbri riiklikku elektroonilisse registrisse lisamise kohustust täidetakse ühetaoliselt, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses riiklikesse elektroonilistesse registritesse kantavate andmete miinimumnõuetega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).

| (11) | Omal kulul toimuvate vedude tõhustamiseks ei tohiks liikmesriikidel enam olla lubatud piirata sellise tegevuse puhul renditud sõidukite kasutamist. Selleks et vältida võimalikke maksuprobleeme, peaks aga säilitama võimaluse piirata renditud sõidukite kasutamist omal kulul teostatavateks vedudeks nende sõidukite puhul, mis on registreeritud väljaspool neid sõidukeid kasutava ettevõtja asukohaliikmesriiki. |
| --- | --- |

(11)

Omal kulul toimuvate vedude tõhustamiseks ei tohiks liikmesriikidel enam olla lubatud piirata sellise tegevuse puhul renditud sõidukite kasutamist. Selleks et vältida võimalikke maksuprobleeme, peaks aga säilitama võimaluse piirata renditud sõidukite kasutamist omal kulul teostatavateks vedudeks nende sõidukite puhul, mis on registreeritud väljaspool neid sõidukeid kasutava ettevõtja asukohaliikmesriiki.

| (12) | Komisjon peaks jälgima direktiivi 2006/1/EÜ rakendamist ja mõju ning koostama hiljemalt nelja aasta möödumisel käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast aruande. Kõnealuses aruandes tuleks võtta igakülgselt arvesse, millist mõju avaldab käesolev direktiiv liiklusohutusele, keskkonnale, tulenevalt muutustest sõidukiparkide vanuses ja nende koosseisu kuuluvates sõidukiliikides, ning maksutulule, pöörates erilist tähelepanu käesolevas direktiivis sätestatud piirangute põhjendamisele. Samuti tuleks aruandes hinnata, kas käesoleva direktiivi rakendamine on toonud kaasa raskusi normide, sealhulgas kabotaažireeglite täitmise tagamisel. Komisjon peaks seda aruannet arvesse võttes kaaluma, kas kõnealuses valdkonnas on vaja võtta edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks jälgima direktiivi 2006/1/EÜ rakendamist ja mõju ning koostama hiljemalt nelja aasta möödumisel käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast aruande. Kõnealuses aruandes tuleks võtta igakülgselt arvesse, millist mõju avaldab käesolev direktiiv liiklusohutusele, keskkonnale, tulenevalt muutustest sõidukiparkide vanuses ja nende koosseisu kuuluvates sõidukiliikides, ning maksutulule, pöörates erilist tähelepanu käesolevas direktiivis sätestatud piirangute põhjendamisele. Samuti tuleks aruandes hinnata, kas käesoleva direktiivi rakendamine on toonud kaasa raskusi normide, sealhulgas kabotaažireeglite täitmise tagamisel. Komisjon peaks seda aruannet arvesse võttes kaaluma, kas kõnealuses valdkonnas on vaja võtta edasisi meetmeid.

| (13) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid autovedude ja käesoleva direktiiviga lahendatavate küsimuste piiriülese laadi tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid autovedude ja käesoleva direktiiviga lahendatavate küsimuste piiriülese laadi tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (14) | Direktiivi 2006/1/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2006/1/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/1/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Iga liikmesriik lubab oma territooriumil selliste sõidukite kasutamist, mille on rentinud mõne teise liikmesriigi territooriumil asuvad ettevõtjad, tingimusel et:“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Iga liikmesriik lubab oma territooriumil selliste sõidukite kasutamist, mille on rentinud mõne teise liikmesriigi territooriumil asuvad ettevõtjad, tingimusel et:“;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt mis tahes liikmesriigi õigusaktidele ja kui see on kohaldatav, kasutatakse seda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 1071/2009 (*1) ja (EÜ) nr 1072/2009 (*2); |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt mis tahes liikmesriigi õigusaktidele ja kui see on kohaldatav, kasutatakse seda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 1071/2009 (*1) ja (EÜ) nr 1072/2009 (*2);

*1

*2

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).“;"

*2

| b) | lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõike 1 punktides a–d loetletud tingimuste täitmise tõendamiseks tuleb esitada paberil või elektroonilisel kujul järgmised dokumendid, mida tuleb hoida sõidukis:“. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Lõike 1 punktides a–d loetletud tingimuste täitmise tõendamiseks tuleb esitada paberil või elektroonilisel kujul järgmised dokumendid, mida tuleb hoida sõidukis:“.

