# Službeni list C 501/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 501 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.13. prosinca 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 501

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.13. prosinca 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 501/01 | Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o ključnim značajkama europskog modela sporta | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

2021/C 501/01

Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o ključnim značajkama europskog modela sporta

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 501/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  ) | 8 |
| 2021/C 501/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  ) | 9 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 501/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  )

1

8

2021/C 501/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  )

1

9

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 501/04 | Tečajna lista eura — 10. prosinca 2021. | 10 |
| 2021/C 501/05 | Godišnje ažuriranje za 2021. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te koeficijenti ispravka koji se primjenjuju | 11 |
| 2021/C 501/06 | Privremeno ažuriranje pondera primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja europske unije koji rade u trećim zemljama | 17 |
| 2021/C 501/07 | Privremeno ažuriranje pondera primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u trećim zemljama | 21 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 501/04

Tečajna lista eura — 10. prosinca 2021.

10

2021/C 501/05

Godišnje ažuriranje za 2021. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te koeficijenti ispravka koji se primjenjuju

11

2021/C 501/06

Privremeno ažuriranje pondera primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja europske unije koji rade u trećim zemljama

17

2021/C 501/07

Privremeno ažuriranje pondera primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u trećim zemljama

21

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 501/08 | Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom keramičkih pločica podrijetlom iz Indije i Turske | 25 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 501/09 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 36 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2021/C 501/08

Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom keramičkih pločica podrijetlom iz Indije i Turske

25

DRUGI AKTI

Europska komisija

2021/C 501/09

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/1

---

Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o ključnim značajkama europskog modela sporta

(2021/C 501/01)

VIJEĆE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PODSJEĆAJUĆI DA:

| 1. | Prema članku 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UEFU) sport je područje u kojem bi se djelovanjem na razini EU-a trebalo podupirati, koordinirati i dopunjavati djelovanja država članica. |
| --- | --- |

1.

Prema članku 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UEFU) sport je područje u kojem bi se djelovanjem na razini EU-a trebalo podupirati, koordinirati i dopunjavati djelovanja država članica.

| 2. | U skladu s člankom 165. stavkom 1. UFEU-a Unija „doprinosi promidžbi europskog sporta, vodeći pritom računa o specifičnoj prirodi sporta, njegovim strukturama koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegovoj društvenoj i obrazovnoj ulozi”. |
| --- | --- |

2.

U skladu s člankom 165. stavkom 1. UFEU-a Unija „doprinosi promidžbi europskog sporta, vodeći pritom računa o specifičnoj prirodi sporta, njegovim strukturama koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegovoj društvenoj i obrazovnoj ulozi”.

| 3. | U skladu s člankom 165. stavkom 2. UFEU-a, ciljevi su djelovanja Unije: „razvijanje europske dimenzije u sportu promicanjem pravednosti i otvorenosti na sportskim natjecanjima i suradnje među tijelima odgovornima za sport te zaštitom tjelesnog i moralnog integriteta sportaša i sportašica, osobito najmlađih sportaša i sportašica”. |
| --- | --- |

3.

U skladu s člankom 165. stavkom 2. UFEU-a, ciljevi su djelovanja Unije: „razvijanje europske dimenzije u sportu promicanjem pravednosti i otvorenosti na sportskim natjecanjima i suradnje među tijelima odgovornima za sport te zaštitom tjelesnog i moralnog integriteta sportaša i sportašica, osobito najmlađih sportaša i sportašica”.

| 4. | U Zaključcima Vijeća o učinku pandemije bolesti COVID-19 i oporavku sektora sporta države članice pozivaju se da „promiču solidarnost među sportskim savezima, klubovima, organizacijama i sportašima kako bi doprinijeli održivom oporavku i daljnjem razvoju sektora sporta i prepoznaju europski model sporta (1) kao primjer sustava utemeljenog na solidarnosti”. |
| --- | --- |

4.

U Zaključcima Vijeća o učinku pandemije bolesti COVID-19 i oporavku sektora sporta države članice pozivaju se da „promiču solidarnost među sportskim savezima, klubovima, organizacijama i sportašima kako bi doprinijeli održivom oporavku i daljnjem razvoju sektora sporta i prepoznaju europski model sporta (1) kao primjer sustava utemeljenog na solidarnosti”.

| 5. | U Planu rada Europske unije u području sporta (2021. – 2024.) europski model sporta ključna je tema u okviru prioritetnog područja „Zaštita integriteta i vrijednosti u sportu”. |
| --- | --- |

5.

U Planu rada Europske unije u području sporta (2021. – 2024.) europski model sporta ključna je tema u okviru prioritetnog područja „Zaštita integriteta i vrijednosti u sportu”.

| 6. | U Revidiranoj Europskoj povelji o sportu koju je Vijeće Europe usvojilo 13. listopada 2021. naglašavaju se zajedničke značajke okvira za europski sport i njegovu organizaciju, koji sportski pokret smatra europskim modelom sporta. |
| --- | --- |

6.

U Revidiranoj Europskoj povelji o sportu koju je Vijeće Europe usvojilo 13. listopada 2021. naglašavaju se zajedničke značajke okvira za europski sport i njegovu organizaciju, koji sportski pokret smatra europskim modelom sporta.

PREPOZNAJUĆI DA:

| 7. | Organizacija sporta u Europi zasnovana je na temeljnom pravu slobode udruživanja. Temelji se i na vrijednostima, kao što su solidarnost među različitim razinama u sportu, posebice između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini, pravednost, integritet, otvorenost, rodna ravnopravnost i dobro upravljanje. |
| --- | --- |

7.

Organizacija sporta u Europi zasnovana je na temeljnom pravu slobode udruživanja. Temelji se i na vrijednostima, kao što su solidarnost među različitim razinama u sportu, posebice između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini, pravednost, integritet, otvorenost, rodna ravnopravnost i dobro upravljanje.

| 8. | Ključne su značajke većine organiziranih sportova u Europi utemeljenih na vrijednostima organizacija sporta na neovisnoj, demokratskoj i teritorijalnoj osnovi, s piramidalnom strukturom koja obuhvaća sve razine sporta, od sporta na lokalnoj razini do profesionalnog sporta, a sastoji se od klupskih natjecanja i natjecanja nacionalnih reprezentacija te uključuje mehanizme za osiguravanje financijske solidarnosti, pravednosti i otvorenosti na natjecanjima, poput načela promaknuća i nazadovanja. |
| --- | --- |

8.

Ključne su značajke većine organiziranih sportova u Europi utemeljenih na vrijednostima organizacija sporta na neovisnoj, demokratskoj i teritorijalnoj osnovi, s piramidalnom strukturom koja obuhvaća sve razine sporta, od sporta na lokalnoj razini do profesionalnog sporta, a sastoji se od klupskih natjecanja i natjecanja nacionalnih reprezentacija te uključuje mehanizme za osiguravanje financijske solidarnosti, pravednosti i otvorenosti na natjecanjima, poput načela promaknuća i nazadovanja.

| 9. | Organizirani sport u Europi utemeljen na vrijednostima obično je ustrojen na nacionalnoj osnovi i u načelu ga organizira jedan savez za svaki sport, čime se omogućuje sveobuhvatan pristup pravilima, propisima i normama te poštovanje kalendara natjecanja i kvalifikacija za njih. Te su organizacije predane financijskoj solidarnosti između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini, kao i najvišoj razini dobrog upravljanja, temeljnim i ljudskim pravima, mentalnom i fizičkom zdravlju te sigurnosti sportaša, sprečavanju svih oblika diskriminacije i promicanju integriteta sporta. |
| --- | --- |

9.

Organizirani sport u Europi utemeljen na vrijednostima obično je ustrojen na nacionalnoj osnovi i u načelu ga organizira jedan savez za svaki sport, čime se omogućuje sveobuhvatan pristup pravilima, propisima i normama te poštovanje kalendara natjecanja i kvalifikacija za njih. Te su organizacije predane financijskoj solidarnosti između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini, kao i najvišoj razini dobrog upravljanja, temeljnim i ljudskim pravima, mentalnom i fizičkom zdravlju te sigurnosti sportaša, sprečavanju svih oblika diskriminacije i promicanju integriteta sporta.

| 10. | Sport je i sam po sebi važan gospodarski sektor u Europi, koji doprinosi gospodarskom rastu, razvoju i mogućnostima zapošljavanja (2) te obuhvaća nove dionike i pristupe u sportu, kao što su sportska industrija, sponzori, mediji, velika događanja, nove vrste sporta, uloga sportaša itd. U daljnjem razvoju sporta u Europi trebalo bi uzeti u obzir i te nove dionike i pristupe. |
| --- | --- |

10.

Sport je i sam po sebi važan gospodarski sektor u Europi, koji doprinosi gospodarskom rastu, razvoju i mogućnostima zapošljavanja (2) te obuhvaća nove dionike i pristupe u sportu, kao što su sportska industrija, sponzori, mediji, velika događanja, nove vrste sporta, uloga sportaša itd. U daljnjem razvoju sporta u Europi trebalo bi uzeti u obzir i te nove dionike i pristupe.

NAGLAŠAVAJUĆI DA:

| 11. | Sportski savezi trebali bi imati središnju ulogu u nadgledanju organizacije i funkcioniranja sportova na koje se odnose i trebali bi na demokratski, uravnotežen i kohezivan način usklađivati interese sportaša, klubova i liga, navijača i drugih dionika te drugih sportskih organizacija kako bi svi doprinijeli zdravom razvoju sporta. |
| --- | --- |

11.

Sportski savezi trebali bi imati središnju ulogu u nadgledanju organizacije i funkcioniranja sportova na koje se odnose i trebali bi na demokratski, uravnotežen i kohezivan način usklađivati interese sportaša, klubova i liga, navijača i drugih dionika te drugih sportskih organizacija kako bi svi doprinijeli zdravom razvoju sporta.

| 12. | Mehanizmi za zaštitu prava i odgovornosti sportaša, kao što su nediskriminacija, pristup informacijama, zastupljenost u sportskim organizacijama, privatnost i pošteno suđenje te mogućnost da se sportaši koriste tim mehanizmima ključni su za održavanje načela dobrog upravljanja u organiziranom sportu utemeljenom na vrijednostima, u kojem se sluša i uvažava mišljenje sportašâ. |
| --- | --- |

12.

Mehanizmi za zaštitu prava i odgovornosti sportaša, kao što su nediskriminacija, pristup informacijama, zastupljenost u sportskim organizacijama, privatnost i pošteno suđenje te mogućnost da se sportaši koriste tim mehanizmima ključni su za održavanje načela dobrog upravljanja u organiziranom sportu utemeljenom na vrijednostima, u kojem se sluša i uvažava mišljenje sportašâ.

| 13. | Financijska solidarnost ključna je značajka organiziranog sporta utemeljenog na vrijednostima. Njome se može doprinijeti uspostavi, održavanju i jačanju povezanosti između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini, sufinanciranju komercijalno manje privlačnih natjecanja, kao i osposobljavanju volontera, sportaša, trenera, dužnosnika itd. Nadalje, trebalo bi poduprijeti i aktivnosti kojima se promiče poštovanje vrijednosti u sportu, poput temeljnih i ljudskih prava, demokracije, solidarnosti, društvene integracije, rodne ravnopravnosti, razvoja mladih, prava djeteta i obrazovanja putem sporta. |
| --- | --- |

13.

Financijska solidarnost ključna je značajka organiziranog sporta utemeljenog na vrijednostima. Njome se može doprinijeti uspostavi, održavanju i jačanju povezanosti između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini, sufinanciranju komercijalno manje privlačnih natjecanja, kao i osposobljavanju volontera, sportaša, trenera, dužnosnika itd. Nadalje, trebalo bi poduprijeti i aktivnosti kojima se promiče poštovanje vrijednosti u sportu, poput temeljnih i ljudskih prava, demokracije, solidarnosti, društvene integracije, rodne ravnopravnosti, razvoja mladih, prava djeteta i obrazovanja putem sporta.

| 14. | Organizirani sport u Europi suočava se s unutarnjim i vanjskim prijetnjama, kao što su slučajevi lošeg upravljanja, korupcije, manipulacija u sportu, financijske nestabilnosti, kršenja ljudskih prava, dopinga, rasizma, nasilja, rodne neravnopravnosti, sve veće komercijalizacije i tendencije kupovanja, a ne obučavanja mladih sportaša. Sve to zahtijeva odgovor, u bliskoj suradnji s relevantnim tijelima i organizacijama, kojim bi trebalo zaštititi vrijednosti i integritet sporta, promicati dobro upravljanje te osigurati pozitivnu budućnost sporta. |
| --- | --- |

14.

Organizirani sport u Europi suočava se s unutarnjim i vanjskim prijetnjama, kao što su slučajevi lošeg upravljanja, korupcije, manipulacija u sportu, financijske nestabilnosti, kršenja ljudskih prava, dopinga, rasizma, nasilja, rodne neravnopravnosti, sve veće komercijalizacije i tendencije kupovanja, a ne obučavanja mladih sportaša. Sve to zahtijeva odgovor, u bliskoj suradnji s relevantnim tijelima i organizacijama, kojim bi trebalo zaštititi vrijednosti i integritet sporta, promicati dobro upravljanje te osigurati pozitivnu budućnost sporta.

| 15. | Dobro upravljanje u sportu preduvjet je za autonomiju i samoregulaciju sportskih organizacija i saveza, u skladu s načelima demokracije, transparentnosti, integriteta, solidarnosti, rodne ravnopravnosti, otvorenosti i odgovornosti, među ostalim društvene odgovornosti. Od ključne je važnosti da sportske organizacije i savezi poštuju i, kada je to moguće, podignu svoje standarde dobrog upravljanja tako da uvaže mišljenje sportaša i navijača. |
| --- | --- |

15.

Dobro upravljanje u sportu preduvjet je za autonomiju i samoregulaciju sportskih organizacija i saveza, u skladu s načelima demokracije, transparentnosti, integriteta, solidarnosti, rodne ravnopravnosti, otvorenosti i odgovornosti, među ostalim društvene odgovornosti. Od ključne je važnosti da sportske organizacije i savezi poštuju i, kada je to moguće, podignu svoje standarde dobrog upravljanja tako da uvaže mišljenje sportaša i navijača.

| 16. | Za dugoročnu održivost sporta ključno je održati i, prema potrebi, poboljšati natjecateljsku ravnotežu kako bi se spriječila nepoštena prednost. Kako bi se promicala poštena, konkurentna i uravnotežena sportska natjecanja, trebalo bi razmotriti širok raspon mjera koje bi se odnosile i na kratkoročne potrebe i dugoročna kretanja. |
| --- | --- |

16.

Za dugoročnu održivost sporta ključno je održati i, prema potrebi, poboljšati natjecateljsku ravnotežu kako bi se spriječila nepoštena prednost. Kako bi se promicala poštena, konkurentna i uravnotežena sportska natjecanja, trebalo bi razmotriti širok raspon mjera koje bi se odnosile i na kratkoročne potrebe i dugoročna kretanja.

S OBZIROM NA TO DA:

| 17. | Natjecanja nacionalnih reprezentacija sastavni su dio organiziranog sporta u Europi (3). Imaju ključnu ulogu ne samo u promicanju nacionalnog identiteta i poticanju mladih sportaša da ostvare najvišu razinu sportskih rezultata, već i u promicanju solidarnosti sa sportom na lokalnoj razini i djelovanju kao uzor za mlađe generacije. |
| --- | --- |

17.

Natjecanja nacionalnih reprezentacija sastavni su dio organiziranog sporta u Europi (3). Imaju ključnu ulogu ne samo u promicanju nacionalnog identiteta i poticanju mladih sportaša da ostvare najvišu razinu sportskih rezultata, već i u promicanju solidarnosti sa sportom na lokalnoj razini i djelovanju kao uzor za mlađe generacije.

| 18. | Sportske organizacije svih vrsta i na svim razinama obvezuju se na razvoj kulture transparentnosti i uspostavu postupaka utemeljenih na načelima dobrog upravljanja kojima se osigurava besprijekorno upravljanje njihovim financijskim sredstvima i stroga kontrola radi sprečavanja sukoba interesa i korupcije te ograničeno trajanje izabranih položaja. |
| --- | --- |

18.

Sportske organizacije svih vrsta i na svim razinama obvezuju se na razvoj kulture transparentnosti i uspostavu postupaka utemeljenih na načelima dobrog upravljanja kojima se osigurava besprijekorno upravljanje njihovim financijskim sredstvima i stroga kontrola radi sprečavanja sukoba interesa i korupcije te ograničeno trajanje izabranih položaja.

| 19. | Zbog sve veće komercijalizacije profesionalnog sporta sport postaje aktivnost još više usmjerena na ostvarenje dobiti, osobito zbog vrijednosti prava na emitiranje. Iako to doprinosi osiguravanju financijskih sredstava za veći broj sportaša, razvoj komercijalne dimenzije sporta sa sobom nosi i opasnosti za sportske vrijednosti. |
| --- | --- |

19.

Zbog sve veće komercijalizacije profesionalnog sporta sport postaje aktivnost još više usmjerena na ostvarenje dobiti, osobito zbog vrijednosti prava na emitiranje. Iako to doprinosi osiguravanju financijskih sredstava za veći broj sportaša, razvoj komercijalne dimenzije sporta sa sobom nosi i opasnosti za sportske vrijednosti.

| 20. | U doba kada modernizacija sporta otvara nove financijske mogućnosti koje proizlaze iz gospodarskog potencijala sporta, od ključne je važnosti da se u okviru organiziranog sporta utemeljenog na vrijednostima očuva integritet sporta, poštuju načela dobrog upravljanja, poštuje nacionalno pravo, pravo EU-a i međunarodno pravo te zadrže jednaki uvjeti neophodni za učinkovito poštovanje vrijednosti solidarnosti među svim akterima. |
| --- | --- |

20.

U doba kada modernizacija sporta otvara nove financijske mogućnosti koje proizlaze iz gospodarskog potencijala sporta, od ključne je važnosti da se u okviru organiziranog sporta utemeljenog na vrijednostima očuva integritet sporta, poštuju načela dobrog upravljanja, poštuje nacionalno pravo, pravo EU-a i međunarodno pravo te zadrže jednaki uvjeti neophodni za učinkovito poštovanje vrijednosti solidarnosti među svim akterima.

| 21. | Određene vrijednosti i tradicije europskog sporta imaju pozitivan utjecaj na društvo i trebalo bi ih promicati, naglašavajući pritom raznolikost i složenost europskih sportskih struktura. U ovoj se Rezoluciji navode ključne značajke europskog modela sporta, prije svega organiziranog sporta utemeljenog na vrijednostima. |
| --- | --- |

21.