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3

  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et nende territooriumil asuvad ettevõtjad võivad kaupade autoveoks kasutada renditud sõidukeid nende omanduses olevate sõidukitega samadel tingimustel, kui artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud.


  2.   Kui renditud sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele, võib autoveo-ettevõtja asukohaliikmesriik:






  a) | piirata renditud sõiduki oma territooriumil kasutamise aega, tingimusel et samal autoveo-ettevõtjal võimaldatakse kasutada renditud sõidukit vähemalt kaks järjestikust kuud igal konkreetsel kalendriaastal; sellisel juhul võib liikmesriik nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks kõnealuse liikmesriigi määratud tähtaega; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et nende territooriumil asuvad ettevõtjad võivad kaupade autoveoks kasutada renditud sõidukeid nende omanduses olevate sõidukitega samadel tingimustel, kui artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Kui renditud sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele, võib autoveo-ettevõtja asukohaliikmesriik:

a)

piirata renditud sõiduki oma territooriumil kasutamise aega, tingimusel et samal autoveo-ettevõtjal võimaldatakse kasutada renditud sõidukit vähemalt kaks järjestikust kuud igal konkreetsel kalendriaastal; sellisel juhul võib liikmesriik nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks kõnealuse liikmesriigi määratud tähtaega;

| b) | nõuda, et renditud sõiduk registreeritaks kooskõlas riiklike registreerimist käsitlevate õigusnormidega pärast vähemalt 30 päevase ajavahemiku möödumist; sellisel juhul võib liikmesriik nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks registreerimisnõude kohaldamise eelse kasutamise kestust; |
| --- | --- |

b)

nõuda, et renditud sõiduk registreeritaks kooskõlas riiklike registreerimist käsitlevate õigusnormidega pärast vähemalt 30 päevase ajavahemiku möödumist; sellisel juhul võib liikmesriik nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks registreerimisnõude kohaldamise eelse kasutamise kestust;

| c) | piirata selliste renditud sõidukite arvu, mida ettevõtja võib kasutada, tingimusel et minimaalne sõidukite arv on vähemalt 25 % määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 5 lõike 1 punkti g kohaselt ettevõtja käsutuses olevast kaubaveokite pargist kas renditud sõiduki kasutamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga või selle päeva seisuga, mil ettevõtja asub renditud sõidukit kasutama, sõltuvalt liikmesriigi kindlaksmääratud korrast; kui aga ettevõtja sõidukipargis on rohkem kui üks ja vähem kui neli sõidukit, siis on tal lubatud kasutada vähemalt ühte sellist sõidukit; käesoleva punkti kohane minimaalne arv viitab kaubaveokitele, mis on ettevõtja käsutuses kui kõnealuse liikmesriigi õigusaktide kohaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukid; |
| --- | --- |

c)

piirata selliste renditud sõidukite arvu, mida ettevõtja võib kasutada, tingimusel et minimaalne sõidukite arv on vähemalt 25 % määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 5 lõike 1 punkti g kohaselt ettevõtja käsutuses olevast kaubaveokite pargist kas renditud sõiduki kasutamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga või selle päeva seisuga, mil ettevõtja asub renditud sõidukit kasutama, sõltuvalt liikmesriigi kindlaksmääratud korrast; kui aga ettevõtja sõidukipargis on rohkem kui üks ja vähem kui neli sõidukit, siis on tal lubatud kasutada vähemalt ühte sellist sõidukit; käesoleva punkti kohane minimaalne arv viitab kaubaveokitele, mis on ettevõtja käsutuses kui kõnealuse liikmesriigi õigusaktide kohaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukid;

| d) | piirata selliste sõidukite kasutamist omal kulul toimuvateks vedudeks.“ |
| --- | --- |

d)

piirata selliste sõidukite kasutamist omal kulul toimuvateks vedudeks.“

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 3a

  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et sellise renditud sõiduki registreerimisnumber, mida kasutab ettevõtja, kes tegeleb kaupade autoveoga rendi või tasu eest, kantakse määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 16 osutatud riiklikesse elektroonilistesse registritesse.