Određene vrijednosti i tradicije europskog sporta imaju pozitivan utjecaj na društvo i trebalo bi ih promicati, naglašavajući pritom raznolikost i složenost europskih sportskih struktura. U ovoj se Rezoluciji navode ključne značajke europskog modela sporta, prije svega organiziranog sporta utemeljenog na vrijednostima.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA, U SKLADU S NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI I NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA:

| 22. | podupru ključne značajke europskog modela sporta, kao što su sloboda udruživanja, piramidalna struktura, otvoreni sustav promaknuća i nazadovanja, pristup na lokalnoj razini i solidarnost, uloga u nacionalnom identitetu, izgradnja zajednice, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegova društvena, obrazovna, kulturna i zdravstvena funkcija, u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a; |
| --- | --- |

22.

podupru ključne značajke europskog modela sporta, kao što su sloboda udruživanja, piramidalna struktura, otvoreni sustav promaknuća i nazadovanja, pristup na lokalnoj razini i solidarnost, uloga u nacionalnom identitetu, izgradnja zajednice, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegova društvena, obrazovna, kulturna i zdravstvena funkcija, u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a;

| 23. | primjerice putem strukturiranog dijaloga EU-a o sportu dodatno istraže i nastave rasprave koje su u tijeku sa svim sportskim dionicima o ključnim značajkama europskog modela sporta, uzimajući u obzir raznolikost pristupa i nova kretanja u različitim vrstama sporta, u skladu s organiziranim sportom utemeljenim na vrijednostima; |
| --- | --- |

23.

primjerice putem strukturiranog dijaloga EU-a o sportu dodatno istraže i nastave rasprave koje su u tijeku sa svim sportskim dionicima o ključnim značajkama europskog modela sporta, uzimajući u obzir raznolikost pristupa i nova kretanja u različitim vrstama sporta, u skladu s organiziranim sportom utemeljenim na vrijednostima;

| 24. | promiču vrijednosti u sportu i sportskim organizacijama, kojima se upravlja u skladu s načelima demokracije, transparentnosti, integriteta, solidarnosti, rodne ravnopravnosti, otvorenosti, odgovornosti, pristupačnosti, društvene odgovornosti te poštovanja temeljnih i ljudskih prava; |
| --- | --- |

24.

promiču vrijednosti u sportu i sportskim organizacijama, kojima se upravlja u skladu s načelima demokracije, transparentnosti, integriteta, solidarnosti, rodne ravnopravnosti, otvorenosti, odgovornosti, pristupačnosti, društvene odgovornosti te poštovanja temeljnih i ljudskih prava;

| 25. | uvaže i očuvaju specifičnu prirodu sporta i njegovih struktura koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te autonomiju sportskih upravljačkih tijela da organiziraju sport za koji su odgovorna, poštujući pritom nacionalno i međunarodno pravo te pravo EU-a; |
| --- | --- |

25.

uvaže i očuvaju specifičnu prirodu sporta i njegovih struktura koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te autonomiju sportskih upravljačkih tijela da organiziraju sport za koji su odgovorna, poštujući pritom nacionalno i međunarodno pravo te pravo EU-a;

| 26. | prepoznaju doprinos volontera, sportskih klubova na lokalnoj razini, obitelji i lokalnih zajednica u području sporta i prema potrebi im pruže potporu; |
| --- | --- |

26.

prepoznaju doprinos volontera, sportskih klubova na lokalnoj razini, obitelji i lokalnih zajednica u području sporta i prema potrebi im pruže potporu;

| 27. | ojačaju politike namijenjene poticanju osposobljavanja i obrazovanja sportaša i sportskog osoblja jer oni doprinose promicanju društvenih, obrazovnih, gospodarskih i širih interesa sporta; |
| --- | --- |

27.

ojačaju politike namijenjene poticanju osposobljavanja i obrazovanja sportaša i sportskog osoblja jer oni doprinose promicanju društvenih, obrazovnih, gospodarskih i širih interesa sporta;

| 28. | obrate pozornost na posljedice koje bi zatvorena sportska natjecanja mogla imati na organizirani sport u Europi, kao što su temeljne promjene u postupcima sportskih kvalifikacija koji se obično temelje na sportskim zaslugama; |
| --- | --- |

28.

obrate pozornost na posljedice koje bi zatvorena sportska natjecanja mogla imati na organizirani sport u Europi, kao što su temeljne promjene u postupcima sportskih kvalifikacija koji se obično temelje na sportskim zaslugama;

| 29. | uključe europska sportska pitanja u rasprave na Konferenciji o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

29.

uključe europska sportska pitanja u rasprave na Konferenciji o budućnosti Europe;

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA:

| 30. | podupre ključne značajke europskog modela sporta, kao što su sloboda udruživanja, piramidalna struktura, otvoreni sustav promaknuća i nazadovanja, pristup na lokalnoj razini i solidarnost, uloga u nacionalnom identitetu, izgradnja zajednice, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegova društvena, obrazovna, kulturna i zdravstvena funkcija, u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a; |
| --- | --- |

30.

podupre ključne značajke europskog modela sporta, kao što su sloboda udruživanja, piramidalna struktura, otvoreni sustav promaknuća i nazadovanja, pristup na lokalnoj razini i solidarnost, uloga u nacionalnom identitetu, izgradnja zajednice, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegova društvena, obrazovna, kulturna i zdravstvena funkcija, u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a;

| 31. | primjerice putem studije Komisije o europskom modelu (modelima) sporta, strukturiranog dijaloga EU-a o sportu itd. dodatno istraži i nastavi rasprave koje su u tijeku sa svim sportskim dionicima o ključnim značajkama europskog modela sporta, uzimajući u obzir raznolikost pristupa i nova kretanja u različitim vrstama sporta, u skladu s organiziranim sportom utemeljenim na vrijednostima; |
| --- | --- |

31.

primjerice putem studije Komisije o europskom modelu (modelima) sporta, strukturiranog dijaloga EU-a o sportu itd. dodatno istraži i nastavi rasprave koje su u tijeku sa svim sportskim dionicima o ključnim značajkama europskog modela sporta, uzimajući u obzir raznolikost pristupa i nova kretanja u različitim vrstama sporta, u skladu s organiziranim sportom utemeljenim na vrijednostima;

| 32. | u okviru svojih nadležnosti s obzirom na pravo EU-a i međunarodno pravo podupre ulogu sporta i njegovu obrazovnu dimenziju, na primjer dvojne karijere sportaša, i njihovu održivu kombinaciju; |
| --- | --- |

32.

u okviru svojih nadležnosti s obzirom na pravo EU-a i međunarodno pravo podupre ulogu sporta i njegovu obrazovnu dimenziju, na primjer dvojne karijere sportaša, i njihovu održivu kombinaciju;

| 33. | nastavi uvažavati i u praksi odražavati specifičnu prirodu sporta i njegovih struktura koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima, čije bi djelovanje trebao obilježavati visok stupanj dobrog upravljanja, transparentnosti, odgovornosti, društvene odgovornosti, uključivosti, integriteta, demokracije, samoregulacije i poštovanja temeljnih i ljudskih prava; |
| --- | --- |

33.

nastavi uvažavati i u praksi odražavati specifičnu prirodu sporta i njegovih struktura koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima, čije bi djelovanje trebao obilježavati visok stupanj dobrog upravljanja, transparentnosti, odgovornosti, društvene odgovornosti, uključivosti, integriteta, demokracije, samoregulacije i poštovanja temeljnih i ljudskih prava;

| 34. | u okviru svojih nadležnosti, uzimajući pritom u obzir specifičnu prirodu sporta, potiče suradnju i strukturirani dijalog sa sportskim pokretom, skupinama sportaša, komercijalnim organizatorima i drugim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

34.

u okviru svojih nadležnosti, uzimajući pritom u obzir specifičnu prirodu sporta, potiče suradnju i strukturirani dijalog sa sportskim pokretom, skupinama sportaša, komercijalnim organizatorima i drugim relevantnim dionicima;

| 35. | skrene pozornost na posljedice koje bi zatvorena sportska natjecanja mogla imati na organizirani sport u Europi, primjerice na pravednost i otvorenost na sportskim natjecanjima, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima i društvenu i obrazovnu funkciju; |
| --- | --- |

35.

skrene pozornost na posljedice koje bi zatvorena sportska natjecanja mogla imati na organizirani sport u Europi, primjerice na pravednost i otvorenost na sportskim natjecanjima, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima i društvenu i obrazovnu funkciju;

| 36. | uključi europska sportska pitanja u rasprave na Konferenciji o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

36.

uključi europska sportska pitanja u rasprave na Konferenciji o budućnosti Europe;

POZIVAJU SPORTSKI POKRET, UZIMAJUĆI U OBZIR AUTONOMIJU SPORTSKIH ORGANIZACIJA, DA:

| 37. | podupre ključne značajke europskog modela sporta, kao što su sloboda udruživanja, piramidalna struktura, otvoreni sustav promaknuća i nazadovanja, pristup na lokalnoj razini i solidarnost, uloga u nacionalnom identitetu, izgradnja zajednice, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegova društvena, obrazovna, kulturna i zdravstvena funkcija, u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a; |
| --- | --- |

37.

podupre ključne značajke europskog modela sporta, kao što su sloboda udruživanja, piramidalna struktura, otvoreni sustav promaknuća i nazadovanja, pristup na lokalnoj razini i solidarnost, uloga u nacionalnom identitetu, izgradnja zajednice, strukture koje se temelje na dobrovoljnim aktivnostima te njegova društvena, obrazovna, kulturna i zdravstvena funkcija, u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a;

| 38. | primjerice putem strukturiranog dijaloga EU-a o sportu dodatno istraži i nastavi rasprave koje su u tijeku sa svim sportskim dionicima o ključnim značajkama europskog modela sporta, uzimajući u obzir raznolikost pristupa i nova kretanja u različitim vrstama sporta, u skladu s organiziranim sportom utemeljenim na vrijednostima; |
| --- | --- |

38.

primjerice putem strukturiranog dijaloga EU-a o sportu dodatno istraži i nastavi rasprave koje su u tijeku sa svim sportskim dionicima o ključnim značajkama europskog modela sporta, uzimajući u obzir raznolikost pristupa i nova kretanja u različitim vrstama sporta, u skladu s organiziranim sportom utemeljenim na vrijednostima;

| 39. | promiče solidarnost među sportskim organizacijama na svim razinama kako bi se doprinijelo oporavku od pandemije bolesti COVID-19, održivosti i daljnjem razvoju sportskog sektora; |
| --- | --- |

39.

promiče solidarnost među sportskim organizacijama na svim razinama kako bi se doprinijelo oporavku od pandemije bolesti COVID-19, održivosti i daljnjem razvoju sportskog sektora;

| 40. | poštuje i uskladi zahtjeve koji proizlaze iz međunarodnog sportskog kalendara i sudjeluje u programima solidarnosti; |
| --- | --- |

40.

poštuje i uskladi zahtjeve koji proizlaze iz međunarodnog sportskog kalendara i sudjeluje u programima solidarnosti;

| 41. | zalaže se za financijsku solidarnost između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini te za najvišu razinu dobrog upravljanja, sigurnosti i integriteta za sportaše, osoblje, dužnosnike i gledatelje; |
| --- | --- |

41.

zalaže se za financijsku solidarnost između profesionalnog sporta i sporta na lokalnoj razini te za najvišu razinu dobrog upravljanja, sigurnosti i integriteta za sportaše, osoblje, dužnosnike i gledatelje;

| 42. | surađuje sa svim dionicima, posebno s upravljačkim tijelima u sportu, na očuvanju i jačanju temeljnih i ljudskih prava, posebno prava sportaša u svim aktivnostima povezanima sa sportom, i zdravlja sportaša zbog većeg broja sportskih natjecanja, kao i rodne ravnopravnosti i socijalne uključenosti izbjegavanjem svih oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

42.

surađuje sa svim dionicima, posebno s upravljačkim tijelima u sportu, na očuvanju i jačanju temeljnih i ljudskih prava, posebno prava sportaša u svim aktivnostima povezanima sa sportom, i zdravlja sportaša zbog većeg broja sportskih natjecanja, kao i rodne ravnopravnosti i socijalne uključenosti izbjegavanjem svih oblika diskriminacije;

| 43. | osigura uspostavu učinkovitih unutarnjih i vanjskih mehanizama za osiguravanje usklađenosti s načelima dobrog upravljanja i poštovanja temeljnih i ljudskih prava, kao i odgovarajućih mehanizama praćenja, izvješćivanja i sankcija; |
| --- | --- |

43.

osigura uspostavu učinkovitih unutarnjih i vanjskih mehanizama za osiguravanje usklađenosti s načelima dobrog upravljanja i poštovanja temeljnih i ljudskih prava, kao i odgovarajućih mehanizama praćenja, izvješćivanja i sankcija;

| 44. | osigura organizaciju vrhunskih i profesionalnih sportskih natjecanja u skladu s načelom otvorenosti na sportskim natjecanjima, dajući prednost sportskim zaslugama; |
| --- | --- |

44.

osigura organizaciju vrhunskih i profesionalnih sportskih natjecanja u skladu s načelom otvorenosti na sportskim natjecanjima, dajući prednost sportskim zaslugama;

| 45. | surađuje s obrazovnim ustanovama kako bi se u praksi ostvarila održiva kombinacija sporta i obrazovanja u cilju cjelovitog razvoja, dobrobiti i integriteta sportaša; |
| --- | --- |

45.

surađuje s obrazovnim ustanovama kako bi se u praksi ostvarila održiva kombinacija sporta i obrazovanja u cilju cjelovitog razvoja, dobrobiti i integriteta sportaša;

| 46. | promiče i olakšava pristup mladih sportaša i nedovoljno zastupljenih skupina sudjelovanju i uključivanju u donošenje odluka u sportu, kada je to primjereno; |
| --- | --- |

46.

promiče i olakšava pristup mladih sportaša i nedovoljno zastupljenih skupina sudjelovanju i uključivanju u donošenje odluka u sportu, kada je to primjereno;

| 47. | osmisli mehanizme za zaštitu prava i odgovornosti sportaša, kao što su nediskriminacija, pristup informacijama, zastupljenost u sportskim organizacijama, privatnost i pošteno suđenje, te potakne sportaše da se koriste tim mehanizmima; |
| --- | --- |

47.

osmisli mehanizme za zaštitu prava i odgovornosti sportaša, kao što su nediskriminacija, pristup informacijama, zastupljenost u sportskim organizacijama, privatnost i pošteno suđenje, te potakne sportaše da se koriste tim mehanizmima;

| 48. | poštuje temeljna i ljudska prava i u svjetlu toga donosi odgovorne odluke o domaćinima velikih sportskih događanja unutar i izvan Europske unije (4). |
| --- | --- |

48.

poštuje temeljna i ljudska prava i u svjetlu toga donosi odgovorne odluke o domaćinima velikih sportskih događanja unutar i izvan Europske unije (4).

---

(1)  ‚Iako zbog raznolikosti europskih sportskih struktura ne postoji zajednička definicija europskog modela sporta, neke ključne značajke čine ga prepoznatljivim. Te značajke obuhvaćaju piramidalnu strukturu, otvoren sustav promaknuća i nazadovanja, pristup na lokalnoj osnovi i solidarnost, ulogu u nacionalnom identitetu, strukture utemeljene na dobrovoljnoj aktivnosti te njegovu društvenu i obrazovnu funkciju.’

(2)  Europska komisija, Study on the economic impact of sport through sport satellite accounts (Studija o gospodarskoj koristi sporta s pomoću satelitskih računa za sport), istraživačko izvješće, travanj 2018.

(3)  Vidjeti, na primjer, Tsjalle van der Burg: EU competition law, football and national markets (Pravo EU-a o tržišnom natjecanju, nogomet i nacionalna tržišta), istraživački članak, 30. prosinca 2020.

(4)  Na temelju pisma koje je 27. siječnja 2021. potpisalo 27 ministara i ministrica sporta i uputilo ga povjerenici Mariyi Gabriel.

---

PRILOG I.

Definicija

Za potrebe ove Rezolucije:

Organizirani sport utemeljen na vrijednostima u Europi

Organizirani sport utemeljen na vrijednostima zasniva se na slobodi udruživanja i vrijednostima kao što su dobro upravljanje, sigurnost, integritet, solidarnost, koja uključuje i financijsku solidarnost, zdravlje i sigurnost sportaša, poštovanje temeljnih i ljudskih prava, rodna ravnopravnost te dobrovoljne aktivnosti. Obično je strukturiran na nacionalnoj osnovi i u načelu ga organizira jedan sportski savez za svaki sport, čime se omogućuje sveobuhvatan pristup pravilima, propisima i normama, kao i kalendarima natjecanja i kvalifikacijama za njih.

---

PRILOG II

Politički kontekst

| 1. | Vijeće Europe, Preporuka CM/Rec(2021)5 Odbora ministara državama članicama o revidiranoj Europskoj povelji o sportu, donesena 13. listopada 2021. |
| --- | --- |

1.

Vijeće Europe, Preporuka CM/Rec(2021)5 Odbora ministara državama članicama o revidiranoj Europskoj povelji o sportu, donesena 13. listopada 2021.

| 2. | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (2020/2864(RSP)) |
| --- | --- |

2.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (2020/2864(RSP))

| 3. | Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o planu rada Europske unije u području sporta (1. siječnja 2021. – 30. lipnja 2024.), 2020/C 419/01 |
| --- | --- |

3.

Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o planu rada Europske unije u području sporta (1. siječnja 2021. – 30. lipnja 2024.), 2020/C 419/01

| 4. | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o učinku pandemije bolesti COVID-19 i oporavku sektora sporta, 2020/C 214 I/01 |
| --- | --- |

4.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o učinku pandemije bolesti COVID-19 i oporavku sektora sporta, 2020/C 214 I/01

| 5. | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, naslovljeni „Osnaživanje trenera povećanjem mogućnosti za stjecanje vještina i kompetencija”, 2020/C 196/01 |
| --- | --- |

5.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, naslovljeni „Osnaživanje trenera povećanjem mogućnosti za stjecanje vještina i kompetencija”, 2020/C 196/01

| 6. | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2012. o europskoj dimenziji u sportu (2011/2087(INI)) |
| --- | --- |

6.

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2012. o europskoj dimenziji u sportu (2011/2087(INI))

| 7. | Komunikacija Europske komisije naslovljena „Razvoj europske dimenzije u sportu”, COM/2011/0012 final |
| --- | --- |

7.

Komunikacija Europske komisije naslovljena „Razvoj europske dimenzije u sportu”, COM/2011/0012 final

| 8. | Europsko vijeće, Nica, 7. – 10. prosinca 2000., Zaključci predsjedništva: Prilog IV. – Izjava o specifičnim značajkama sporta i njegovoj društvenoj funkciji u Europi, koju bi trebalo uzeti u obzir pri provedbi zajedničkih politika |
| --- | --- |

8.

Europsko vijeće, Nica, 7. – 10. prosinca 2000., Zaključci predsjedništva: Prilog IV. – Izjava o specifičnim značajkama sporta i njegovoj društvenoj funkciji u Europi, koju bi trebalo uzeti u obzir pri provedbi zajedničkih politika

| 9. | Izjava Europskog vijeća o sportu – zaključci predsjedništva iz 2008., 17271/1/08 REV 1 |
| --- | --- |

9.

Izjava Europskog vijeća o sportu – zaključci predsjedništva iz 2008., 17271/1/08 REV 1

| 10. | Rezolucija Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 1602 (2008): Potreba za očuvanjem europskog modela sporta |
| --- | --- |

10.

Rezolucija Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 1602 (2008): Potreba za očuvanjem europskog modela sporta

| 11. | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. svibnja 2008. o Bijeloj knjizi o sportu (2007/2261(INI)) |
| --- | --- |

11.

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. svibnja 2008. o Bijeloj knjizi o sportu (2007/2261(INI))

| 12. | Bijela knjiga Europske komisije o sportu {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936} |
| --- | --- |

12.

Bijela knjiga Europske komisije o sportu {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936}

| 13. | Mišljenje Odbora regija o Europskom modelu sporta (1999/C 374/14) |
| --- | --- |

13.

Mišljenje Odbora regija o Europskom modelu sporta (1999/C 374/14)

| 14. | Izvješće Komisije Europskom vijeću u cilju zaštite postojećih sportskih struktura i održavanja društvene uloge sporta unutar okvira Zajednice – Helsinško izvješće o sportu, COM/99/0644 final |
| --- | --- |

14.

Izvješće Komisije Europskom vijeću u cilju zaštite postojećih sportskih struktura i održavanja društvene uloge sporta unutar okvira Zajednice – Helsinško izvješće o sportu, COM/99/0644 final

| 15. | Glavna uprava X Europske komisije o europskom modelu sporta i radni dokument Glavne uprave X o razvoju i izgledima djelovanja Zajednice u području sporta, 1998. |
| --- | --- |

15.

Glavna uprava X Europske komisije o europskom modelu sporta i radni dokument Glavne uprave X o razvoju i izgledima djelovanja Zajednice u području sporta, 1998.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/8

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 501/02)

Dana 27. listopada 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10487. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10487. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/9

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 501/03)

Dana 6. prosinca 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10558. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10558. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/10

---

Tečajna lista eura (1)

10. prosinca 2021.

(2021/C 501/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1273 |
| JPY | japanski jen | 128,20 |
| DKK | danska kruna | 7,4362 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85355 |
| SEK | švedska kruna | 10,2463 |
| CHF | švicarski franak | 1,0424 |
| ISK | islandska kruna | 147,80 |
| NOK | norveška kruna | 10,1335 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,365 |
| HUF | mađarska forinta | 365,58 |
| PLN | poljski zlot | 4,6123 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9494 |
| TRY | turska lira | 15,6908 |
| AUD | australski dolar | 1,5765 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4340 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7918 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6635 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5396 |
| KRW | južnokorejski von | 1 331,35 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,0414 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,1814 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5250 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 202,70 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7488 |
| PHP | filipinski pezo | 56,746 |
| RUB | ruski rubalj | 82,8024 |
| THB | tajlandski baht | 37,945 |
| BRL | brazilski real | 6,2923 |
| MXN | meksički pezo | 23,6094 |
| INR | indijska rupija | 85,3105 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1273

JPY

japanski jen

128,20

DKK

danska kruna

7,4362

GBP

funta sterlinga

0,85355

SEK

švedska kruna

10,2463

CHF

švicarski franak

1,0424

ISK

islandska kruna

147,80

NOK

norveška kruna

10,1335

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,365

HUF

mađarska forinta

365,58

PLN

poljski zlot

4,6123

RON

rumunjski novi leu

4,9494

TRY

turska lira

15,6908

AUD

australski dolar

1,5765

CAD

kanadski dolar

1,4340

HKD

hongkonški dolar

8,7918

NZD

novozelandski dolar

1,6635

SGD

singapurski dolar

1,5396

KRW

južnokorejski von

1 331,35

ZAR

južnoafrički rand

18,0414

CNY

kineski renminbi-juan

7,1814

HRK

hrvatska kuna

7,5250

IDR

indonezijska rupija

16 202,70

MYR

malezijski ringit

4,7488

PHP

filipinski pezo

56,746

RUB

ruski rubalj

82,8024

THB

tajlandski baht

37,945

BRL

brazilski real

6,2923

MXN

meksički pezo

23,6094

INR

indijska rupija

85,3105

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/11

---

Godišnje ažuriranje za 2021. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te koeficijenti ispravka koji se primjenjuju

(2021/C 501/05)

1.1.

| 1.7.2021 | STUPANJ |
| --- | --- |
| RAZRED | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. |
| 16. | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | | |
| 15. | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 |
| 14. | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 |
| 13. | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 |
| 12. | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 |
| 11. | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 |
| 10. | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 |
| 9. | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 |
| 8. | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 |
| 7. | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 |
| 6. | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 |
| 5. | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 |
| 4. | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 |
| 3. | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 |
| 2. | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 |
| 1. | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 |

1.7.2021

STUPANJ

RAZRED

1.

2.

3.

4.

5.

16.

19 490,71

20 309,74

21 163,17

15.

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

14.

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

13.

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12.

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

11.

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

10.

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

9.

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8.

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

7.

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

6.

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

5.

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

4.

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

3.

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

2.

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

1.

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

2.

| 1.7.2021 | STUPANJ | |
| --- | --- | --- |
| RAZRED | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. |
| 6. | 4 970,95 | 5 179,84 | 5 397,50 | 5 547,65 | 5 624,31 |
| 5. | 4 393,49 | 4 578,11 | 4 771,16 | 4 903,20 | 4 970,95 |
| 4. | 3 883,12 | 4 046,28 | 4 216,32 | 4 333,62 | 4 393,49 |
| 3. | 3 432,01 | 3 576,23 | 3 726,53 | 3 830,19 | 3 883,12 |
| 2. | 3 033,32 | 3 160,80 | 3 293,63 | 3 385,25 | 3 432,01 |
| 1. | 2 680,96 | 2 793,62 | 2 911,02 | 2 991,98 | 3 033,32 |

1.7.2021

STUPANJ

RAZRED

1.

2.

3.

4.

5.

6.

4 970,95

5 179,84

5 397,50

5 547,65

5 624,31

5.

4 393,49

4 578,11

4 771,16

4 903,20

4 970,95

4.

3 883,12

4 046,28

4 216,32

4 333,62

4 393,49

3.

3 432,01

3 576,23

3 726,53

3 830,19

3 883,12

2.

3 033,32

3 160,80

3 293,63

3 385,25

3 432,01

1.

2 680,96

2 793,62

2 911,02

2 991,98

3 033,32

3.

| — | koeficijente ispravka primjenjive od 1. srpnja 2021. na primitke od rada dužnosnika i ostalih službenika iz članka 64. Pravilnika o osoblju (navedene u stupcu 2. sljedeće tablice), |
| --- | --- |

—

koeficijente ispravka primjenjive od 1. srpnja 2021. na primitke od rada dužnosnika i ostalih službenika iz članka 64. Pravilnika o osoblju (navedene u stupcu 2. sljedeće tablice),

| — | koeficijente ispravka primjenjive od 1. siječnja 2022. na temelju članka 17. stavka 3. Priloga VII. Pravilniku o osoblju na prijenose koje vrše dužnosnici i ostali službenici (navedene u stupcu 3. sljedeće tablice), |
| --- | --- |

—

koeficijente ispravka primjenjive od 1. siječnja 2022. na temelju članka 17. stavka 3. Priloga VII. Pravilniku o osoblju na prijenose koje vrše dužnosnici i ostali službenici (navedene u stupcu 3. sljedeće tablice),

| — | koeficijente ispravka primjenjive od 1. srpnja 2021. na mirovine na temelju članka 20. stavka 1. Priloga XIII. Pravilniku o osoblju (navedene u stupcu 4. sljedeće tablice),








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Primitak od rada | Premještaj | Mirovina |
| Zemlja/mjesto | 1.7.2021 | 1.1.2022 | 1.7.2021 |
| Bugarska | 61,7 | 58,6 | |
| Češka | 88,1 | 75,1 | |
| Danska | 134,2 | 136,9 | 136,9 |
| Njemačka | 101,4 | 101,3 | 101,3 |
| Karlsruhe | 96,9 | | |
| München | 113,4 | | |
| Estonija | 86,3 | 90,2 | |
| Irska | 133,6 | 125,4 | 125,4 |
| Grčka | 85,2 | 82,3 | |
| Španjolska | 96,3 | 93,3 | |
| Francuska | 119,9 | 111,2 | 111,2 |
| Hrvatska | 78,3 | 69,0 | |
| Italija | 95,2 | 97,1 | |
| Varese | 91,2 | | |
| Cipar | 82,2 | 84,6 | |
| Latvija | 80,0 | 74,6 | |
| Litva | 80,1 | 70,2 | |
| Mađarska | 76,1 | 63,6 | |
| Malta | 94,0 | 99,0 | |
| Nizozemska | 111,4 | 111,3 | 111,3 |
| Austrija | 109,6 | 113,5 | 113,5 |
| Poljska | 70,6 | 61,3 | |
| Portugal | 91,4 | 87,0 | |
| Rumunjska | 68,5 | 57,9 | |
| Slovenija | 84,9 | 81,9 | |
| Slovačka | 79,9 | 77,7 | |
| Finska | 118,6 | 121,4 | 121,4 |
| Švedska | 130,3 | 120,0 | 120,0 |
| Ujedinjena Kraljevina | | | 128,5 |

—

koeficijente ispravka primjenjive od 1. srpnja 2021. na mirovine na temelju članka 20. stavka 1. Priloga XIII. Pravilniku o osoblju (navedene u stupcu 4. sljedeće tablice),

1

2

3

4

Primitak od rada

Premještaj

Mirovina

Zemlja/mjesto

1.7.2021

1.1.2022

1.7.2021

Bugarska

61,7

58,6

Češka

88,1

75,1

Danska

134,2

136,9

136,9

Njemačka

101,4

101,3

101,3

Karlsruhe

96,9

München

113,4

Estonija

86,3

90,2

Irska

133,6

125,4

125,4

Grčka

85,2

82,3

Španjolska

96,3

93,3

Francuska

119,9

111,2

111,2

Hrvatska

78,3

69,0

Italija

95,2

97,1

Varese

91,2

Cipar

82,2

84,6

Latvija

80,0

74,6

Litva

80,1

70,2

Mađarska

76,1

63,6

Malta

94,0

99,0

Nizozemska

111,4

111,3

111,3

Austrija

109,6

113,5

113,5

Poljska

70,6

61,3

Portugal

91,4

87,0

Rumunjska

68,5

57,9

Slovenija

84,9

81,9

Slovačka

79,9

77,7

Finska

118,6

121,4

121,4

Švedska

130,3

120,0

120,0

Ujedinjena Kraljevina

128,5

4.1.

Iznos naknade za roditeljski dopust iz drugog stavka članka 42.a Pravilnika o osoblju koji se primjenjuju od 1. srpnja 2021. EUR 1 050,30.

4.2.

Iznos naknade za roditeljski dopust iz trećeg stavka članka 42.a Pravilnika o osoblju koji se primjenjuju od 1. srpnja 2021. EUR 1 400,41.

5.1.

Osnovni iznos naknade za kućanstvo iz članka 1. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. srpnja 2021. 196,44 EUR.

5.2.

Iznos naknade za uzdržavano dijete iz članka 2. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. srpnja 2021. 429,24 EUR.

5.3.

Iznos naknade za obrazovanje iz članka 3. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. srpnja 2021. 291,24 EUR.

5.4.

Iznos naknade za obrazovanje iz članka 3. stavka 2. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. srpnja 2021. 104,86 EUR.

5.5.

Minimalni iznos naknade za život u inozemstvu iz članka 69. Pravilnika o osoblju te iz članka 4. stavka 1. drugog podstavka Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. srpnja 2021. 582,21 EUR.

5.6.

Iznos naknade za život u inozemstvu iz članka 134. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika koji se primjenjuju od 1. srpnja 2021. 418,54 EUR.

6.1.

| 0 EUR po kilometru od | 0 do 200 km |
| --- | --- |
| 0,2165 EUR po kilometru od | 201 do 1 000  km |
| 0,3610 EUR po kilometru od | 1 001 do 2 000  km |
| 0,2165 EUR po kilometru od | 2 001 do 3 000  km |
| 0,0721 EUR po kilometru od | 3 001 do 4 000  km |
| 0,0348 EUR po kilometru od | 4 001 do 10 000  km |
| 0 EUR po kilometru iznad | 10 000 km. |

0 EUR po kilometru od

0 do 200 km

0,2165 EUR po kilometru od

201 do 1 000  km

0,3610 EUR po kilometru od

1 001 do 2 000  km

0,2165 EUR po kilometru od

2 001 do 3 000  km

0,0721 EUR po kilometru od

3 001 do 4 000  km

0,0348 EUR po kilometru od

4 001 do 10 000  km

0 EUR po kilometru iznad

10 000 km.

6.2.

| — | 108,27 EUR ako geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. iznosi između 600 km i 1 200 km, |
| --- | --- |

—

108,27 EUR ako geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. iznosi između 600 km i 1 200 km,

| — | 216,54 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. veća od 1 200 km. |
| --- | --- |

—

216,54 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. veća od 1 200 km.

7.1.

| 0 EUR po kilometru od | 0 do 200 km |
| --- | --- |
| 0,4366 EUR po kilometru od | 201 do 1 000  km |
| 0,7277 EUR po kilometru od | 1 001 do 2 000  km |
| 0,4366 EUR po kilometru od | 2 001 do 3 000  km |
| 0,1454 EUR po kilometru od | 3 001 do 4 000  km |
| 0,0702 EUR po kilometru od | 4 001 do 10 000  km |
| 0 EUR po kilometru iznad | 10 000 km. |

0 EUR po kilometru od

0 do 200 km

0,4366 EUR po kilometru od

201 do 1 000  km

0,7277 EUR po kilometru od

1 001 do 2 000  km

0,4366 EUR po kilometru od

2 001 do 3 000  km

0,1454 EUR po kilometru od

3 001 do 4 000  km

0,0702 EUR po kilometru od

4 001 do 10 000  km

0 EUR po kilometru iznad

10 000 km.

7.2.

| — | 218,28 EUR ako geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta iznosi od 600 km do 1 200 km, |
| --- | --- |

—

218,28 EUR ako geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta iznosi od 600 km do 1 200 km,

| — | 436,53 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta veća od 1 200 km. |
| --- | --- |

—

436,53 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta veća od 1 200 km.

8.

| — | 45,12 EUR za dužnosnika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo, |
| --- | --- |

—

45,12 EUR za dužnosnika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo,

| — | 36,39 EUR za dužnosnika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo. |
| --- | --- |

—

36,39 EUR za dužnosnika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo.

9.

| — | 1 284,45 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo, |
| --- | --- |

—

1 284,45 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo,

| — | 763,73 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo. |
| --- | --- |

—

763,73 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo.

10.1.

| — | 1 540,45 EUR (donja granica), |
| --- | --- |

—

1 540,45 EUR (donja granica),

| — | 3 080,90 EUR (gornja granica). |
| --- | --- |

—

3 080,90 EUR (gornja granica).

10.2.

| — | 1 400,41 EUR. |
| --- | --- |

—

1 400,41 EUR.

11.

| FUNKCIJSKA SKUPINA | 1.7.2021 | STUPANJ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RAZRED | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV. | 18 | 6 718,94 | 6 858,66 | 7 001,28 | 7 146,88 | 7 295,52 | 7 447,23 | 7 602,09 |
| | 17 | 5 938,38 | 6 061,86 | 6 187,92 | 6 316,61 | 6 447,97 | 6 582,05 | 6 718,94 |
| | 16 | 5 248,48 | 5 357,62 | 5 469,04 | 5 582,77 | 5 698,89 | 5 817,40 | 5 938,38 |
| | 15 | 4 638,73 | 4 735,20 | 4 833,68 | 4 934,20 | 5 036,82 | 5 141,55 | 5 248,48 |
| | 14 | 4 099,84 | 4 185,10 | 4 272,14 | 4 360,98 | 4 451,70 | 4 544,23 | 4 638,73 |
| | 13 | 3 623,54 | 3 698,90 | 3 775,81 | 3 854,35 | 3 934,49 | 4 016,32 | 4 099,84 |
| III. | 12 | 4 638,67 | 4 735,13 | 4 833,61 | 4 934,11 | 5 036,71 | 5 141,45 | 5 248,37 |
| | 11 | 4 099,81 | 4 185,05 | 4 272,08 | 4 360,91 | 4 451,60 | 4 544,17 | 4 638,67 |
| | 10 | 3 623,53 | 3 698,88 | 3 775,79 | 3 854,32 | 3 934,46 | 4 016,29 | 4 099,81 |
| | 9 | 3 202,59 | 3 269,19 | 3 337,17 | 3 406,58 | 3 477,42 | 3 549,72 | 3 623,53 |
| | 8 | 2 830,56 | 2 889,42 | 2 949,51 | 3 010,83 | 3 073,46 | 3 137,36 | 3 202,59 |
| II. | 7 | 3 202,52 | 3 269,14 | 3 337,12 | 3 406,52 | 3 477,40 | 3 549,72 | 3 623,54 |
| | 6 | 2 830,43 | 2 889,28 | 2 949,38 | 3 010,73 | 3 073,34 | 3 137,27 | 3 202,52 |
| | 5 | 2 501,54 | 2 553,56 | 2 606,68 | 2 660,91 | 2 716,24 | 2 772,74 | 2 830,43 |
| | 4 | 2 210,88 | 2 256,87 | 2 303,82 | 2 351,74 | 2 400,64 | 2 450,58 | 2 501,54 |
| I. | 3 | 2 723,63 | 2 780,16 | 2 837,87 | 2 896,76 | 2 956,87 | 3 018,24 | 3 080,90 |
| | 2 | 2 407,81 | 2 457,78 | 2 508,79 | 2 560,86 | 2 614,01 | 2 668,27 | 2 723,63 |
| | 1 | 2 128,61 | 2 172,80 | 2 217,88 | 2 263,91 | 2 310,90 | 2 358,86 | 2 407,81 |

FUNKCIJSKA SKUPINA

1.7.2021

STUPANJ

RAZRED

1

2

3

4

5

6

7

IV.

18

6 718,94

6 858,66

7 001,28

7 146,88

7 295,52

7 447,23

7 602,09

17

5 938,38

6 061,86

6 187,92

6 316,61

6 447,97

6 582,05

6 718,94

16

5 248,48

5 357,62

5 469,04

5 582,77

5 698,89

5 817,40

5 938,38

15

4 638,73

4 735,20

4 833,68

4 934,20

5 036,82

5 141,55

5 248,48

14

4 099,84

4 185,10

4 272,14

4 360,98

4 451,70

4 544,23

4 638,73

13

3 623,54

3 698,90

3 775,81

3 854,35

3 934,49

4 016,32

4 099,84

III.

12

4 638,67

4 735,13

4 833,61

4 934,11

5 036,71

5 141,45

5 248,37

11

4 099,81

4 185,05

4 272,08

4 360,91

4 451,60

4 544,17

4 638,67

10

3 623,53

3 698,88

3 775,79

3 854,32

3 934,46

4 016,29

4 099,81

9

3 202,59

3 269,19

3 337,17

3 406,58

3 477,42

3 549,72

3 623,53

8

2 830,56

2 889,42

2 949,51

3 010,83

3 073,46

3 137,36

3 202,59

II.

7

3 202,52

3 269,14

3 337,12

3 406,52

3 477,40

3 549,72

3 623,54

6

2 830,43

2 889,28

2 949,38

3 010,73

3 073,34

3 137,27

3 202,52

5

2 501,54

2 553,56

2 606,68

2 660,91

2 716,24

2 772,74

2 830,43

4

2 210,88

2 256,87

2 303,82

2 351,74

2 400,64

2 450,58

2 501,54

I.

3

2 723,63

2 780,16

2 837,87

2 896,76

2 956,87

3 018,24

3 080,90

2

2 407,81

2 457,78

2 508,79

2 560,86

2 614,01

2 668,27

2 723,63

1

2 128,61

2 172,80

2 217,88

2 263,91

2 310,90

2 358,86

2 407,81

12.

| — | 966,13 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo, |
| --- | --- |

—

966,13 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo,

| — | 572,81 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo. |
| --- | --- |

—

572,81 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo.

13.1.

| — | 1 155,33 EUR (donja granica), |
| --- | --- |

—

1 155,33 EUR (donja granica),

| — | 2 310,64 EUR (gornja granica). |
| --- | --- |

—

2 310,64 EUR (gornja granica).

13.2.

Iznos standardne naknade iz članka 96. stavka 7. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika koja se primjenjuje od 1. srpnja 2021. iznosi 1 050,30 EUR.

13.3.

| — | 1 016,43 EUR (donja granica), |
| --- | --- |

—

1 016,43 EUR (donja granica),

| — | 2 391,63 EUR (gornja granica). |
| --- | --- |

—

2 391,63 EUR (gornja granica).

14.

| — | 440,26 EUR, |
| --- | --- |

—

440,26 EUR,

| — | 664,51 EUR, |
| --- | --- |

—

664,51 EUR,

| — | 726,56 EUR, |
| --- | --- |

—

726,56 EUR,

| — | 990,54 EUR. |
| --- | --- |

—

990,54 EUR.

15.

Koeficijent koji se primjenjuje od 1. srpnja 2021. na iznose navedene u članku 4. Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 260/68 (2) – 6,3553.