  2.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad tihedat koostööd ning annavad kiiresti üksteisele vastastikust abi ja kogu asjakohast teavet, et hõlbustada käesoleva direktiivi rakendamist ja täitmise tagamist. Selleks määravad liikmesriigid riikliku kontaktpunkti, mis vastutab teabe teiste liikmesriikidega vahetamise eest.


  3.   Lõikes 1 osutatud teabevahetus toimub Euroopa autoveo-ettevõtjate registri (ERRU) kaudu, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/480 (*3).


  4.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas käesoleva artikliga neile edastatud teavet kasutatakse üksnes seoses nende küsimustega, mille jaoks seda taotleti. Igasugune isikuandmete töötlemine peab toimuma üksnes käesoleva direktiivi järgimise eesmärgil ning olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*4).


  5.   Vastastikust halduskoostööd tehakse ja haldusabi antakse tasuta.


  6.   Teabe taotlemine ei takista pädevatel asutustel võtta vastavalt asjakohasele liidu või liikmesriikide õigusele meetmeid, et uurida ja ennetada käesoleva direktiivi ülevõtmisest tulenevaid väidetavaid õigusnormide rikkumisi.


  7.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete töötlemine on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 2 punktis g osutatud teabe suhtes kohaldatavate nõuetega, mida on täpsustatud kõnealuse määruse artikli 16 lõike 2 kolmandas ja viiendas lõigus ning artikli 16 lõigetes 3 ja 4.


  8.   Hiljemalt 14 kuu möödumisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ (*5) artikli 9 lõike 1 teises lõigus osutatud riskiastme arvutamise ühtse valemi kehtestamist käsitleva rakendusakti vastuvõtmisest võtab komisjon rakendusaktidega vastu riiklikesse elektroonilistesse registritesse kantavate andmete miinimumnõuded, et võimaldada registrite omavahelist ühendamist ning määrata kindlaks funktsioonid, mida on vaja, et kõnealune teave oleks pädevatele asutustele kättesaadav teel toimuvate kontrollide käigus. Kõnealused miinimumnõuded ja funktsioonid vastavad määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 6 kohaselt kehtestatud nõuetele ja funktsioonidele. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 5b lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.


  9.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud andmed on pädevate asutuste jaoks kättesaadavad teel toimuvate kontrollide käigus.



  (*3)  Komisjoni 1. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/480, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1213/2010 (ELT L 87, 2.4.2016, lk 4)."


  (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."


  (*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb määruste (EÜ) nr 561/2006 ja (EL) nr 165/2014 ning direktiivi 2002/15/EÜ rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35).“" |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3a

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et sellise renditud sõiduki registreerimisnumber, mida kasutab ettevõtja, kes tegeleb kaupade autoveoga rendi või tasu eest, kantakse määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 16 osutatud riiklikesse elektroonilistesse registritesse.

2.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad tihedat koostööd ning annavad kiiresti üksteisele vastastikust abi ja kogu asjakohast teavet, et hõlbustada käesoleva direktiivi rakendamist ja täitmise tagamist. Selleks määravad liikmesriigid riikliku kontaktpunkti, mis vastutab teabe teiste liikmesriikidega vahetamise eest.

3.   Lõikes 1 osutatud teabevahetus toimub Euroopa autoveo-ettevõtjate registri (ERRU) kaudu, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/480 (*3).

4.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas käesoleva artikliga neile edastatud teavet kasutatakse üksnes seoses nende küsimustega, mille jaoks seda taotleti. Igasugune isikuandmete töötlemine peab toimuma üksnes käesoleva direktiivi järgimise eesmärgil ning olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*4).

5.   Vastastikust halduskoostööd tehakse ja haldusabi antakse tasuta.

6.   Teabe taotlemine ei takista pädevatel asutustel võtta vastavalt asjakohasele liidu või liikmesriikide õigusele meetmeid, et uurida ja ennetada käesoleva direktiivi ülevõtmisest tulenevaid väidetavaid õigusnormide rikkumisi.

7.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete töötlemine on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 2 punktis g osutatud teabe suhtes kohaldatavate nõuetega, mida on täpsustatud kõnealuse määruse artikli 16 lõike 2 kolmandas ja viiendas lõigus ning artikli 16 lõigetes 3 ja 4.