16.

| 1.7.2021 | STUPANJ |
| --- | --- |
| RAZRED | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | | |
| 15 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 | 20 309,74 | | |
| 14 | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 490,71 |
| 13 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 | | | |
| 12 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 225,35 |
| 11 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 456,69 |
| 10 | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 893,46 |
| 9 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 | | | |
| 8 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 290,71 |
| 7 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 211,43 |
| 6 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 257,53 |
| 5 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 414,44 |
| 4 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 669,29 |
| 3 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 5 010,72 |
| 2 | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 428,64 |
| 1 | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 | | | |

1.7.2021

STUPANJ

RAZRED

1

2

3

4

5

6

7

8

16

19 490,71

20 309,74

21 163,17

21 163,17

21 163,17

21 163,17

15

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

20 309,74

14

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 490,71

13

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 225,35

11

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 456,69

10

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 893,46

9

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 290,71

7

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 211,43

6

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 257,53

5

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 414,44

4

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 669,29

3

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

4 614,72

4 808,64

5 010,72

2

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 428,64

1

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

17.

| — | 151,88 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C4 ili C5, |
| --- | --- |

—

151,88 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C4 ili C5,

| — | 232,87 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C1, C2 ili C3. |
| --- | --- |

—

232,87 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C1, C2 ili C3.

18.

| Razred | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Osnovna plaća za puno radno vrijeme | 1 936,23 | 2 255,71 | 2 445,64 | 2 651,60 | 2 874,88 | 3 117,00 | 3 379,48 |
| Razred | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Osnovna plaća za puno radno vrijeme | 3 664,10 | 3 972,64 | 4 307,17 | 4 669,87 | 5 063,14 | 5 489,50 | 5 951,78 |
| Razred | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Osnovna plaća za puno radno vrijeme | 6 452,98 | 6 996,40 | 7 585,58 | 8 224,34 | 8 916,94 | | |

Razred

1

2

3

4

5

6

7

Osnovna plaća za puno radno vrijeme

1 936,23

2 255,71

2 445,64

2 651,60

2 874,88

3 117,00

3 379,48

Razred

8

9

10

11

12

13

14

Osnovna plaća za puno radno vrijeme

3 664,10

3 972,64

4 307,17

4 669,87

5 063,14

5 489,50

5 951,78

Razred

15

16

17

18

19

Osnovna plaća za puno radno vrijeme

6 452,98

6 996,40

7 585,58

8 224,34

8 916,94

---

(1)  Uredba Vijeća (EZUČ, EEZ, Euratom) br. 300/76 od 9. veljače 1976. o utvrđivanju kategorija dužnosnika koje imaju pravo na naknade za rad u smjenama te stopa i uvjeta tih naknada (SL L 38, 13.2.1976., str. 1.). Uredba kako je zadnje dopunjena Uredbom (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 1307/87 (SL L 124, 13.5.1987., str. 6.).

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 260/68 od 29. veljače 1968. o utvrđivanju uvjeta i postupka za primjenu poreza u korist Europskih zajednica (SL L 56, 4.3.1968., str. 8.).

2

---

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/17

---

Privremeno ažuriranje pondera primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja europske unije koji rade u trećim zemljama (1)

(2021/C 501/06)

| Mjesto zaposlenja | Gospodarski paritet srpanj 2021. | Devizni tečaj srpanj 2021.  (*1) | Ponder srpanj 2021.  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Albanija | 69,29 | 122,59 | 56,5 |
| Alžir | 102 | 160,357 | 63,6 |
| Angola | 702,5 | 774,068 | 90,8 |
| Argentina | 85,64 | 113,59 | 75,4 |
| Armenija | 474,2 | 606,64 | 78,2 |
| Australija | 1,605 | 1,5811 | 101,5 |
| Azerbajdžan | 1,756 | 2,02096 | 86,9 |
| Bangladeš | 84,55 | 100,902 | 83,8 |
| Barbados | 2,363 | 2,39034 | 98,9 |
| Bjelarus | 2,136 | 3,021 | 70,7 |
| Benin | 576,7 | 655,957 | 87,9 |
| Bolivija | 6,273 | 8,21461 | 76,4 |
| Bosna i Hercegovina | 1,127 | 1,95583 | 57,6 |
| Bocvana | 8,505 | 12,9702 | 65,6 |
| Brazil | 3,807 | 5,8826 | 64,7 |
| Burkina Faso | 609,6 | 655,957 | 92,9 |
| Burundi | 1 879 | 2 358,35 | 79,7 |
| Kambodža | 3 645 | 4 885,5 | 74,6 |
| Kamerun | 612,4 | 655,957 | 93,4 |
| Kanada | 1,448 | 1,4706 | 98,5 |
| Kabo Verde | 76,54 | 110,265 | 69,4 |
| Srednjoafrička Republika | 742,9 | 655,957 | 113,3 |
| Čad | 639,7 | 655,957 | 97,5 |
| Čile | 626,2 | 869,132 | 72,0 |
| Kina | 6,587 | 7,6814 | 85,8 |
| Kolumbija | 2 494 | 4 482,19 | 55,6 |
| Kongo | 770,2 | 655,957 | 117,4 |
| Kostarika | 582,7 | 735,38 | 79,2 |
| Kuba  (*1) | 1,048 | 1,1888 | 88,2 |
| Demokratska Republika Kongo | 3 289 | 2 377,38 | 138,3 |
| Džibuti | 223 | 211,886 | 105,2 |
| Dominikanska Republika | 46,08 | 67,9661 | 67,8 |
| Ekvador  (*1) | 0,8862 | 1,1888 | 74,5 |
| Egipat | 15,71 | 18,732 | 83,9 |
| Salvador  (*1) | 0,7935 | 1,1888 | 66,7 |
| Eritreja | 17,96 | 18,1606 | 98,9 |
| eSwatini | 10,52 | 17,052 | 61,7 |
| Etiopija | 35,93 | 52,5752 | 68,3 |
| Fidži | 1,76 | 2,46488 | 71,4 |
| Gabon | 685,8 | 655,957 | 104,5 |
| Gambija | 53,47 | 61,78 | 86,5 |
| Gruzija | 2,342 | 3,7601 | 62,3 |
| Gana | 5,867 | 6,8616 | 85,5 |
| Gvatemala | 8,162 | 9,21359 | 88,6 |
| Gvineja | 10 439 | 11 667,8 | 89,5 |
| Gvineja Bisau | 478 | 655,957 | 72,9 |
| Gvajana | 182,5 | 249,805 | 73,1 |
| Haiti | 114,2 | 110,26 | 103,6 |
| Honduras | 21,74 | 28,4022 | 76,5 |
| Hong Kong | 10,48 | 9,2297 | 113,5 |
| Island | 193,9 | 147,3 | 131,6 |
| Indija | 71,9 | 88,305 | 81,4 |
| Indonezija | 12 173 | 17 339,9 | 70,2 |
| Iran | 82 045 | 49 929,6 | 164,3 |
| Irak  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Izrael | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Côte d’Ivoire | 598 | 655,957 | 91,2 |
| Jamajka | 139,8 | 178,636 | 78,3 |
| Japan | 134,9 | 131,54 | 102,6 |
| Jordan | 0,7467 | 0,84286 | 88,6 |
| Kazahstan | 367,6 | 509,94 | 72,1 |
| Kenija | 111 | 128,604 | 86,3 |
| Kosovo | 0,5483 | 1 | 54,8 |
| Kuvajt | 0,31 | 0,35789 | 86,6 |
| Kirgistan | 65,48 | 100,644 | 65,1 |
| Laos | 8 374 | 11 332 | 73,9 |
| Libanon  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Lesoto | 10,78 | 17,052 | 63,2 |
| Liberija | 278,1 | 203,723 | 136,5 |
| Libija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskar | 3 770 | 4 532,5 | 83,2 |
| Malavi | 685,2 | 961,795 | 71,2 |
| Malezija | 3,809 | 4,9353 | 77,2 |
| Mali | 540,5 | 655,957 | 82,4 |
| Mauritanija | 29,27 | 43,255 | 67,7 |
| Mauricijus | 35,69 | 48,9855 | 72,9 |
| Meksiko | 14,28 | 23,6108 | 60,5 |
| Moldova | 14,03 | 21,4896 | 65,3 |
| Mongolija | 2 204 | 3 386,96 | 65,1 |
| Crna Gora | 0,5687 | 1 | 56,9 |
| Maroko | 8,739 | 10,6246 | 82,3 |
| Mozambik | 63,41 | 75,445 | 84,0 |
| Mjanmar | 1 287 | 1 962,71 | 65,6 |
| Namibija | 13,41 | 17,052 | 78,6 |
| Nepal | 95,18 | 141,735 | 67,2 |
| Nova Kaledonija | 122,554 | 119,332 | 102,7 |
| Novi Zeland | 1,409 | 1,7 | 82,9 |
| Nikaragva | 33,52 | 41,8078 | 80,2 |
| Niger | 495,1 | 655,957 | 75,5 |
| Nigerija | 400,3 | 491,073 | 81,5 |
| Sjeverna Makedonija | 30,15 | 61,695 | 48,9 |
| Norveška | 13,35 | 10,1893 | 131,0 |
| Pakistan | 138,6 | 188,215 | 73,6 |
| Panama  (*1) | 1,012 | 1,1888 | 85,1 |
| Papua Nova Gvineja | 4,054 | 4,17123 | 97,2 |
| Paragvaj | 4 172 | 8 048,91 | 51,8 |
| Peru | 3,521 | 4,73737 | 74,3 |
| Filipini | 53,27 | 57,765 | 92,2 |
| Katar | 4,722 | 4,32723 | 109,1 |
| Rusija | 76,25 | 86,4662 | 88,2 |
| Ruanda | 863,2 | 1 178,17 | 73,3 |
| Sveti Toma i Prinsipe | 23,63 | 24,5 | 96,4 |
| Saudijska Arabija | 3,81 | 4,458 | 85,5 |
| Senegal | 570,5 | 655,957 | 87,0 |
| Srbija | 70,1 | 117,57 | 59,6 |
| Sijera Leone | 10 982 | 12 206 | 90,0 |
| Singapur | 1,889 | 1,5985 | 118,2 |
| Somalija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Južna Afrika | 11,2 | 17,052 | 65,7 |
| Južna Koreja | 1 270 | 1 341,25 | 94,7 |
| Južni Sudan | 387,7 | 517,737 | 74,9 |
| Šri Lanka | 157,4 | 238,891 | 65,9 |
| Sudan | 417,9 | 538,484 | 77,6 |
| Švicarska (Bern) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Švicarska (Ženeva) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Sirija  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Tajvan | 27,68 | 33,263 | 83,2 |
| Tadžikistan | 8,801 | 13,4572 | 65,4 |
| Tanzanija | 2 197 | 2 744,58 | 80,0 |
| Tajland | 27,65 | 38,166 | 72,4 |
| Timor-Leste  (*1) | 0,877 | 1,1888 | 73,8 |
| Togo | 640 | 655,957 | 97,6 |
| Trinidad i Tobago | 6,395 | 8,44815 | 75,7 |
| Tunis | 2,424 | 3,3069 | 73,3 |
| Turska | 4,555 | 10,361 | 44,0 |
| Turkmenistan | 5,088 | 4,1608 | 122,3 |
| Uganda | 2 796 | 4 230,1 | 66,1 |
| Ukrajina | 26,04 | 32,6431 | 79,8 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | 3,785 | 4,3807 | 86,4 |
| Ujedinjena Kraljevina | 0,8888 | 0,85948 | 103,4 |
| Sjedinjene Države (New York) | 1,192 | 1,1888 | 100,3 |
| Sjedinjene Američke Države (Washington) | 1,066 | 1,1888 | 89,7 |
| Urugvaj | 39,66 | 51,6629 | 76,8 |
| Uzbekistan | 8 237 | 12 572,7 | 65,5 |
| Venezuela  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Vijetnam | 19 358 | 27 354,3 | 70,8 |
| Zapadna obala — Pojas Gaze | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Jemen  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Zambija | 13,55 | 27,0592 | 50,1 |
| Zimbabve  (*3) | 0 | 0 | 0 |

Mjesto zaposlenja

Gospodarski paritet srpanj 2021.

Devizni tečaj srpanj 2021.  (*1)

Ponder srpanj 2021.  (*2)

Afganistan  (*3)

0

0

0

Albanija

69,29

122,59

56,5

Alžir

102

160,357

63,6

Angola

702,5

774,068

90,8

Argentina

85,64

113,59

75,4

Armenija

474,2

606,64

78,2

Australija

1,605

1,5811

101,5

Azerbajdžan

1,756

2,02096

86,9

Bangladeš

84,55

100,902

83,8

Barbados

2,363

2,39034

98,9

Bjelarus

2,136

3,021

70,7

Benin

576,7

655,957

87,9

Bolivija

6,273

8,21461

76,4

Bosna i Hercegovina

1,127

1,95583

57,6

Bocvana

8,505

12,9702

65,6

Brazil

3,807

5,8826

64,7

Burkina Faso

609,6

655,957

92,9

Burundi

1 879

2 358,35

79,7

Kambodža

3 645

4 885,5

74,6

Kamerun

612,4

655,957

93,4

Kanada

1,448

1,4706

98,5

Kabo Verde

76,54

110,265

69,4

Srednjoafrička Republika

742,9

655,957

113,3

Čad

639,7

655,957

97,5

Čile

626,2

869,132

72,0

Kina

6,587

7,6814

85,8

Kolumbija

2 494

4 482,19

55,6

Kongo

770,2

655,957

117,4

Kostarika

582,7

735,38

79,2

Kuba  (*1)

1,048

1,1888

88,2

Demokratska Republika Kongo

3 289

2 377,38

138,3

Džibuti

223

211,886

105,2

Dominikanska Republika

46,08

67,9661

67,8

Ekvador  (*1)

0,8862

1,1888

74,5

Egipat

15,71

18,732

83,9

Salvador  (*1)

0,7935

1,1888

66,7

Eritreja

17,96

18,1606

98,9

eSwatini

10,52

17,052

61,7

Etiopija

35,93

52,5752

68,3

Fidži

1,76

2,46488

71,4

Gabon

685,8

655,957

104,5

Gambija

53,47

61,78

86,5

Gruzija

2,342

3,7601

62,3

Gana

5,867

6,8616

85,5

Gvatemala

8,162

9,21359

88,6

Gvineja

10 439

11 667,8

89,5

Gvineja Bisau

478

655,957

72,9

Gvajana

182,5

249,805

73,1

Haiti

114,2

110,26

103,6

Honduras

21,74

28,4022

76,5

Hong Kong

10,48

9,2297

113,5

Island

193,9

147,3

131,6

Indija

71,9

88,305

81,4

Indonezija

12 173

17 339,9

70,2

Iran

82 045

49 929,6

164,3

Irak  (*3)

0

0

0

Izrael

4,384

3,876

113,1

Côte d’Ivoire

598

655,957

91,2

Jamajka

139,8

178,636

78,3

Japan

134,9

131,54

102,6

Jordan

0,7467

0,84286

88,6

Kazahstan

367,6

509,94

72,1

Kenija

111

128,604

86,3

Kosovo

0,5483

1

54,8

Kuvajt

0,31

0,35789

86,6

Kirgistan

65,48

100,644

65,1

Laos

8 374

11 332

73,9

Libanon  (*3)

0

0

0

Lesoto

10,78

17,052

63,2

Liberija

278,1

203,723

136,5

Libija  (*3)

0

0

0

Madagaskar

3 770

4 532,5

83,2

Malavi

685,2

961,795

71,2

Malezija

3,809

4,9353

77,2

Mali

540,5

655,957

82,4

Mauritanija

29,27

43,255

67,7

Mauricijus

35,69

48,9855

72,9

Meksiko

14,28

23,6108

60,5

Moldova

14,03

21,4896

65,3

Mongolija

2 204

3 386,96

65,1

Crna Gora

0,5687

1

56,9

Maroko

8,739

10,6246

82,3

Mozambik

63,41

75,445

84,0

Mjanmar

1 287

1 962,71

65,6

Namibija

13,41

17,052

78,6

Nepal

95,18

141,735

67,2

Nova Kaledonija

122,554

119,332

102,7

Novi Zeland

1,409

1,7

82,9

Nikaragva

33,52

41,8078

80,2

Niger

495,1

655,957

75,5

Nigerija

400,3

491,073

81,5

Sjeverna Makedonija

30,15

61,695

48,9

Norveška

13,35

10,1893

131,0

Pakistan

138,6

188,215

73,6

Panama  (*1)

1,012

1,1888

85,1

Papua Nova Gvineja

4,054

4,17123

97,2

Paragvaj

4 172

8 048,91

51,8

Peru

3,521

4,73737

74,3

Filipini

53,27

57,765

92,2

Katar

4,722

4,32723

109,1

Rusija

76,25

86,4662

88,2

Ruanda

863,2

1 178,17

73,3

Sveti Toma i Prinsipe

23,63

24,5

96,4

Saudijska Arabija

3,81

4,458

85,5

Senegal

570,5

655,957

87,0

Srbija

70,1

117,57

59,6

Sijera Leone

10 982

12 206

90,0

Singapur

1,889

1,5985

118,2

Somalija  (*3)

0

0

0

Južna Afrika

11,2

17,052

65,7

Južna Koreja

1 270

1 341,25

94,7

Južni Sudan

387,7

517,737

74,9

Šri Lanka

157,4

238,891

65,9

Sudan

417,9

538,484

77,6

Švicarska (Bern)

1,377

1,0965

125,6

Švicarska (Ženeva)

1,377

1,0965

125,6

Sirija  (*3)

0

0

0

Tajvan

27,68

33,263

83,2

Tadžikistan

8,801

13,4572

65,4

Tanzanija

2 197

2 744,58

80,0

Tajland

27,65

38,166

72,4

Timor-Leste  (*1)

0,877

1,1888

73,8

Togo

640

655,957

97,6

Trinidad i Tobago

6,395

8,44815

75,7

Tunis

2,424

3,3069

73,3

Turska

4,555

10,361

44,0

Turkmenistan

5,088

4,1608

122,3

Uganda

2 796

4 230,1

66,1

Ukrajina

26,04

32,6431

79,8

Ujedinjeni Arapski Emirati

3,785

4,3807

86,4

Ujedinjena Kraljevina

0,8888

0,85948

103,4

Sjedinjene Države (New York)

1,192

1,1888

100,3

Sjedinjene Američke Države (Washington)

1,066

1,1888

89,7

Urugvaj

39,66

51,6629

76,8

Uzbekistan

8 237

12 572,7

65,5

Venezuela  (*3)

0

0

0

Vijetnam

19 358

27 354,3

70,8

Zapadna obala — Pojas Gaze

4,384

3,876

113,1

Jemen  (*3)

0

0

0

Zambija

13,55

27,0592

50,1

Zimbabve  (*3)

0

0

0

---

(1)  Izvješće Eurostata od 28. listopada 2021. o privremenom ažuriranju pondera (koeficijenti ispravka) primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u delegacijama izvan EU-a u skladu s člankom 64. te Prilogom X . i Prilogom XI. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje na dužnosnike i ostale službenike Europske unije (Ares (2021) 6803678).

Više informacija o toj metodologiji možete naći na web-mjestu Eurostata („Statistics Database"”> „Economy and finance” > „Prices"”> „Correction coefficients”).

(*1)  1 EUR = x jedinica domaće valute (USD za Kubu, Salvador, Ekvador, Panamu, Timor-Leste i Zimbabve).

(*2)  Bruxelles i Luxembourg = 100 %.

(*3)  Nije dostupna zbog lokalne nestabilnosti ili nepouzdanih podataka.