8.   Hiljemalt 14 kuu möödumisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ (*5) artikli 9 lõike 1 teises lõigus osutatud riskiastme arvutamise ühtse valemi kehtestamist käsitleva rakendusakti vastuvõtmisest võtab komisjon rakendusaktidega vastu riiklikesse elektroonilistesse registritesse kantavate andmete miinimumnõuded, et võimaldada registrite omavahelist ühendamist ning määrata kindlaks funktsioonid, mida on vaja, et kõnealune teave oleks pädevatele asutustele kättesaadav teel toimuvate kontrollide käigus. Kõnealused miinimumnõuded ja funktsioonid vastavad määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 6 kohaselt kehtestatud nõuetele ja funktsioonidele. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 5b lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

9.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud andmed on pädevate asutuste jaoks kättesaadavad teel toimuvate kontrollide käigus.

(*3)  Komisjoni 1. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/480, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1213/2010 (ELT L 87, 2.4.2016, lk 4)."

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."

*4

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb määruste (EÜ) nr 561/2006 ja (EL) nr 165/2014 ning direktiivi 2002/15/EÜ rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35).“"

*5

| 4) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 5a
  Komisjon esitab ... [neli aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäeva, kuupäev saavas käändes] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Kõnealune aruanne sisaldab teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukohaliikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta. Aruandes pööratakse erilist tähelepanu sellele, milline on mõju liiklusohutusele, keskkonnale, maksutulule ja kabotaažireeglite täitmise tagamisele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1072/2009. Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon, kas on vaja teha ettepanek täiendavate meetmete kohta.


  Artikkel 5b

  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 165/2014 (*6) artikli 42 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*7) tähenduses.


  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.



  (*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1)."


  (*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“" |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 5a

Komisjon esitab ... [neli aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäeva, kuupäev saavas käändes] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Kõnealune aruanne sisaldab teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukohaliikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta. Aruandes pööratakse erilist tähelepanu sellele, milline on mõju liiklusohutusele, keskkonnale, maksutulule ja kabotaažireeglite täitmise tagamisele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1072/2009. Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon, kas on vaja teha ettepanek täiendavate meetmete kohta.

Artikkel 5b

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 165/2014 (*6) artikli 42 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*7) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1)."

*6

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“"

*7

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ... [14 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast, kuupäev saavas käändes]. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 71.

1

(2)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 57.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2019. aasta seisukoht (ELT C 411, 27.11.2020, lk 258) ja nõukogu 20. detsembri 2021. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht [(ELT ...)/(Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata)].

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/7

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol

(2022/C 47/02)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Komisjon esitas eespool nimetatud ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. juunil 2017 osana esimesest liikuvuspaketist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesoleva ettepanekuga muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/1/EÜ, (1) et laiendada renditud kaubaveokite turulepääsu ja vähendada eeskirjade keerukust. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Parlament määras oma kaheksanda koosseisu ametiajal selle ettepaneku eest vastutavaks komisjoniks transpordi- ja turismikomisjoni (TRAN). Transpordi- ja turismikomisjon määras raportööriks Cláudia Monteiro de Aguiari (PPE, PT) ja hääletas tema raporti üle 24. mail 2018. Euroopa Parlament võttis 15. jaanuaril 2019 vastu oma esimese lugemise seisukoha, mis sisaldas 15 muudatusettepanekut (2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Transpordi- ja turismikomisjon kinnitas parlamendi üheksanda koosseisu ametiajal raportööri ja otsustas 24. septembril 2019 alustada esimese lugemise seisukohale tuginedes mitteametlikke poliitilisi kolmepoolseid kohtumisi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõukogus alustas maismaatranspordi töörühm tööd 1. juunil 2017. Töörühm vaatas 13. juunil 2017 mõjuhinnangu läbi. Delegatsioonid tunnistasid, et renditud sõidukite turuosa suurenemisel on eeldatavasti positiivne mõju, kuid mitu delegatsiooni rõhutas vajadust analüüsida täiendavalt ka selle võimalikku negatiivset mõju. Neile valmistab muret võimalik maksubaasi kahanemine ja renditud sõidukite kasutuselevõtu ja kabotaažvedude puhul allesjäänud piirangutega seonduv kontrollitavus. Mõned delegatsioonid ei pidanud veenvaks väidet, et tõhusamal sõidukite rentimise turul võiks olla üldiselt positiivne mõju keskkonnale. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõukogu (transport, telekommunikatsioon ja energeetika) vahetas esimest korda kõnealuse ettepaneku üle arvamusi 5. detsembril 2017, võttes arutelu aluseks eduaruande (3). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pärast erinevatel tasanditel tehtud täiendavat tööd 2018.–2021. aastal leppis nõukogu 3. juunil 2021 kokku üldises lähenemisviisis (4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | 2021. aasta juulist oktoobrini toimusid Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni kui vahendaja vahel läbirääkimised, et jõuda kõnealuse ettepaneku suhtes kokkuleppele. Läbirääkijad jõudsid 26. oktoobril 2021 esialgsele kokkuleppele kompromisstekstis, mida alaliste esindajate komitee 12. novembril 2021 analüüsis ja mille ta samal kuupäeval kinnitas (5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Töö käigus võttis nõukogu arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. detsembri 2017. aasta (6) ning Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta (7) arvamust. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Võttes arvesse kaasseadusandjate vahelist esialgset kokkulepet ning pärast selle õiguskeelelist viimistlemist, võttis nõukogu 20. detsembril 2021 ettepaneku suhtes vastu oma esimese lugemise seisukoha. |
| --- | --- |