---

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/21

---

Privremeno ažuriranje pondera primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u trećim zemljama (1)

(2021/C 501/07)

VELJAČA 2021.

| Mjesto zaposlenja | Gospodarski paritet
  Veljača 2021. | Devizni tečaj
  veljača 2021. (*1) | Ponder
  veljača 2021. (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 589,9 | 791,848 | 74,5 |
| Argentina | 63,5 | 105,071 | 60,4 |
| Bjelarus | 2,058 | 3,1137 | 66,1 |
| Brazil | 3,357 | 6,5857 | 51,0 |
| Čile | 625,3 | 884,964 | 70,7 |
| Gambija | 49,59 | 61,9 | 80,1 |
| Gvatemala | 7,709 | 9,40629 | 82,0 |
| Haiti | 110,6 | 88,66 | 124,7 |
| Iran | 74 065 | 50 782,2 | 145,8 |
| Kazahstan | 340,5 | 510,99 | 66,6 |
| Kenija | 102,8 | 133,87 | 76,8 |
| Kirgistan | 59,03 | 102,532 | 57,6 |
| Libanon  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Liberija | 318,3 | 206,157 | 154,4 |
| Mauritanija | 29,42 | 43,74 | 67,3 |
| Mozambik | 57,91 | 91,205 | 63,5 |
| Pakistan | 124 | 194,861 | 63,6 |
| Katar | 4,823 | 4,40112 | 109,6 |
| Sveti Toma i Prinsipe | 23,35 | 24,5 | 95,3 |
| Južni Sudan | 382,8 | 214,757 | 178,2 |
| Sudan | 242,4 | 67,0489 | 361,5 |
| Turska | 4,29 | 8,9313 | 48 |

Mjesto zaposlenja

Gospodarski paritet

Veljača 2021.

Devizni tečaj

veljača 2021. (*1)

Ponder

veljača 2021. (*2)

Angola

589,9

791,848

74,5

Argentina

63,5

105,071

60,4

Bjelarus

2,058

3,1137

66,1

Brazil

3,357

6,5857

51,0

Čile

625,3

884,964

70,7

Gambija

49,59

61,9

80,1

Gvatemala

7,709

9,40629

82,0

Haiti

110,6

88,66

124,7

Iran

74 065

50 782,2

145,8

Kazahstan

340,5

510,99

66,6

Kenija

102,8

133,87

76,8

Kirgistan

59,03

102,532

57,6

Libanon  (*3)

0

0

0

Liberija

318,3

206,157

154,4

Mauritanija

29,42

43,74

67,3

Mozambik

57,91

91,205

63,5

Pakistan

124

194,861

63,6

Katar

4,823

4,40112

109,6

Sveti Toma i Prinsipe

23,35

24,5

95,3

Južni Sudan

382,8

214,757

178,2

Sudan

242,4

67,0489

361,5

Turska

4,29

8,9313

48

OŽUJAK 2021.

| Zemlja | Gospodarski paritet
  ožujak 2021. | Devizni tečaj
  ožujak 2021.  (*4) | Ponder
  ožujak 2021. (*5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžir | 101,3 | 160,981 | 62,9 |
| Argentina | 67,6 | 109,328 | 61,8 |
| Armenija | 439,7 | 635,79 | 69,2 |
| Kostarika | 586,1 | 746,135 | 78,6 |
| Kuba | 0,9966 | 1,2225 | 81,5 |
| Džibuti | 212,1 | 216,94 | 97,8 |
| Dominikanska Republika | 42,96 | 70,1701 | 61,2 |
| Honduras | 20,91 | 29,4451 | 71,0 |
| Jamajka | 130 | 182,341 | 71,3 |
| Madagaskar | 3 485 | 4 542,09 | 76,7 |
| Malavi | 646,6 | 948,171 | 68,2 |
| Malezija | 3,588 | 4,9383 | 72,7 |
| Meksiko | 14,07 | 25,3424 | 55,5 |
| Namibija | 13,37 | 18,1101 | 73,8 |
| Nikaragva | 31,29 | 42,7001 | 73,3 |
| Sudan | 263,9 | 455,786 | 57,9 |
| Tanzanija | 2 112 | 2 792,58 | 75,6 |
| Turkmenistan | 5,046 | 4,27875 | 117,9 |
| Urugvaj | 39,3 | 52,5431 | 74,8 |
| Zambija | 12,06 | 26,3531 | 45,8 |

Zemlja

Gospodarski paritet

ožujak 2021.

Devizni tečaj

ožujak 2021.  (*4)

Ponder

ožujak 2021. (*5)

Alžir

101,3

160,981

62,9

Argentina

67,6

109,328

61,8

Armenija

439,7

635,79

69,2

Kostarika

586,1

746,135

78,6

Kuba

0,9966

1,2225

81,5

Džibuti

212,1

216,94

97,8

Dominikanska Republika

42,96

70,1701

61,2

Honduras

20,91

29,4451

71,0

Jamajka

130

182,341

71,3

Madagaskar

3 485

4 542,09

76,7

Malavi

646,6

948,171

68,2

Malezija

3,588

4,9383

72,7

Meksiko

14,07

25,3424

55,5

Namibija

13,37

18,1101

73,8

Nikaragva

31,29

42,7001

73,3

Sudan

263,9

455,786

57,9

Tanzanija

2 112

2 792,58

75,6

Turkmenistan

5,046

4,27875

117,9

Urugvaj

39,3

52,5431

74,8

Zambija

12,06

26,3531

45,8

TRAVANJ 2021.

| Zemlja | Gospodarski paritet
  Travanj 2021. | Devizni tečaj
  travanj 2021.  (*6) | Ponder
  travanj 2021. (*7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 632,7 | 733,915 | 86,2 |
| Argentina | 72,34 | 107,747 | 67,1 |
| Brazil | 3,562 | 6,7685 | 52,6 |
| Gruzija | 2,208 | 3,9545 | 55,8 |
| Kosovo | 0,5604 | 1 | 56,0 |
| Mali | 513,8 | 655,957 | 78,3 |
| Sudan | 295,3 | 449,551 | 65,7 |

Zemlja

Gospodarski paritet

Travanj 2021.

Devizni tečaj

travanj 2021.  (*6)

Ponder

travanj 2021. (*7)

Angola

632,7

733,915

86,2

Argentina

72,34

107,747

67,1

Brazil

3,562

6,7685

52,6

Gruzija

2,208

3,9545

55,8

Kosovo

0,5604

1

56,0

Mali

513,8

655,957

78,3

Sudan

295,3

449,551

65,7

SVIBANJ 2021.

| Zemlja | Gospodarski paritet
  svibanj 2021. | Devizni tečaj
  svibanj 2021.  (*8) | Ponder
  svibanj 2021. (*9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 76,7 | 113,127 | 67,8 |
| Kolumbija | 2 388 | 4 438,75 | 53,8 |
| Gana | 5,729 | 6,9259 | 82,7 |
| Gvajana | 175,8 | 252,82 | 69,5 |
| Indija | 68,65 | 89,8545 | 76,4 |
| Iran | 78 712 | 50 941,8 | 154,5 |
| Kirgistan | 62,67 | 102,849 | 60,9 |
| Liberija | 295,9 | 208,004 | 142,3 |
| Mozambik | 61,43 | 69,49 | 88,4 |
| Pakistan | 132,3 | 186,418 | 71,0 |
| Panama | 0,9818 | 1,2129 | 80,9 |
| Peru | 3,443 | 4,64844 | 74,1 |
| Sudan | 341 | 472,51 | 72,2 |
| Trinidad i Tobago | 6,197 | 8,40095 | 73,8 |
| Zambija | 12,74 | 26,9319 | 47,3 |

Zemlja

Gospodarski paritet

svibanj 2021.

Devizni tečaj

svibanj 2021.  (*8)

Ponder

svibanj 2021. (*9)

Argentina

76,7

113,127

67,8

Kolumbija

2 388

4 438,75

53,8

Gana

5,729

6,9259

82,7

Gvajana

175,8

252,82

69,5

Indija

68,65

89,8545

76,4

Iran

78 712

50 941,8

154,5

Kirgistan

62,67

102,849

60,9

Liberija

295,9

208,004

142,3

Mozambik

61,43

69,49

88,4

Pakistan

132,3

186,418

71,0

Panama

0,9818

1,2129

80,9

Peru

3,443

4,64844

74,1

Sudan

341

472,51

72,2

Trinidad i Tobago

6,197

8,40095

73,8

Zambija

12,74

26,9319

47,3

LIPANJ 2021.

| MJESTO ZAPOSLENJA | Gospodarski paritet
  lipanj 2021. | Devizni tečaj
  lipanj 2021. (*10) | Ponder
  lipanj 2021  (*11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 678,6 | 786,826 | 86,2 |
| Argentina | 81,28 | 114,718 | 70,9 |
| Armenija | 464,1 | 637,42 | 72,8 |
| Benin | 561,2 | 655,957 | 85,6 |
| Demokratska Republika Kongo | 3 214 | 2 413,12 | 133,2 |
| Dominikanska Republika | 45,22 | 69,5214 | 65,0 |
| Ekvador | 0,8716 | 1,2142 | 71,8 |
| Gambija | 52,34 | 61,61 | 85,0 |
| Hong Kong | 10,63 | 9,4246 | 112,8 |
| Jamajka | 136,9 | 180,552 | 75,8 |
| Kazahstan | 361,2 | 523,01 | 69,1 |
| Kenija | 109,2 | 131,447 | 83,1 |
| Madagaskar | 3 689 | 4 567,50 | 80,8 |
| Nikaragva | 32,88 | 42,6317 | 77,1 |
| Nigerija | 397,0 | 501,483 | 79,2 |
| Sudan | 376,0 | 506,910 | 74,2 |

MJESTO ZAPOSLENJA

Gospodarski paritet

lipanj 2021.

Devizni tečaj

lipanj 2021. (*10)

Ponder

lipanj 2021  (*11)

Angola

678,6

786,826

86,2

Argentina

81,28

114,718

70,9

Armenija

464,1

637,42

72,8

Benin

561,2

655,957

85,6

Demokratska Republika Kongo

3 214

2 413,12

133,2

Dominikanska Republika

45,22

69,5214

65,0

Ekvador

0,8716

1,2142

71,8

Gambija

52,34

61,61

85,0

Hong Kong

10,63

9,4246

112,8

Jamajka

136,9

180,552

75,8

Kazahstan

361,2

523,01

69,1

Kenija

109,2

131,447

83,1

Madagaskar

3 689

4 567,50

80,8

Nikaragva

32,88

42,6317

77,1

Nigerija

397,0

501,483

79,2

Sudan

376,0

506,910

74,2

---

(1)  Izvješće Eurostata od 18. listopada 2021. o privremenom ažuriranju pondera (koeficijenti ispravka) primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u delegacijama izvan EU-a u skladu s člankom 64. te Prilogom X . i Prilogom XI. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje na dužnosnike i ostale službenike Europske unije (Ares (2021) 6358373).

Više informacija o toj metodologiji možete naći na web-mjestu Eurostata („Statistics Database” > „Economy and finance” > „Prices” > „Correction coefficients”).

(*1)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: Nema ograničenja u prethodnoj tablici.

(*2)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*3)  Nije dostupna zbog lokalne nestabilnosti ili nepouzdanih podataka.

(*4)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: Kuba.

(*5)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*6)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: Nema ograničenja u prethodnoj tablici.

(*7)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*8)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: Panama.

(*9)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*10)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: Ekvador.

(*11)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/25

---

Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom keramičkih pločica podrijetlom iz Indije i Turske

(2021/C 501/08)

Europska komisija („Komisija”) primila je pritužbu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), u kojoj se tvrdi da je uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Indije i Turske („predmetne zemlje”) dampinški te da se njime nanosi šteta (2) industriji Unije.

1.   Pritužba

Pritužbu je 3. studenoga 2021. podnio Europski savez proizvođača keramičkih pločica („CET” ili „podnositelj pritužbe”). Pritužba je upućena u ime industrije Unije koja proizvodi keramičke pločice u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

Otvorena verzija pritužbe i analiza razine potpore pritužbi koju su izrazili proizvođači iz Unije dostupne su u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. U odjeljku 5.6. ove Obavijesti navedene su informacije o pristupu dokumentaciji za zainteresirane strane.

2.   Proizvod iz ispitnog postupka

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jesu keramičke pločice za popločavanje i oblaganje; keramičke kockice za mozaik i slično, neovisno jesu li na podlozi ili ne; keramika za završnu obradu („proizvod iz ispitnog postupka”).

Sve zainteresirane strane koje žele dostaviti informacije o opsegu proizvoda moraju to učiniti u roku od 10 dana od datuma objave ove Obavijesti (3).

3.   Tvrdnja o dampingu

Proizvod za koji se tvrdi da se prodaje po dampinškim cijenama proizvod je iz ispitnog postupka, podrijetlom iz Indije i Turske („predmetne zemlje”), trenutačno razvrstan u oznake KN 6907 21 00, 6907 22 00, 6907 23 00, 6907 30 00 i 6907 40 00. Oznake KN navedene su samo u informativne svrhe. Područje primjene ovog ispitnog postupka podliježe definiciji proizvoda iz ispitnog postupka iz odjeljka 2.

Budući da ne postoje pouzdani podaci o domaćim cijenama za predmetne zemlje, tvrdnja o dampingu temelji se na usporedbi izračunane uobičajene vrijednosti (troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit) s izvoznom cijenom proizvoda iz ispitnog postupka (na razini franko tvornica) pri prodaji za izvoz u Uniju.

Dampinške marže izračunane na temelju te usporedbe znatne su za predmetne zemlje.

4.   Tvrdnja o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi

Podnositelj pritužbe dostavio je dokaze da se uvoz proizvoda iz ispitnog postupka iz predmetnih zemalja ukupno povećao u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela.

Dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe upućuju na to da su obujam i cijene uvezenog proizvoda iz ispitnog postupka među ostalim negativno utjecali na visinu naplaćenih cijena i na tržišni udio industrije Unije, što je dovelo do znatnih štetnih učinaka na ukupne rezultate industrije Unije.

5.   Postupak

Nakon obavješćivanja država članica Komisija je utvrdila da su predstavnici industrije Unije podnijeli pritužbu ili da je pritužba podnesena u njihovo ime i da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje postupka, te stoga pokreće ispitni postupak u skladu s člankom 5. osnovne uredbe.

Ispitnim postupkom utvrdit će se prodaje li se predmetni proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom iz predmetnih zemalja po dampinškim cijenama te je li dampinškim uvozom nanesena šteta ili zbog njega postoji prijetnja od nanošenja štete industriji Unije.

Ako je zaključak potvrdan, ispitnim postupkom utvrdit će se bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije u skladu s člankom 21. osnovne uredbe.

Komisija također skreće pozornost strana na objavljenu Obavijest (4) o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke koja bi se mogla primjenjivati na ovaj postupak.

5.1.   
  Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvatit će se razdoblje od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

5.2.   
  Primjedbe na pritužbu i na pokretanje ispitnog postupka

Sve zainteresirane strane koje žele iznijeti primjedbe o pritužbi (uključujući pitanja koja se odnose na štetu i uzročnost) ili o bilo kojem aspektu povezanom s pokretanjem ispitnog postupka (uključujući razinu potpore pritužbi) moraju to učiniti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti.

Zahtjev za saslušanje u vezi s pokretanjem ispitnog postupka mora se podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti.

5.3.   
  Postupak za utvrđivanje dampinga

Proizvođači izvoznici (5) proizvoda iz ispitnog postupka iz predmetnih zemalja pozivaju se na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

5.3.1.   Proizvođači izvoznici obuhvaćeni ispitnim postupkom

5.3.1.1.   Postupak za proizvođače izvoznike koji će biti predmet ispitnog postupka u predmetnim zemljama

a)   Odabir uzorka

S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj proizvođača izvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi proizvođači izvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti. Te se informacije moraju dostaviti putem internetske stranice TRON.tdi („TRON”) na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD684_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Informacije o pristupu internetskoj stranici TRON nalaze se u odjeljcima 5.6. i 5.8. u nastavku.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka proizvođača izvoznika, Komisija je kontaktirala i s tijelima predmetnih zemalja te može kontaktirati sa svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, proizvođači izvoznici mogu se odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Komisija će o društvima odabranima u uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače izvoznike, tijela predmetnih zemalja i udruženja proizvođača izvoznika, ako je potrebno preko tijela predmetnih zemalja.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka proizvođača izvoznika, obavijestit će predmetne strane o svojoj odluci o njihovu uključenju u uzorak. Proizvođači izvoznici u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

U dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama Komisija će dodati bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

Upitnik će biti dostupan i svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika i tijelima predmetnih zemalja.

Ne dovodeći u pitanje moguću primjenu članka 18. osnovne uredbe, za proizvođače izvoznike koji su pristali na to da ih se uključi u uzorak, ali nisu u njega uključeni, smatrat će se da surađuju („proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak”). Ne dovodeći u pitanje odjeljak 5.3.1.1.(b) u nastavku, antidampinška pristojba koja se može primijeniti na uvoz od proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak ne smije prelaziti ponderiranu prosječnu dampinšku maržu utvrđenu za proizvođače izvoznike u uzorku (6).

(b)   Pojedinačna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak

U skladu s člankom 17. stavkom 3. osnovne uredbe, proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, mogu zatražiti da Komisija utvrdi njihove pojedinačne dampinške marže. Proizvođači izvoznici koji žele podnijeti zahtjev za pojedinačnu dampinšku maržu moraju ispuniti upitnik te ga propisno ispunjenog vratiti u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije. Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Komisija će ispitati može li se proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, odobriti pojedinačna pristojba u skladu s člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe.

Međutim, napominje se da Komisija ne mora odrediti pojedinačnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, i koji je zatraže ako je, primjerice, broj proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak toliki da bi određivanje pojedinačne dampinške marže bilo neopravdano opterećenje i onemogućilo pravovremeni završetak ispitnog postupka.

5.3.2.   Ispitivanje nepovezanih uvoznika (7) (8)

Nepovezani uvoznici koji proizvode iz ispitnog postupka uvoze iz predmetnih zemalja u Uniju pozivaju se na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku.

S obzirom na velik broj nepovezanih uvoznika koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj nepovezanih uvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi nepovezani uvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima koje se traže u Prilogu ovoj Obavijesti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka nepovezanih uvoznika, Komisija može kontaktirati i sa svim poznatim udruženjima uvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, uvoznici se mogu odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka, obavijestit će predmetne stranke o svojoj odluci o uzorku uvoznika. Komisija će u dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama dodati i bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija će upitnike staviti na raspolaganje nepovezanim uvoznicima u uzorku. Te stranke moraju dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije.

Primjerak upitnika za uvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.4.   
  Postupak utvrđivanja štete i ispitivanja proizvođača iz Unije

Šteta se utvrđuje na temelju pozitivnih dokaza i obuhvaća objektivnu provjeru obujma dampinškog uvoza, njegova učinka na cijene na tržištu Unije i posljedičnog utjecaja takvog uvoza na industriju Unije. Kako bi se utvrdilo je li industriji Unije nanesena šteta, proizvođači iz Unije koji proizvode proizvod iz ispitnog postupka pozivaju se na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

S obzirom na velik broj predmetnih proizvođača iz Unije te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija je odlučila broj proizvođača iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Komisija je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Pojedinosti su dostupne u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. Zainteresirane strane pozivaju se da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Osim toga, ostali proizvođači iz Unije ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime koji smatraju da postoje razlozi za njihovo uključenje u uzorak moraju kontaktirati s Komisijom u roku od 7 dana od datuma objave ove Obavijesti. Sve primjedbe u vezi s privremenim uzorkom moraju se dostaviti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

Komisija će o društvima odabranima u konačni uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače i udruženja proizvođača iz Unije.

Proizvođači iz Unije u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

Primjerak upitnika za proizvođače iz Unije dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.5.   
  Postupak utvrđivanja interesa Unije

Ako se utvrdi postojanje dampinga i time nanesene štete, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe donosi se odluka o tome bi li donošenje antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije. Proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati i organizacije koje zastupaju potrošače pozivaju se da Komisiji dostave informacije o tome bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije. Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, organizacije koje zastupaju potrošače moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Informacije u vezi s utvrđivanjem interesa Unije moraju se dostaviti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. Te informacije mogu se dostaviti u slobodnom obliku ili ispunjavanjem upitnika koji je pripremila Komisija. Primjerak upitnika, uključujući upitnik za korisnike proizvoda iz ispitnog postupka dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Informacije dostavljene u skladu s člankom 21. osnovne uredbe uzimaju se u obzir samo ako su u trenutku dostavljanja potkrijepljene činjeničnim dokazima.

5.6.   
  Zainteresirane strane

Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, zainteresirane strane, kao što su proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati te organizacije koje zastupaju potrošače, moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i predstavnička udruženja koji su na raspolaganje stavili informacije u skladu s postupcima opisanima u odjeljcima 5.3., 5.4. i 5.5. smatrat će se zainteresiranim stranama ako postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Druge osobe moći će sudjelovati u ispitnom postupku kao zainteresirane strane tek od trenutka kada se jave i uz uvjet da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka. Status zainteresirane strane ne dovodi u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe.

Pristup dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama moguć je putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Slijedite upute na stranici da biste joj mogli pristupiti (9).

5.7.   
  Mogućnost saslušanja pred ispitnim službama Komisije

Sve zainteresirane strane mogu zatražiti saslušanje pred ispitnim službama Komisije.

Svi zahtjevi za saslušanje moraju se podnijeti u pisanom obliku i moraju sadržavati razloge za njihovo podnošenje, kao i sažetak pitanja o kojima zainteresirana strana želi raspravljati tijekom saslušanja. Saslušanje se ograničava na pitanja koja su zainteresirane strane unaprijed iznijele u pisanom obliku.

Rokovi za saslušanje su sljedeći:

| — | Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti. Saslušanje se obično održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti. |
| --- | --- |

—

Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti. Saslušanje se obično održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti.

| — | Nakon faze privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta. Saslušanje se obično održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Nakon faze privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta. Saslušanje se obično održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta.

| — | U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu. |
| --- | --- |

—

U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave. Saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu.

Utvrđeni vremenski rok ne dovodi u pitanje pravo službi Komisije da prihvate saslušanje izvan roka u propisno opravdanim slučajevima ni pravo Komisije da uskrati saslušanje u propisno opravdanim slučajevima. Ako službe Komisije odbiju zahtjev za saslušanje, predmetna stranka bit će obaviještena o razlozima tog odbijanja.

Saslušanja u načelu neće služiti izlaganju činjeničnih informacija koje još nisu unesene u dokumentaciju. Međutim, u interesu dobrog upravljanja te kako bi službe Komisije mogle ostvariti napredak u provedbi ispitnog postupka, zainteresirane strane mogu se pozvati da dostave nove činjenične informacije nakon saslušanja.

5.8.   
  Upute za dostavu podnesaka i ispunjenih upitnika te korespondenciju

Informacije dostavljene Komisiji u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite ne smiju podlijegati autorskim pravima. Prije nego što Komisiji dostave informacije i/ili podatke koji podliježu autorskim pravima treće strane, zainteresirane strane moraju zatražiti posebno dopuštenje od nositelja autorskih prava kojim se Komisiji izričito dopušta a) upotreba informacija i podataka u svrhu ovog postupka trgovinske zaštite i b) pružanje informacija i/ili podataka zainteresiranim stranama u ovom ispitnom postupku u obliku kojim im se omogućuje ostvarivanje prava na obranu.

Svi podnesci (uključujući informacije koje se traže u ovoj Obavijesti), ispunjeni upitnici i korespondencija zainteresiranih strana za koje se zahtijeva povjerljivo postupanje, moraju imati oznaku „Sensitive” (10) (osjetljivo). Strane koje dostavljaju informacije tijekom ovog ispitnog postupka pozivaju se da obrazlože svoj zahtjev za povjerljivo postupanje.

Stranke koje dostavljaju informacije s oznakom „Sensitive” dužne su u skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe dostaviti sažetke tih informacija u verziji koja nije povjerljiva s oznakom „For inspection by interested parties” (na uvid zainteresiranim stranama). Ti sažeci trebali bi biti dovoljno detaljni da se može razumjeti bit informacija koje su dostavljene kao povjerljive.

Ako stranka koja dostavlja povjerljive informacije ne navede dobar razlog za traženje povjerljivog postupanja ili ne dostavi sažetak u verziji koja nije povjerljiva, u traženom obliku i tražene kvalitete, Komisija te informacije ne mora uzeti u obzir, osim ako se iz odgovarajućih izvora može na zadovoljavajući način dokazati da su te informacije točne.

Zainteresirane strane pozivaju se da sve podneske i zahtjeve dostave putem stranice TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), uključujući skenirane punomoći i potvrde. Uporabom stranice TRON.tdi ili e-pošte zainteresirane strane izražavaju svoju suglasnost s pravilima koja se primjenjuju na elektroničke podneske, sadržanima u dokumentu „KORESPONDENCIJA S EUROPSKOM KOMISIJOM U PREDMETIMA TRGOVINSKE ZAŠTITE” objavljenom na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strane moraju navesti svoje ime, adresu, broj telefona i valjanu e-adresu te osigurati da je dostavljena e-adresa ispravna službena e-adresa koja se svakodnevno provjerava. Nakon što primi podatke za kontakt, Komisija će sa zainteresiranim stranama komunicirati isključivo putem stranice TRON.tdi ili e-poštom, osim ako one izričito zatraže da sve dokumente Komisije primaju nekim drugim sredstvom komunikacije ili ako vrsta dokumenta zahtijeva slanje preporučenom poštom. Dodatna pravila i informacije o korespondenciji s Komisijom, uključujući načela koja se primjenjuju na podneske poslane putem stranice TRON.tdi i e-poštom, zainteresirane strane mogu pronaći u prethodno navedenim uputama za komunikaciju sa zainteresiranim stranama.

Adresa Komisije za korespondenciju:

| Europska komisija |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIJA |

Europska komisija

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles

BELGIJA

E-adresa za pitanja povezana s dampingom u Indiji:

| | TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu

E-adresa za pitanja povezana s dampingom u Turskoj:

| | TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu

E-adresa za pitanja povezana s aspektima štete i interesa Unije, uključujući Prilog ovoj Obavijesti:

| | TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu

6.   Vremenski okvir ispitnog postupka

Ispitni postupak zaključit će se, u skladu s člankom 6. stavkom 9. osnovne uredbe u roku od obično 13, ali ne više od 14 mjeseci, od datuma objave ove Obavijesti. U skladu s člankom 7. stavkom 1. osnovne uredbe, privremene mjere mogu se u pravilu uvesti ne kasnije od sedam mjeseci, ali u svakom slučaju najkasnije osam mjeseci od objave ove Obavijesti.

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe, Komisija će dostaviti informacije o planiranom uvođenju privremenih pristojbi četiri tjedna prije uvođenja privremenih mjera. Zainteresirane strane imat će tri radna dana za podnošenje pisanih primjedbi na točnost izračuna.

U slučajevima kada Komisija ne namjerava uvesti privremene pristojbe već nastaviti ispitni postupak, zainteresirane strane bit će obaviještene o neuvođenju pristojbi informativnim dokumentom četiri tjedna prije isteka roka iz članka 7. stavka 1. osnovne uredbe.

Zainteresiranim stranama bit će dan rok od 15 dana za dostavu pisanih primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument te rok od 10 dana za dostavu pisanih primjedbi na konačne nalaze, osim ako je određeno drukčije. Ako je primjenjivo, u dodatnoj konačnoj objavi bit će naveden rok u kojem zainteresirane strane trebaju podnijeti pisane primjedbe.

7.   Dostavljanje informacija

U pravilu zainteresirane strane mogu dostaviti informacije samo u rokovima navedenima u odjeljcima 5. i 6. ove Obavijesti. Dostavljanje drugih informacija koje nisu obuhvaćene tim odjeljcima trebalo bi biti u skladu sa sljedećim rasporedom:

| — | Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| — | Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka. |
| --- | --- |

—

Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka.

| — | Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu. |
| --- | --- |

—

Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu.

8.   Mogućnost dostave primjedbi na podneske drugih strana

Kako bi se zajamčila prava na obranu, zainteresirane strane trebale bi imati mogućnost iznošenja primjedbi na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane. Zainteresirane strane pritom smiju iznositi primjedbe samo na pitanja iz podnesaka drugih zainteresiranih strana i ne smiju postavljati nova pitanja.

Te bi primjedbe trebalo dostaviti u skladu sa sljedećim rokovima:

| — | Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| — | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije.

| — | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije.

Navedeni rokovi ne dovode u pitanje pravo Komisije da zatraži dodatne informacije od zainteresiranih strana u propisno opravdanim slučajevima.

9.   Produljenje rokova navedenih u ovoj Obavijesti

Svako produljenje rokova predviđenih u ovoj Obavijesti može se zatražiti samo u iznimnim okolnostima te će se odobriti samo ako je propisno opravdano na temelju valjanog razloga.

U svakom slučaju, produljenje roka za odgovor na upitnike obično je ograničeno na tri dana, a u pravilu ne prelazi sedam dana.

U pogledu rokova za dostavljanje drugih informacija navedenih u Obavijesti o pokretanju postupka, produljenja će biti ograničena na tri dana, osim u dokazano iznimnim okolnostima.

10.   Nesuradnja

Ako zainteresirana strana odbije odobriti pristup potrebnim informacijama ili ih ne dostavi u roku ili ako znatno ometa ispitni postupak, privremeni ili konačni nalazi, bili pozitivni ili negativni, mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće informacije, te se informacije ne moraju uzeti u obzir i mogu se upotrijebiti raspoloživi podaci.

Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala.

Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. U tom slučaju zainteresirana strana trebala bi o tome odmah obavijestiti Komisiju.

11.   Službenik za saslušanje

Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup dokumentaciji, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i sve druge zahtjeve povezane s pravima na obranu zainteresiranih strana i trećih strana koji se mogu podnijeti tijekom postupka.

Službenik za saslušanje može organizirati saslušanja sa zainteresiranim stranama i službama Komisije te posredovati među njima kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu. Zahtjevi za saslušanje pred službenikom za saslušanje podnose se u pisanom obliku i trebali bi sadržavati razloge za njihovo podnošenje. Službenik za saslušanje ispitat će razloge za podnošenje zahtjevâ. Ta bi se saslušanja trebala održati samo ako pitanja nisu pravodobno riješena sa službama Komisije.

Zainteresirane strane pozivaju se da poštuju rokove utvrđene u odjeljku 5.7. ove Obavijesti i u pogledu intervencija službenika za saslušanje, uključujući saslušanja. Svi zahtjevi moraju se podnijeti pravovremeno i žurno kako se ne bi ugrozilo uredno odvijanje postupka. U tu svrhu zainteresirane strane trebale bi zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u najkraćem roku nakon nastanka događaja koji opravdava takvu intervenciju. Službenik za saslušanje ispitat će razloge zahtjeva za intervenciju, prirodu postavljenih pitanja i utjecaj tih pitanja na pravo na obranu, vodeći računa o interesu dobrog upravljanja i pravovremenom završetku ispitnog postupka.

Dodatne informacije i podatke za kontakt zainteresirane strane mogu pronaći na stranicama službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Obrada osobnih podataka

Osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

Obavijest o zaštiti podataka kojom se pojedinci obavješćuju o obradi osobnih podataka u okviru djelovanja Komisije u području trgovinske zaštite dostupna je na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(2)  Opći termin „šteta” odnosi se na materijalnu štetu te na prijetnju materijalne štete ili materijalno zaostajanje u razvoju industrije, kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 1. osnovne uredbe.

(3)  Upućivanja na objavu ove Obavijesti upućivanja su na objavu ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije.

(4)  O posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6).

(5)  Proizvođač izvoznik svako je društvo u predmetnim zemljama koje proizvodi i izvozi proizvod iz ispitnog postupka na tržište Unije, bilo izravno ili preko treće strane, uključujući svako njegovo povezano društvo uključeno u proizvodnju, domaću prodaju ili izvoz proizvoda iz ispitnog postupka.

(6)  U skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe, ne uzimaju se u obzir nulte i de minimis marže te marže utvrđene u slučajevima iz članka 18. osnovne uredbe.

(7)  Ovaj odjeljak obuhvaća samo uvoznike koji nisu povezani s proizvođačima izvoznicima. Uvoznici koji su povezani s proizvođačima izvoznicima moraju ispuniti Prilog I. upitniku za te proizvođače izvoznike. U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

(8)  Podaci koje dostave nepovezani uvoznici mogu se osim za utvrđivanje dampinga upotrebljavati i za ostale aspekte ispitnog postupka.

(9)  U slučaju tehničkih problema obratite se uredu za podršku Trade Service Desk e-poštom na trade-service-desk@ec.europa.eu ili telefonom na +32 22979797.

(10)  Dokument s oznakom „Sensitive” dokument je koji se smatra povjerljivim u skladu s člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6. Sporazuma WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. (Sporazum o antidampingu). To je ujedno zaštićeni dokument u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(11)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ, SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

---

PRILOG

| ☐ | Verzija „Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | Verzija „For inspection by interested parties” |
| (označite odgovarajuću rubriku) |

☐

Verzija „Sensitive”

☐

Verzija „For inspection by interested parties”

(označite odgovarajuću rubriku)

ANTIDAMPINŠKI POSTUPAK U VEZI S UVOZOM KERAMIČKIH PLOČICA PODRIJETLOM IZ INDIJE I TURSKE

INFORMACIJE ZA ODABIR UZORKA NEPOVEZANIH UVOZNIKA

Ovaj obrazac namijenjen je za pomoć nepovezanim uvoznicima pri odgovaranju na zahtjev za informacije za odabir uzorka iz točke 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka.

Obje verzije, „Sensitive” i „For inspection by interested parties”, treba poslati Komisiji kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka.

1.   PODACI O DRUŠTVU I PODACI ZA KONTAKT

Navedite sljedeće podatke o društvu:

| Naziv društva | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Osoba za kontakt | |
| E-adresa | |
| Telefon | |

Naziv društva

Adresa

Osoba za kontakt

E-adresa

Telefon

2.   PROMET I OBUJAM PRODAJE

Navedite ukupni promet društva u eurima (EUR) te vrijednost u eurima (EUR) i obujam u m2 uvoza u Uniju i preprodaje na tržištu Unije nakon uvoza iz Indije i Turske u razdoblju ispitnog postupka proizvoda iz ispitnog postupka kako je definiran u Obavijesti o pokretanju postupka.

| | Obujam u m2 | Vrijednost u eurima (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Ukupni promet društva u eurima (EUR) | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Indije u Uniju | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Turske u Uniju | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje) | | |
| Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Indije | | |
| Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Turske | | |

Obujam u m2

Vrijednost u eurima (EUR)

Ukupni promet društva u eurima (EUR)

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Indije u Uniju

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Turske u Uniju

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje)

Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Indije

Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Turske

3.   DJELATNOSTI DRUŠTVA I POVEZANIH DRUŠTAVA (1)

Podrobno i precizno opišite djelatnosti društva i svih povezanih društava (nabrojite društva i navedite vrstu njihove povezanosti s vašim društvom) uključenih u proizvodnju i/ili prodaju (izvozna i/ili domaća) proizvoda iz ispitnog postupka. Te djelatnosti mogu uključivati kupnju proizvoda iz ispitnog postupka ili njegovu proizvodnju u okviru podugovora, ili preradu ili trgovanje njime, ali nisu na to ograničene.

| Naziv i lokacija društva | Djelatnosti | Vrsta povezanosti |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Naziv i lokacija društva

Djelatnosti

Vrsta povezanosti

4.   OSTALE INFORMACIJE

Navedite sve ostale relevantne informacije za koje društvo smatra da bi Komisiji mogle biti korisne pri odabiru uzorka.

5.   POTVRDA O SUGLASNOSTI

Dostavljanjem prethodno navedenih informacija društvo daje suglasnost za svoje moguće uključenje u uzorak. Ako društvo bude odabrano u uzorak, od njega će se tražiti da ispuni upitnik i dopusti posjet svojim poslovnim prostorima radi provjere dostavljenih odgovora. Ako društvo navede da ne želi biti uključeno u uzorak, smatrat će se da nije surađivalo u ispitnom postupku. Nalazi Komisije za uvoznike koji ne surađuju temelje se na raspoloživim podacima te ishod za predmetno društvo može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivalo.

Potpis ovlaštene osobe:

Ime i titula ovlaštene osobe:

Datum:

---

(1)  U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 13.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 501/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 501/36

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2021/C 501/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„dell’Emilia” / „Emilia”

PGI-IT-A0509-AM06

Datum početka primjene: 2. siječnja 2019..

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Uvođenje dviju novih kategorija proizvoda od vinove loze: „pjenušavo vino” i „vino od prosušenog grožđa”

Dodane su dvije nove kategorije proizvoda od vinove loze: „pjenušavo vino” i „vino od prosušenog grožđa”.

Regija Emilia ima već dugu tradiciju proizvodnje brojnih vodećih vina u kategoriji vina od prosušenog grožđa i u kategoriji pjenušavih vina metodom sekundarne fermentacije u boci i/ili metodom Charmat (ili Martinotti).

Ako se omogući da se ti proizvodi klasificiraju kao ZOZP „dell’Emilia” / „Emilia” povećat će se gospodarska vrijednost tih vina, ali i potrošačima dati jasna oznaka njihova zemljopisnog podrijetla.

Izmjena se odnosi na članke 1. i 6. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.3. jedinstvenog dokumenta (Kategorije proizvoda od vinove loze).

2.2.   Uvođenje novih sorti

Nove vrste s oznakom sorte vinove loze, tj. Fogarina, Moscato Bianco i Spergola, uključene su u odgovarajuće kategorije obuhvaćene specifikacijom, tj. vino, biser vino (Frizzante), pjenušavo vino (Spumante), vino od prosušenog grožđa (Passito) i djelomično fermentirani mošt.

Osim toga, naziv sorte Pignoletto zamijenjen je i u ostatku specifikacije sinonimom Grechetto Gentile.

Razlog: Fogarina, Moscato Bianco i Spergola autohtone su sorte koje se već dugo uzgajaju na tom području, a nove sorte uvode se nakon dugotrajnog ispitivanja radi iskorištavanja njihove vrijednosti.

Konkretno, sorte Fogarina i Spergola uvode se kao rezultat oporavka, karakterizacije i razvoja tih lokalnih sorti na području proizvodnje, gdje su se upotrebljavale u prošlosti, uglavnom u kombinaciji s drugim, raširenijim sortama vinove loze. Zahvaljujući nedavnom ponovnom otkrivanju tih sorti vinove loze i njihovu poboljšanju odabranim klonovima počela je proizvodnja visokokvalitetnih vina s prepoznatljivim svojstvima.

Naziv sorte „Pignoletto” zamijenjen je sinonimom „Grechetto Gentile” jer su proizvođači odlučili promicati „Pignoletto” kao zaštićenu oznaku izvornosti u skladu s važećim zakonodavstvom Unije.

Izmjena se odnosi na članke 1. i 4. specifikacije proizvoda i odjeljak 7. jedinstvenog dokumenta (Glavne sorte vinove loze).

2.3.   Pinot Nero fermentiran bez kožice (vinificato in bianco) dodan je kao nova vrsta te kao komplementarna sorta za vrste Chardonnay i Pinot Bianco

Pinot Nero fermentiran bez kožice, Pinot Nero Frizzante fermentiran bez kožice i Pinot Nero Spumante fermentiran bez kožice dodani su kao nove vrste.