10.

II.   EESMÄRK

| 11. | Direktiiviga 2006/1/EÜ kodifitseeritakse varasemad õigusnormid ja nähakse ette turu minimaalne avamine ilma juhita renditud sõidukite kasutamiseks liikmesriikidevahelisel kaupade autoveol, seda nii asjaomase liikmesriigi territooriumil kui ka teises liikmesriigis asutatud ettevõtjate puhul. Ent kõnealune direktiiv:






  — | annab liikmeriigile võimaluse piirata renditud sõidukite kasutamist tema territooriumil asutatud ettevõtjate poolt, lubades kasutada üksnes niisuguseid sõidukeid, mis on registreeritud asjaomases liikmesriigis, ning lisaks keelata omal kulul teostatavate vedude puhul üle kuuetonnise suurima lubatud täismassiga renditud sõidukite kasutamise; |
| --- | --- | --- |

11.

—

annab liikmeriigile võimaluse piirata renditud sõidukite kasutamist tema territooriumil asutatud ettevõtjate poolt, lubades kasutada üksnes niisuguseid sõidukeid, mis on registreeritud asjaomases liikmesriigis, ning lisaks keelata omal kulul teostatavate vedude puhul üle kuuetonnise suurima lubatud täismassiga renditud sõidukite kasutamise;

| — | on teises liikmesriigis asutatud ettevõtjate osas piiratud ulatusega, hõlmates üksnes samas liikmesriigis registreeritud sõidukite rentimist liikmesriikidevahelise liikluse jaoks. |
| --- | --- |

—

on teises liikmesriigis asutatud ettevõtjate osas piiratud ulatusega, hõlmates üksnes samas liikmesriigis registreeritud sõidukite rentimist liikmesriikidevahelise liikluse jaoks.

| 12. | Komisjon teeb ettepaneku muuta direktiivi 2006/1/EÜ peamiselt olemasolevate piirangute kõrvaldamiseks ning selge ja ühtse õigusraamistiku kehtestamiseks, mis annaks kogu ELi veoettevõtjatele võrdse juurdepääsu renditud sõidukite turule. |
| --- | --- |

12.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A.   Üldteave

| 13. | Euroopa Parlament ja nõukogu on pidanud komisjoni ettepaneku alusel läbirääkimisi, et saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha vastuvõtmise etapis. Nõukogu seisukoha eelnõu tekst kajastab täiel määral kahe kaasseadusandja vahel saavutatud kompromissi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Parlamendi esimese lugemise seisukoht langes kokku nõukogus sel ajal toimunud arutelude käigus väljendatud enamuse seisukohaga, kus leiti, et tuleks teha täiendavaid seadusandlikke jõupingutusi, et tugevdada kontrollisätteid ja kehtestada kaitsemeetmed, millega hoiduda sellest, et turu liberaliseerimist kasutataks ära peamiselt riiklike sõidukimaksude vältimise eesmärgil. Nõukogu üldises lähenemisviisis, milles lepiti kokku rohkem kui kaks aastat pärast parlamendi esimese lugemise seisukoha vastuvõtmist, kinnitati seda paralleelset hinnangut ning analüüsiti seoses kontrollisätetega ka muid lõpule viidud seadusandlikke algatusi, mis käsitlevad turu avamist ning mis on esitatud esimeses liikuvuspaketis. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nõukogu esimese lugemise seisukohas kajastuva kompromissi põhielemendid on järgmised: |
| --- | --- |