Razlog: te vrste odražavaju dugogodišnju tradiciju proizvodnje vina u regiji Emilia. Rezultat fermentacije grožđa Pinot Nero bez kožice ugodna je aroma s elegantnim notama u bijelim vinima te fina, dugotrajna pjena u biser i pjenušavim vinima.

Izmjena se odnosi na članke 2. i 6. specifikacije proizvoda i odjeljke 4. (Opis vina) i 5.1. (Enološki postupci) jedinstvenog dokumenta.

2.4.   Označivanje i prezentiranje – dodavanje odredbi o navođenju dviju ili više sorti vinove loze na etiketi

Dodane su odredbe kojima se dopušta navođenje dviju ili više sorti vinove loze na etiketi u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a, među ostalim posebno zahtjev da „manje” sorte moraju činiti najmanje 15 % grožđa od kojeg je vino proizvedeno, iako takav minimalni zahtjev nije utvrđen u odgovarajućoj odredbi (članak 62. stavak 1. točka (c) podtočka ii. Uredbe (EZ) br. 607/2009).

Cilj je ove odredbe spriječiti davanje zavaravajućih informacija potrošaču. Naime, kako bi se sorta mogla navesti na etiketi, ona mora činiti najmanje 15 % ukupne količine i tako doprinositi oblikovanju svojstava vina.

Ta ograničavajuća odredba u skladu je s člankom 70. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 607/2009.

U isti članak dodane su vrste vina s oznakom dviju ili više sorti vinove loze, od onih koje su navedene u članku 1. za monosortne vrste.

Cilj je te promjene koja uključuje dodavanje nekih vrsta uz navođenje dviju ili više sorti vinove loze koje se tradicionalno uzgajaju na tom području navesti u specifikaciji ono što je već dopušteno zakonodavstvom EU-a. Međutim, sorta vinove loze Lambrusco ne može se upotrebljavati za te vrste jer je ta sorta najvažnija i reprezentativna za to područje. Stoga je njezina upotreba rezervirana za čiste vrste Lambrusco kako bi se očuvala posebna svojstva vina proizvedenih od te sorte.

Izmjena se odnosi na članak 7. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – Opis uvjeta).

2.5.   Ažuriranje kombinacije sorti vinove loze za vrste Lambrusco

U kontekstu zahtjeva da određene sorte iz porodice Lambrusco moraju zajedno ili odvojeno činiti 85 % grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju vrsta Lambrusco postojeći popis odobrenih sorti (Lambrusco Salamino i/ili Lambrusco di Sorbara i/ili Lambrusco Grasparossa i/ili Lambrusco Marani i/ili Lambrusco Maestri i/ili Lambrusco Montericco i/ili Lambrusco Viadanese i/ili Lambrusco Oliva) proširen je kako bi se uključile i sorte Lambrusco a Foglia Frastagliata i/ili Lambrusco Barghi i/ili Lambrusco dal Peduncolo Rosso (koji je sinonim za Terrano), koje se također tradicionalno uzgajaju na području ZOZP-a „dell’Emilia” / „Emilia”.

Izmjena se odnosi na članak 2. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.7. jedinstvenog dokumenta (Glavne sorte vinove loze).

2.6.   Proširenje područja proizvodnje

Područje proizvodnje grožđa prošireno je i na područje u pokrajini Bologni, koje se nalazi na desnoj obali rijeke Sillaro za sve vrste proizvoda obuhvaćene specifikacijom, osim vrsta Lambrusco.

Predmetno područje slično je ostatku područja proizvodnje u pogledu okolišnih obilježja te se na njemu sada proizvode vina s istim organoleptičkim i kvalitativnim svojstvima, što je rezultat proširenja i jačanja vinogradarske aktivnosti.

Izmjena se odnosi na članak 3. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.6. jedinstvenog dokumenta (Razgraničeno zemljopisno područje).

2.7.   Dodavanje prinosa grožđa po hektaru i najmanje prirodne volumne alkoholne jakosti za nove sorte

Najveći prinos grožđa po hektaru i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost dodani su za nove sorte (Fogarina, Moscato i Spergola) na temelju stvarnih podataka zabilježenih tijekom pet godina prije podnošenja zahtjeva.

Izmjena se odnosi na članak 4. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.5.2. jedinstvenog dokumenta (Najveći prinosi).

2.8.   Pravila o proizvodnji vina – formalne izmjene (izmjena teksta) – odstupanja u pogledu proizvodnje vina na susjednim područjima

Tekst je izmijenjen kako bi se poboljšala njegova struktura i izbrisala zastarjela odredba.

Odstupanje na razini EU-a kojim se dopuštala proizvodnja vina sa ZOZP-om izvan neposredne blizine razgraničenog zemljopisnog područja isteklo je 31. prosinca 2012. te je stoga izbrisano.

U skladu s člankom 6. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 607/2009 utvrđeno je i definirano područje primjene odstupanja, što proizvođačima omogućuje upotrebu postrojenja za preradu na području koje graniči s područjem proizvodnje grožđa za njihove proizvodne radnje.

Konkretno, utvrđeno je da se, osim na području proizvodnje grožđa definiranom u članku 3., postupak proizvodnje vina može odvijati i u susjednim pokrajinama Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua i Cremona.

Izmjena se odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.9. jedinstvenog dokumenta (Dodatni uvjeti – Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području).

2.9.   Odredbe o obogaćivanju i upotrebi proizvoda koji potječu izvan područja proizvodnje

Kad je riječ o obogaćivanju, u odnosu na prethodnu specifikaciju utvrđena su stroža pravila. U njima se navodi da sav koncentrirani grožđani mošt koji se upotrebljava za obogaćivanje mora biti dobiven od grožđa uzgojenog na području proizvodnje definiranom u članku 3.

Utvrđena su i stroža pravila za upotrebu proizvoda dobivenih od grožđa ubranog izvan područja proizvodnje (unutar gornje granice od 15 % dopuštene člankom 93. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 1308/2013) time što je navedeno da najmanje 85 % sirovina koje se upotrebljavaju za sve proizvode obuhvaćene specifikacijom mora potjecati iz područja proizvodnje, uključujući sve proizvode koji se upotrebljavaju za zaslađivanje i sekundarnu fermentaciju.

Svrha tih izmjena jest osigurati da konačni proizvod, u kojem najmanje 85 % vina mora biti dobiveno od grožđa ubranog na području proizvodnje, sada mora ispunjavati i prethodno navedeni zahtjev da najmanje 85 % udjela moraju činiti proizvodi s tog područja (uključujući proizvode koji se upotrebljavaju za obogaćivanje ili zaslađivanje), jer bi u suprotnom postotak u gotovom vinu mogao biti manji od 85 %. Stoga je riječ o kvalitativnoj mjeri s ciljem povećanja upotrebe proizvodâ iz područja proizvodnje (sirovine koje se upotrebljavaju za proizvodnju vina i/ili obogaćivanje i/ili zaslađivanje i/ili sekundarnu fermentaciju) u proizvodnom procesu, čak i ako su propisi EU-a manje ograničavajući. Cilj je odredaba stoga ojačati povezanost sa zemljopisnim područjem.

Izmjena se odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.5.1. jedinstvenog dokumenta (Enološki postupci).

2.10.   Dodavanje prinosa vina/grožđa za vrste Passito

Za novouvedene vrste Passito utvrđen je najveći prinos grožđa u gotovom vinu od 50 % i dodana je odredba kojom se zabranjuje bilo kakvo obogaćivanje ili zaslađivanje.

Svrha je toga regulirati tu posebnu vrstu vina, čiji je prinos gotovog vina/grožđa (najviše 50 %) nizak u usporedbi s drugim vrstama zbog načina na koji se grožđe suši (prosušivanje).

Izmjena se odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.4. jedinstvenog dokumenta (Opis vina).

2.11.   Umetanje odredbe o razdoblju fermentacije/sekundarne fermentacije

U skladu s relevantnim nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a umetnuta je odredba o fermentaciji i sekundarnoj fermentaciji koje se odvijaju nakon 31. prosinca za godinu berbe grožđa.

Ovom se izmjenom želi omogućiti fermentaciju i sekundarnu fermentaciju različitih proizvoda od vina obuhvaćenih specifikacijom nakon 31. prosinca za godinu u kojoj je grožđe ubrano do 30. lipnja sljedeće godine, pod uvjetom da se na odgovarajući način obavijesti nadzorno tijelo, kako bi se proizvođačima omogućilo bolje upravljanje svojim zalihama vina.

Izmjena se odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.12.   Svojstva vina pri konzumaciji

Za sve vrste proizvoda obuhvaćene specifikacijom, i nove vrste i one predviđene postojećom specifikacijom, opisana su analitička i organoleptička svojstva kako je propisano relevantnim zakonodavstvom (članak 94. stavak 2. točka (b) podtočka ii. Uredbe (EU) br. 1308/2013).

Izmjena se odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.4. jedinstvenog dokumenta (Opis vina).

2.13.   Označivanje i prezentiranje – upotreba tradicionalnog izraza „Vendemmia Tardiva” („kasna berba”)

Uvedena je odredba o uključivanju tradicionalnog izraza „Vendemmia Tardiva” na etiketu u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom.

Izmjena se odnosi na članak 7. specifikacije proizvoda. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.14.   Pakiranje

Tekst je formalno izmijenjen kako bi se proširilo područje primjene postojećih odredbi o upotrebi spremnika i sustava zatvaranja tako da se obuhvati i kategorija „djelomično fermentiranog mošta”.

Članak je izmijenjen i kako bi se regulirala upotreba čepova u obliku gljive za biser vina, konkretno kako bi se duljina kapsule od folije koja pokriva čep i vrat boce ograničila na 7 cm u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a, s ciljem da ambalaža biser vina bude drugačija od ambalaže pjenušavih vina koja obično imaju dulje kapsule (10–12 cm).

Izmjena se odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.15.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Informacije o povezanosti sa zemljopisnim područjem dopunjene su kako bi se uzelo u obzir proširenje područja proizvodnje opisanog u članku 3.

Osim toga, u odjeljku u kojem se opisuje povezanost kvalitativnih svojstava proizvoda i zemljopisnog područja unesene su odgovarajuće dodatne informacije. One su dodane kako bi se uzele u obzir nove uvedene vrste (posebno vina Passito i pjenušava vina).

Izmjena se odnosi na članak 9. specifikacije proizvoda i odjeljak 2.8. jedinstvenog dokumenta (Povezanost sa zemljopisnim područjem).

2.16.   Upućivanja na nadzorno tijelo

Upućivanja na nadzorno tijelo ažurirana su jer je Središnji inspektorat ministarstva za zaštitu kvalitete i sprečavanje prijevara koje se odnose na poljoprivredno-prehrambene proizvode zamijenjen ovlaštenim nadzornim tijelom Valoritalia s.r.l.

Izmjena se odnosi na članak 10. specifikacije proizvoda. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

dell’Emilia

Emilia

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | vino |
| --- | --- |

1.

vino

| 4. | pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

pjenušavo vino

| 8. | biser vino |
| --- | --- |

8.

biser vino

| 11. | djelomično fermentirani mošt |
| --- | --- |

11.

djelomično fermentirani mošt

| 15. | vino od prosušenog grožđa |
| --- | --- |

15.

vino od prosušenog grožđa

4.   Opis vina

1.   „dell’Emilia” / „Emilia” Bianco (kategorija vina), među ostalim s oznakom jedne ili više sorti vinove loze

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta.

Miris: dobrog intenziteta, s pretežno cvjetnim i/ili voćnim notama koje variraju ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa i okolišu uzgoja.

Okus: od suhog do slatkog, bogat.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,00 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 13,00 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   „dell’Emilia” / „Emilia” Bianco Frizzante, među ostalim s oznakom jedne ili više sorti vinove loze

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: slamnatožuta.

Miris: dobrog intenziteta, s uglavnom svježim cvjetnim i voćnim notama koje variraju ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: od suhog do slatkog, bogat.

Najmanja stvarna volumna alkoholna jakost: 10 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 13,00 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosso (kategorija vina), među ostalim s oznakom jedne ili više sorti vinove loze koje nisu Lambrusco

Boja: rubin crvena različitog intenziteta.

Miris: vinozan, s notama više ili manje zrelog voća ponekad popraćenima cvjetnim notama, obično ljubičice, te pikantnim notama, ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa i području uzgoja.

Okus: suh, blag i s pravom razinom kiselosti.

Najmanja stvarna volumna alkoholna jakost: 10,00 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 17,00 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosso Frizzante, među ostalim s oznakom jedne ili više sorti vinove loze koje nisu Lambrusco

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: rubin crvena različitog intenziteta.

Miris: vinozan, sa svježim voćnim i cvjetnim notama.

Okus: od suhog do slatkog, bogat i ugodno svjež.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 17 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosso Novello, među ostalim s oznakom sorte vinove loze koja nije Lambrusco

Boja: svijetla rubin crvena.

Miris: vinozan, s karakterističnim voćnim notama.

Okus: blag, s pravom razinom kiselosti.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 17 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosato (kategorija vina)

Boja: ružičasta različitog intenziteta i raznih tonova.

Miris: prevladavaju voćne note.

Okus: od suhog do slatkog, izvrsno blag i s pravom razinom svježine, bogat.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosato Frizzante

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: ružičasta različitog intenziteta i raznih tonova.

Miris: blage cvjetne note koje su popraćene izraženijim voćnim notama.

Okus: od suhog do slatkog, izvrsno blag i s pravom razinom svježine, bogat.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8.   „dell’Emilia” / „Emilia” Bianco Spumante, među ostalim s oznakom jedne ili više sorti vinove loze koje nisu Lambrusco

Pjena: fina i postojana.

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta.

Miris: blag, aromatičan i prepoznatljiv s cvjetnim i voćnim notama.

Okus: od brut nature do sladak, svjež, skladan s blagim naznakama kvasca.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9.   „dell’Emilia” / „Emilia” Bianco Passito, među ostalim s oznakom sorte vinove loze

Boja: zlatnožuta koja naginje jantarnoj boji.

Miris: blago aromatičan.

Okus: ugodno srednje sladak ili sladak, topao, baršunast, ponekad blago živahan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 16 %, od čega je najmanje 12 % stvarnog vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

10.   „dell’Emilia” / „Emilia” Bianco djelomično fermentirani mošt, među ostalim s oznakom sorte vinove loze

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: slamnatožuta.

Miris: dobrog intenziteta, s uglavnom svježim cvjetnim i voćnim notama koje variraju ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: sladak.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Stvarna volumna alkoholna jakost: najmanje 1 %, a najviše 6,3 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 13 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

11.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosso Spumante, među ostalim s oznakom jedne ili više sorti vinove loze koje nisu Lambrusco

Pjena: fina i postojana.

Boja: rubin ili granat crvena različitog intenziteta.

Miris: blag, aromatičan i bogat s cvjetnim notama.

Okus: od brut nature do sladak, svjež, skladan s blagim naznakama kvasca.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

12.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosso Passito, među ostalim s oznakom sorte vinove loze

Boja: intenzivna granat crvena.

Miris: blago aromatičan.

Okus: ugodno srednje sladak ili sladak, topao, baršunast, ponekad blago živahan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 16 %, od čega je najmanje 12 % stvarnog vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

13.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosso djelomično fermentirani mošt, među ostalim s oznakom sorte vinove loze koja nije Lambrusco

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: rubin crvena različitog intenziteta.

Miris: vinozan, sa svježim voćnim i cvjetnim notama.

Okus: sladak i bogat, ugodno svjež.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Stvarna volumna alkoholna jakost: najmanje 1 %, a najviše 6,3 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 17 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

14.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosato Spumante

Pjena: fina i postojana.

Boja: ružičasta različitog intenziteta.

Miris: aromatičan, prepoznatljiv, s cvjetnim i voćnim notama.

Okus: od brut nature do sladak, svjež, skladan s blagim naznakama kvasca.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

15.   „dell’Emilia” / „Emilia” Rosato djelomično fermentirani mošt

Boja: rubin crvena različitog intenziteta.

Miris: vinozan, sa svježim voćnim i cvjetnim notama.

Okus: sladak i bogat, ugodno svjež.

Stvarna volumna alkoholna jakost: najmanje 1 %, a najviše 6,3 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

16.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco Rosso Frizzante

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: rubin ili granat crvena različitog intenziteta.

Miris: blag, aromatičan i prepoznatljiv s cvjetnim notama.

Okus: od suhog do slatkog, blag i s pravom razinom kiselosti.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

17.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco Rosso Spumante

Pjena: fina i postojana.

Boja: rubin ili granat crvena različitog intenziteta.

Miris: blag, aromatičan i bogat s cvjetnim notama.

Okus: od brut nature do sladak, svjež, skladan s blagim naznakama kvasca.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

18.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco Rosso Novello Frizzante

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: svijetla rubin crvena.

Miris: vinozan, s karakterističnim voćnim notama.

Okus: od suhog do slatkog, blag i s pravom razinom kiselosti.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 17 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

19.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco Rosso djelomično fermentirani mošt

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: rubin crvena različitog intenziteta.

Miris: vinozan, sa svježim voćnim i cvjetnim notama.

Okus: sladak i bogat, ugodno svjež.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Stvarna volumna alkoholna jakost: najmanje 1 %, a najviše 6,3 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 17 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

20.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco Rosato Frizzante

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: ružičasta različitog intenziteta.

Miris: ugodan, oštar, aromatičan i prepoznatljiv s cvjetnim i voćnim notama.

Okus: od suhog do slatkog, pun i svjež, bogat.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

21.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco Rosato Spumante

Pjena: fina i postojana.

Boja: ružičasta različitog intenziteta. Miris: aromatičan, prepoznatljiv, s cvjetnim i voćnim notama.

Okus: od brut nature do sladak, svjež, skladan s blagim naznakama kvasca.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

22.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco (fermentiran bez kožice) Frizzante

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: slamnatožuta.

Miris: blag, aromatičan i prepoznatljiv s cvjetnim notama.

Okus: od suhog do slatkog, pun i svjež, intenzivan, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

23.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco (fermentiran bez kožice) Spumante

Pjena: fina i postojana.

Boja: slamnatožuta.

Miris: blag, aromatičan i bogat s cvjetnim notama.

Okus: od brut nature do sladak, svjež, skladan s blagim naznakama kvasca.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

24.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco (fermentiran bez kožice) Novello Frizzante

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: slamnatožuta.

Miris: vinozan, s karakterističnim voćnim notama.

Okus: od suhog do slatkog, blag i s pravom razinom kiselosti.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja ukupna kiselost: 4,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

25.   „dell’Emilia” / „Emilia” Lambrusco (fermentiran bez kožice) djelomično fermentirani mošt

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: slamnatožuta.

Miris: vinozan, sa svježim voćnim i cvjetnim notama.

Okus: sladak i bogat, ugodno svjež.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Stvarna volumna alkoholna jakost: najmanje 1 %, a najviše 6,3 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

3,5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

26.   „dell’Emilia” / „Emilia” Pinot Nero (fermentiran bez kožice)

Boja: svijetla slamnatožuta.

Miris: blag, aromatičan, mirisan.

Okus: suh, pun i svjež, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

4 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

27.   „dell’Emilia” / „Emilia” Pinot Nero Frizzante (fermentiran bez kožice)

Pjena: živahna, brzo prolazna.

Boja: svijetla slamnatožuta.

Miris: blag, aromatičan i mirisan s izraženim voćnim notama.

Okus: suh, pun i svjež, skladan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

28.   „dell’Emilia” / „Emilia” Pinot Nero Spumante (fermentiran bez kožice)

Pjena: fina i postojana.

Boja: slamnatožuta.

Miris: aromatičan, mirisan.