15.

a)   Välismaiste ja kohalike ettevõtjate erinev kohtlemine seoses juurdepääsuga renditud sõidukite turule

| 16. | Kehtiva direktiiviga ja komisjoni ettepanekuga antakse ettevõtjatele, kes on asutatud asjaomases liikmesriigis (artikkel 3) sisuliselt samasugune õigus sõidukeid rentida kui ettevõtjatele, kes on asutatud mõnes teises liikmesriigis (artikkel 2). Sellele vaatamata eelistasid nii parlament (muudatusettepanekud 3, 4 ja 9) kui nõukogu neid olukordi eristada. Juhul, kui ettevõtja on asutatud teises liikmesriigis ja renditud sõiduk on nõuetekohaselt registreeritud mis tahes liikmesriigis, ei tohiks liikmesriik, kus ettevõtja ei ole registreeritud, turulepääsu piirata. See tuleks võtta aluseks ka asjaomases liikmesriigis asutatud ettevõtjate puhul; teises liikmesriigis registreeritud sõidukite kasutamiseks peaksid asukohaliikmesriigi käsutuses olema siiski teatavad kaitsemeetmed, mis võimaldaksid kohaldada piiranguid. |
| --- | --- |

16.

b)   Võimalused piirata liikmesriigis asutatud ettevõtjate juurdepääsu renditud sõidukite turule

| 17. | Võttes arvesse seda kokkulepet olukordade eristamise kohta, keskenduti läbirääkimistel renditud sõidukite turule juurdepääsu piiravate kaitsemeetmete ulatusele, mille eesmärk on vältida maksumoonutusi (parlamendi muudatusettepanekud 4 ja 11; nõukogu üldine lähenemisviis, muudetud direktiivi artikli 3 lõige 2). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Mis puudutab võimalust piirata teises liikmesriigis registreeritud sõiduki rendilepingu kestust, on institutsioonid oma seisukohti kompromissi saavutamiseks ühtlustanud. Kõnealuse kompromissiga tagatakse, et liikmesriigi võetud meetmete korral võib rendileping kesta alati vähemalt kaks järjestikust kuud kalendriaasta jooksul. Võimalik on kehtestada nõue, et see leping ei kestaks kauem kui 30 päeva, kui see nõue tuleneb sõidukite registreerimist käsitlevatest liikmesriikide normidest. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Seoses võimalusega piirata teises liikmesriigis registreeritud sõidukite osa võrreldes maanteeveos osaleva riikliku sõidukipargiga, eelistasid mõlemad institutsioonid tagada, et see osa oleks vähemalt 25 %. Kokkulepitud tekstis on parlamendi muudatusettepanekule lisatud tehnilisi üksikasju. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Lõpuks tuli leida lahendus vabatahtlike piirangute kohta seoses renditud sõidukite kasutamisega omal kulul toimuvate vedude puhul (parlamendi muudatusettepanekud 28 ja 34; nõukogu üldine lähenemisviis, muudetud direktiivi artikli 3 lõike 2 punkt c). Parlamendi seisukoht oli laiem selles mõttes, et sellega sooviti kohaldada piirangut ka sõidukite suhtes, mis on registreeritud liikmesriigis, kus on registreeritud ettevõtja, ning nõukogu seisukoht oli laiem selles mõttes, et selles ei nähtud ette eristamist vastavalt sõiduki massile. Komisjon oli valmis nõustuma kaitsemeetmega vastavalt teiste kaitsemeetmete puhul kasutatud loogikale, kuid soovis jätta välja sätte, millega lubatakse teha üldine erand omal kulul toimuvate vedude suhtes. Parlament kiitis lõpuks nõukogu seisukoha selles küsimuses heaks. |
| --- | --- |

20.

c)   Järelevalve ja kontroll

| 21. | Pidades silmas, et kehtivate eeskirjadega ei võimaldata rentida sõidukit, mis ei ole registreeritud ettevõtja asukohaliikmesriigis, oli kompromissi saavutamiseks väga oluline lahendada küsimus renditud sõidukite kasutamise järelevalve ja kontrolli kohta, eelkõige seoses kabotaažvedude suhtes kehtivate turupiirangutega (8). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Parlamendi seisukohas nähti ette range kontrolliraamistik (muudatusettepanekud 5 ja 12) ning see erines nõukogu seisukohast peamiselt liikmesriikidevaheliste koostöökanalite kasutamise osas. Kompromissettepanekuga saavutati nõukogu seisukohaga võrreldes koostöömehhanismi üksikasjalikum ühtlustamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1071/2009 (9) sätestatud koostööeeskirjadega, mida oli ajakohastatud esimese liikuvuspaketiga. Ebaproportsionaalse halduskoormuse vältimiseks nõustus parlament, et teavet renditud sõidukite kohta ei ole vaja esitada iga kord, kui sõiduk on renditud, kui see teave on kättesaadav liikmesriigis, kes teostab teel toimuvaid kontrolle (uued artiklid 3a ja 5b). |
| --- | --- |

22.

d)   Ülevõtmine ja poliitika hindamine

| 23. | Kompromisstekstis nähakse ette ülevõtmise tähtaeg (muutmisdirektiivi artikkel 2), mis on umbes sama kui esimeses liikuvuspaketis sisalduvate uute kontrollisätete rakendamise tähtaeg, mis on kavandatud 2023. aasta augustiks. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vaadati läbi komisjoni kohustus anda aru direktiivi rakendamise ja mõju kohta (parlamendi muudatusettepanekud 7 ja 13, muudetud direktiivi uus artikkel 5a), lähendades aruande ajakava ja eeldatavate teemadega seotud seisukohti. |
| --- | --- |

24.

B.   Nõukogu seisukoha muud elemendid

| 25. | Nõukogu nõustus parlamendi ümbersõnastatud muudatusettepanekutega (põhjendused 2 ja 4 parlamendi muudatusettepanekutest 1 ja 6). Nõukogu seisukoha lõpptekstis sisalduvad järgmised muud nõukogu poolt komisjoni ettepanekusse lisatud elemendid:






  — | põhjenduses (põhjendus 8) ja artikli 3 lõike 2 vastavates osades viidatakse kontrollivahenditele, mida kasutatakse juhul, kui liikmesriik on piiranud tema territooriumil asutatud ettevõtjate poolt sõlmitud rendilepingu kestust; |
| --- | --- | --- |

25.

—

põhjenduses (põhjendus 8) ja artikli 3 lõike 2 vastavates osades viidatakse kontrollivahenditele, mida kasutatakse juhul, kui liikmesriik on piiranud tema territooriumil asutatud ettevõtjate poolt sõlmitud rendilepingu kestust;

| — | kooskõlas muude hiljuti vastu võetud ELi õigusaktidega (10) peavad liikmesriigid võimaldama seda, et dokumente, mida juhil tuleb hoida sõidukis, saaks esitada elektroonilisel kujul (muudetud direktiivi põhjendus 6, artikli 2 lõige 2). |
| --- | --- |

—

kooskõlas muude hiljuti vastu võetud ELi õigusaktidega (10) peavad liikmesriigid võimaldama seda, et dokumente, mida juhil tuleb hoida sõidukis, saaks esitada elektroonilisel kujul (muudetud direktiivi põhjendus 6, artikli 2 lõige 2).

IV.   KOKKUVÕTE

| 26. | Nõukogu seisukohas säilitatakse Euroopa Komisjoni ettepaneku peamised eesmärgid ning see kajastab täielikult kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel mitteametlikel läbirääkimistel, mis toimusid Euroopa Komisjoni toetusel. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Seda kompromissi kinnitas Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni esimees 16. novembril 2021 eesistujariigile saadetud kirjas; nõukogu (keskkond) võttis selle 20. detsembril 2021 vastu esimese lugemise seisukohana. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).

(2)  ELT C 411, 27.11.2020, lk 258.

(3)  Vt dok ST 14841/17.

(4)  Dok ST 9398/21.

(5)  Dok ST 13377/21.

(6)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 71.

(7)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 57.

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1072/2009 (rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72)) artikkel 8.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EL) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

(10)  Vt nt määruse (EÜ) nr 1072/2009 artikli 8 lõige 4a ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määruse (EL) 2020/1056 (elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33)) artikkel 5.

---