Okus: od brut nature do suh, svjež, skladan s blagim naznakama kvasca.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost: 11 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

5 g po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

1.   Obogaćivanje – zaslađivanje i sekundarna fermentacija

Relevantna ograničenja u pogledu enoloških postupaka

Prirodna volumna alkoholna jakost može se povećati obogaćivanjem koncentriranim moštom dobivenim od grožđa koje potječe s razgraničenog područja proizvodnje ili koncentriranim i pročišćenim moštom u granicama i kako je utvrđeno zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom.

Tipična oznaka zemljopisnog podrijetla „dell’Emilia” / „Emilia” rezervirana je za proizvode od vinove loze u odgovarajućim kategorijama za koje najmanje 85 % proizvoda koji se upotrebljavaju za proizvodnju vina potječe s razgraničenog područja proizvodnje, uključujući sve proizvode koji se upotrebljavaju za zaslađivanje i sekundarnu fermentaciju.

2.   Fermentacija grožđa Pinot Nero bez kožice

Posebni enološki postupci

Biser i pjenušava vina tradicionalno se proizvode fermentacijom grožđa Pinot Nero bez kožice. Fermentacija grožđa „Pinot Nero” bez kožice omogućuje proizvodnju vina bijele boje i ugodne arome s elegantnim notama te dugotrajnom, finom pjenom.

b.   Najveći prinosi

| 1. | Bianco, Rosso, Rosato, Fogarina, Fortana, Lambrusco, Montù, Trebbiano – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito |
| --- | --- |

1.

Bianco, Rosso, Rosato, Fogarina, Fortana, Lambrusco, Montù, Trebbiano – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito

232 hektolitra po hektaru

| 2. | Alionza, Ancellotta, Moscato Bianco, Grechetto Gentile – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito |
| --- | --- |

2.

Alionza, Ancellotta, Moscato Bianco, Grechetto Gentile – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito

208 hektolitara po hektaru

| 3. | Malvasia (od sorte Malvasia di Candia Aromatica) – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito |
| --- | --- |

3.

Malvasia (od sorte Malvasia di Candia Aromatica) – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito

192 hektolitra po hektaru

| 4. | Chardonnay, Spergola – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito |
| --- | --- |

4.

Chardonnay, Spergola – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito

184 hektolitra po hektaru

| 5. | Barbera, Cabernet Franc, Sangiovese, Sauvignon – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito |
| --- | --- |

5.

Barbera, Cabernet Franc, Sangiovese, Sauvignon – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito

168 hektolitara po hektaru

| 6. | Cabernet Sauvignon, Malbo Gentile, Malvasia Bianca, Marzemino, Merlot – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito |
| --- | --- |

6.

Cabernet Sauvignon, Malbo Gentile, Malvasia Bianca, Marzemino, Merlot – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito

160 hektolitara po hektaru

| 7. | Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero, Riesling Italico – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito |
| --- | --- |

7.

Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero, Riesling Italico – obuhvaćene su sve vrste osim vrste Passito

160 hektolitara po hektaru

| 8. | Bianco Passito, Rosso Passito, Fogarina Passito |
| --- | --- |

8.

Bianco Passito, Rosso Passito, Fogarina Passito

145 hektolitara po hektaru

| 9. | Grechetto Gentile Passito |
| --- | --- |

9.

Grechetto Gentile Passito

130 hektolitara po hektaru

| 10. | Malvasia (od sorte Malvasia di Candia Aromatica) Passito |
| --- | --- |

10.

Malvasia (od sorte Malvasia di Candia Aromatica) Passito

120 hektolitara po hektaru

| 11. | Spergola Passito |
| --- | --- |

11.

Spergola Passito

115 hektolitara po hektaru

| 12. | Sauvignon Passito |
| --- | --- |

12.

Sauvignon Passito

105 hektolitara po hektaru

| 13. | Malbo Gentile Passito, Marzemino Passito |
| --- | --- |

13.

Malbo Gentile Passito, Marzemino Passito

100 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područje na kojem se uzgaja grožđe koje se upotrebljava u proizvodnji vina i djelomično fermentiranog mošta sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „dell’Emilia” / „Emilia” obuhvaća cijelo upravno područje pokrajina Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza i Reggio Emilia. U pokrajini Bologna zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „dell’Emilia” / „Emilia” može se upotrebljavati za grožđe uzgojeno na desnoj obali rijeke Sillaro namijenjeno za upotrebu u proizvodnji proizvoda od vinove loze obuhvaćenih oznakom, osim vrsta Lambrusco.

7.   Glavne sorte vinove loze

Albana B.

Alicante N.

Alionza B.

Ancellotta N. – Lancellotta

Barbera N.

Bervedino B.

Biancame B. – Bianchello

Bombino Bianco B. – Bonbino

Bonarda N. – Uva Rara

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Canina Nera N. – Canina

Centesimino N.

Chardonnay B.

Ciliegiolo N. – Morettone

Cornacchia N.

Croatina N. – Bonarda

Dolcetto N.

Durella B. – Durello

Ervi N.

Famoso B.

Fiano B.

Forgiarin N.

Fortana N. – Uva d’Oro

Gamay N.

Garganega B. – D’Oro B.

Groppello Gentile N. – Groppello

Lambrusco Barghi N. – Lambrusco

Lambrusco Benetti N. – Lambrusco

Lambrusco Grasparossa N. – Groppello Grasparossa

Lambrusco Grasparossa N. – Lambrusco

Lambrusco Maestri N. – Lambrusco

Lambrusco Marani N. – Lambrusco

Lambrusco Montericco N. – Lambrusco

Lambrusco Oliva N. – Lambrusco

Lambrusco Salamino N. – Lambrusco

Lambrusco Viadanese N. – Lambrusco

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N.

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco

Lambrusco di Sorbara N. – Lambrusco

Lanzesa B.

Malbo Gentile N.

Malvasia Istriana B. – Malvasia

Malvasia Bianca di Candia B. – Malvasia

Malvasia di Candia Aromatica B. – Malvasia

Malvasia Rosa Rs.

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Marsanne B.

Marzemino N. – Berzamino

Marzemino N. – Berzemino

Melara B.

Merlese N.

Montepulciano N.

Montù B. – Montuni

Moscato Bianco B. – Moscato

Mostosa B.

Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner

Negretto N.

Ortrugo B.

Pelagos N.

Perla dei Vivi N.

Petit Verdot N

Pignoletto B. – Alionzina

Pignoletto B. – Grechetto Gentile

Pinot Bianco B. – Pinot

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Nero N. – Pinot

Raboso Veronese N. – Raboso

Rebo N.

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Riesling Italico B. – Riesling

Riesling Renano B. – Riesling

Ruggine B.

Sangiovese N. – Sangioveto

Santa Maria B.

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

Scarsafoglia B.

Sgavetta N.

Spergola B.

Syrah N. – Shiraz

Termarina N.

Terrano N. – Lambrusco dal Peduncolo Rosso

Tocai Friulano B.

Traminer Aromatico Rs

Trebbianina B.

Trebbiano Modenese B. – Trebbiano

Trebbiano Romagnolo B. – Trebbiano

Trebbiano Toscano B. – Biancame B.

Trebbiano Toscano B. – Trebbiano

Uva del Fantini N.

Uva del Tundé N.

Uva Longanesi N.

Uva Tosca N.

Verdea B. – Colombana Bianca

Verdicchio Bianco B. – Verdicchio

Vernaccina B.

Veruccese N.

8.   Opis povezanosti

8.1.   „dell’Emilia” / „Emilia” – kategorije vino, pjenušavo vino, biser vino, djelomično fermentirani mošt, vino od prosušenog grožđa

Informacije o zemljopisnom području

Prirodni čimbenici relevantni za povezanost:

za sve kategorije obuhvaćene specifikacijom područje proizvodnje vina sa ZOZP-om „dell’Emilia” / „Emilia” obuhvaća cijelo upravno područje pokrajina Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza i Reggio Emilia.

Pedoklimatski uvjeti na tom su području ujednačeni zahvaljujući zajedničkom podrijetlu, poziciji i izloženosti zemljišta, a cijelo je područje pogodno za vinogradarske aktivnosti koje su ondje intenzivne. Konkretno, klimatski uvjeti oblikovali su jednolik krajobraz, što znači da se u vinogradima na cijelom području na kojem se proizvode vina sa ZOZP-om „dell’Emilia” / „Emilia” uglavnom upotrebljavaju iste tehnike uzgoja.

Vinogradi se nalaze na različitim visinama, od ravnice naviše, ovisno o području, sortama vinove loze koje se uzgajaju te vinogradarskoj i enološkoj tradiciji. Najmanje vinove loze uzgaja se u visokim Apeninima, gdje je klima prehladna.

Temperaturni obrasci na tom području vrlo su promjenjivi, od supkontinentalne umjerene klime (koja je najvažnija za vinogradarsko područje) do umjereno hladne.

Ravnica, koja se uglavnom nalazi na nadmorskoj visini od 2 m do 70 m, obuhvaća neprekinuto područje od rijeke Po do obale Jadranskog mora, a proteže se do širokih dolina Apenina koje dosežu i do 150 m nadmorske visine. U ravnim podnožjima i na aluvijalnoj ravnici koju karakteriziraju vertikalne naslage, sedimenti uglavnom potječu iz rijeka i potoka s Apenina, dok je sedimente vijugave ravnice i ravnice delte oblikovala rijeka Po.

Godišnje padaline kreću se od 600 do 800 mm. U najvećoj mjeri padaju u jesen te u manjoj mjeri u proljeće. Nestašice vode uglavnom se događaju tijekom ljeta, a ublažavaju ih visoka relativna vlažnost zraka i prirodna opskrba podzemnim vodama. Količina padalina povećava se na većim nadmorskim visinama, pri čemu razine variraju od otprilike 800 mm na rubu Apenina iznad ravnica do preko 2 000 mm u visokim Apeninima, gdje je i više kišnih dana.

Povijesni i ljudski čimbenici relevantni za povezanost:

širenje vinogradarstva u regiji Emilia dobro je dokumentirano još od rimskog doba, a razvoj je povezan s udomaćivanjem divljih ili autohtonih sorti vinove loze i tehnikama uzgoja koje su se stalno razvijale, što svjedoči o bliskoj povezanosti ljudskih aktivnosti i čimbenika povezanih s okolišem.

Tijekom tisuću godina povezanosti uzgoja vinove loze i ljudske povijesti razvile su se neraskidive veze koje se ogledaju u lokalnoj kulturi i tradicionalnoj poljoprivredi i vinogradarskim postupcima, a u širem se smislu izražavaju kroz umjetnost i gastronomiju.

Znanstveni i tehnološki napredak postignut je uz pomoć tehničkih poljoprivrednih fakulteta Reggio Emilia, Finale Emilia i Castelfranco Emilia, koji omogućuju osposobljavanje i šire nove tehnike proizvodnje vina. Iako su te aktivnosti osposobljavanja i širenja znatno pridonijele modernom vinogradarstvu, važan doprinos dali su i regionalni vinogradari uvođenjem procesa i metoda upravljanja vinogradima u kojima se kombiniraju okolišna i gospodarska održivost s inovativnim tehnologijama proizvodnje vina.

8.2.   „dell’Emilia” / „Emilia” – kategorija vina

Informacije o posebnim značajkama proizvoda koje se mogu pripisati zemljopisnom podrijetlu i uzročno-posljedičnoj vezi sa zemljopisnim područjem.

Bijela vina „dell’Emilia” / „Emilia” slamnato su žute do zlatnožute boje, ponekad s primjesama bljedozelene boje ili boje bakra, kao u slučaju sorte Pinot Grigio. Miris ovih vina karakterizira njihova suptilna, fina aroma s voćnim notama tipičnima za glavnu sortu vinove loze koja se upotrebljava, posebno u slučaju aromatičnih ili poluaromatičnih sorti kao što su Spergola i Trebbiano. Okus im je suh do sladak, skladan, dobro strukturiran, svjež i bogat.

Rosato vina „dell’Emilia” / „Emilia” ružičaste su boje različitog intenziteta ovisno o postupku proizvodnje vina. Okus je svjež i skladan te varira od suhog do slatkog uravnotežene kiselosti.

Rosso vina „dell’Emilia” / „Emilia” rubin crvene su boje različitog intenziteta. Miris im je vinozan s cvjetnim ili voćnim notama, ovisno o sorti grožđa od koje su proizvedena. Okus im je skladan i dobro strukturiran te može varirati od suhog do slatkog.

Aroma i okus crnih vina Novello povezani su s posebnom tehnikom karbonske maceracije za proizvodnju vina iz grožđa, kojom se pojačavaju vinozni profil vina i tipične note sorte grožđa.

Tlo i klimatski uvjeti na području proizvodnje utječu na svojstva kvalitete vina. Umjerena, hladna i vjetrovita klima, dobro drenirana tla u kojima je dostupno dovoljno vode zahvaljujući padalinama koje su raspoređene i u ljetnim mjesecima te znatne razlike između noćnih i dnevnih temperatura tijekom dozrijevanja grožđa osiguravaju optimalno dozrijevanje grozdova. Time se dobiva grožđe koje se uz dobar sadržaj šećera i kiselina odlikuje i drugim kvalitativnim i organoleptičkim svojstvima koja su specifična za svaku sortu i koja se mogu primijetiti u vinima dobivenima od njih.

Dakle, uzročno-posljedična veza temelji se na posebnim svojstvima proizvoda, koja se mogu pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu.

8.3.   „dell’Emilia” / „Emilia” – kategorije pjenušavo vino, biser vino, djelomično fermentirani mošt

Informacije o posebnim značajkama proizvoda koje se mogu pripisati zemljopisnom podrijetlu i uzročno-posljedičnoj vezi sa zemljopisnim područjem.

Proizvodnja pjenušavih i biser vina tradicija je koja traje stoljećima i smatra se vodećom aktivnošću lokalne proizvodnje vina. Zahvaljujući posebnoj pažnji koja se posvećuje grožđu pri uzgoju i branju te proizvodnji osnovnog vina, kao i tijekom kasnijeg razdoblja sekundarne fermentacije, pjenušava i biser vina odlikuju se posebnom suptilnošću i elegancijom.

Pjenušava i biser vina te djelomično fermentirani mošt svoju kvalitetu duguju dostupnosti grožđa s kvalitativnim svojstvima koja su idealna za proizvodnju te vrste vina.

Umjereno oslobađanje ugljikova dioksida, dobiveno prirodnom fermentacijom u zatvorenim spremnicima, unosi svježinu i živahnost u biser vina, neovisno o tome radi li se o bijelim, ružičastim ili crnim vinima.

Specijalizacija postupka proizvodnje omogućila je da se odrede tipovi sorti najprikladniji za preradu u biser vino te da se za sekundarnu fermentaciju upotrebljava oprema najsuvremenije tehnologije. Ti su čimbenici pridonijeli povećanju kvalitete konačnog proizvoda.

Isto vrijedi i za djelomično fermentirani mošt, bijeli, crni ili ružičasti, koji se proizvodi metodom Charmat (ili Martinotti) kako bi konačni proizvod dobio svježinu u kombinaciji s umjerenom alkoholnom jakosti.

Tlo i klimatski uvjeti na području proizvodnje utječu na svojstva kvalitete vina. Umjerena, hladna i vjetrovita klima, dobro drenirana tla u kojima je dostupno dovoljno vode zahvaljujući padalinama koje su raspoređene i u ljetnim mjesecima te znatne razlike između noćnih i dnevnih temperatura tijekom dozrijevanja grožđa osiguravaju optimalno dozrijevanje grozdova. Time se dobiva grožđe koje se uz dobar sadržaj šećera i kiselina odlikuje i drugim kvalitativnim i organoleptičkim svojstvima koja su specifična za svaku sortu i koja se mogu primijetiti u vinima dobivenima od njih.

Dakle, uzročno-posljedična veza temelji se na posebnim svojstvima proizvoda, koja se mogu pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu.

8.4.   „dell’Emilia” / „Emilia” – kategorija vino od prosušenog grožđa

Informacije o posebnim značajkama proizvoda koje se mogu pripisati zemljopisnom podrijetlu i uzročno-posljedičnoj vezi sa zemljopisnim područjem.

Ovisno o upotrijebljenoj sorti boja varira od zlatnožute do jantarne u bijelim vinima do granat crvene boje. Imaju nježnu i karakterističnu aromu s notama prosušenog grožđa, a ponekad je pikantna te podsjeća na med i zrelo voće. Okus je pun i skladan te može varirati od suhog do slatkog, iako većina vina ima veći sadržaj šećera.

Vina Passito mogu se proizvoditi od svih sorti grožđa, i bijelih i crnih, ali najčešće se upotrebljavaju aromatične sorte (Moscato Giallo, Moscato Rosa, Traminer Aromatico) i poluaromatične sorte grožđa (Goldtraminer, Nosiola, Riesling Renano, Sauvignon itd.).

Grožđe se suši u posebnim prostorima za sušenje, a duljina razdoblja prosušivanja varira ovisno o intenzitetu svojstava koja se tom tehnikom žele dodati u gotovi proizvod.

Proizvođač bira grožđe od kojeg će proizvesti vina Passito na temelju posebnih fizičkih i kvalitativnih svojstava grozdova.

Grozdovi s puno prostora između bobica posebno su pogodni za sušenje te se odabiru u vinogradu u vrijeme berbe.

Sušenju pogoduju izražene razlike u temperaturi između dana i noći, što je osobito vidljivo tijekom kasnog ljeta i jeseni.

Tlo i klimatski uvjeti na području proizvodnje utječu na svojstva kvalitete vina. Umjerena, hladna i vjetrovita klima, dobro drenirana tla u kojima je dostupno dovoljno vode zahvaljujući padalinama koje su raspoređene i u ljetnim mjesecima te znatne razlike između noćnih i dnevnih temperatura tijekom dozrijevanja grožđa osiguravaju optimalno dozrijevanje grozdova. Time se dobiva grožđe koje se uz dobar sadržaj šećera i kiselina odlikuje i drugim kvalitativnim i organoleptičkim svojstvima koja su specifična za svaku sortu i koja se mogu primijetiti u vinima dobivenima od njih.

Dakle, uzročno-posljedična veza temelji se na posebnim svojstvima proizvoda, koja se mogu pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Odstupanje u pogledu proizvodnje i prerade na razgraničenom zemljopisnom području

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Opis uvjeta:

u skladu s odstupanjem predviđenim u članku 6. stavku 4. točki (b) Uredbe (EZ) br. 607/2009 postupak proizvodnje djelomično fermentiranog mošta i svih ostalih kategorija vina sa ZOZP-om „dell’Emilia” / „Emilia”, uključujući proizvodnju i sekundarnu fermentaciju biser vina i pjenušavog vina, može se, osim na razgraničenom području proizvodnje, odvijati i unutar granica susjednih pokrajina Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua i Cremona.

Navođenje dviju ili više sorti vinove loze na etiketi

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe o označivanju

Opis uvjeta:

Opis uvjeta:

kako bi se na vinima sa ZOZP-om „dell’Emilia” / „Emilia” mogli navesti nazivi dviju ili više sorti vinove loze, udio grožđa svake manje zastupljene sorte mora biti veći od 15 % i sorte moraju biti navedene na etiketi silaznim redoslijedom s obzirom na stvarnu količinu upotrijebljenog grožđa.

Time se osigurava da tako dobivena i označena vina odražavaju svojstva svih sorti vinove loze od kojih su proizvedena kako bi se izbjeglo davanje zavaravajućih informacija potrošaču, s obzirom na to da relevantnim zakonodavstvom EU-a (članak 62. stavak 1. točka (c) podtočka ii. Uredbe (EZ) br. 607/2009) nije utvrđen minimalni postotak za „manje” sorte vinove loze koje su upotrijebljene.

Ova ograničavajuća odredba u skladu je s člankom 70. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 607/2009, kojim se državama članicama omogućuje da u specifikacijama proizvoda utvrde strože odredbe o označivanju, među ostalim za označivanje sorti vinove loze.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13479

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---