# Uradni list C 15/12.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 15 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6512. januar 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 15

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6512. januar 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 17.–21. maja 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 17.–21. maja 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek, 18. maj 2021 |
| 2022/C 15/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o pregledu Solidarnostnega sklada Evropske unije (2020/2087(INI)) | 2 |
| 2022/C 15/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o uresničitvi ciljev v zvezi z obveznostjo iztovarjanja v skladu s členom 15 skupne ribiške politike (2019/2177(INI)) | 9 |
| | sreda, 19. maj 2021 |
| 2022/C 15/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 s priporočili Komisiji o izzivih v digitalnem okolju za organizatorje športnih dogodkov (2020/2073(INL)) | 18 |
| 2022/C 15/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o umetni inteligenci v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju (2020/2017(INI)) | 28 |
| 2022/C 15/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (2020/2241(INI)) | 45 |
| 2022/C 15/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (2020/2242(INI)) | 56 |
| 2022/C 15/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o varstvu človekovih pravic in zunanji migracijski politiki EU (2020/2116(INI)) | 70 |
| 2022/C 15/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za leti 2019 in 2020 (2019/2176(INI)) | 81 |
| 2022/C 15/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije za obdobje 2019–2020 o Črni gori (2019/2173(INI)) | 100 |
| 2022/C 15/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (2020/2134(INI)) | 111 |
| | četrtek, 20. maj 2021 |
| 2022/C 15/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o tem, kako spremeniti demografske trende v regijah EU z instrumenti kohezijske politike (2020/2039(INI)) | 125 |
| 2022/C 15/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o vplivu pravil EU o prostem gibanju delavcev in prostem pretoku storitev: mobilnost delovne sile v EU kot orodje za usklajevanje potreb in ponudbe na trgu delovne sile (2020/2007(INI)) | 137 |
| 2022/C 15/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o pospešitvi napredka in odpravljanju neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja (2021/2604(RSP)) | 151 |
| 2022/C 15/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o vojnih ujetnikih po nedavnem konfliktu med Armenijo in Azerbajdžanom (2021/2693(RSP)) | 156 |
| 2022/C 15/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o razmerah na Haitiju (2021/2694(RSP)) | 161 |
| 2022/C 15/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o razmerah v Čadu (2021/2695(RSP)) | 166 |
| 2022/C 15/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (2021/2644(RSP)) | 170 |
| 2022/C 15/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II), zadeva C-311/18 (2020/2789(RSP)) | 176 |
| 2022/C 15/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (2021/2703(RSP)) | 184 |
| 2022/C 15/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o odgovornosti podjetij za okoljsko škodo (2020/2027(INI)) | 186 |
| 2022/C 15/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o novih poteh za zakonite delovne migracije (2020/2010(INI)) | 196 |
| 2022/C 15/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (2020/2216(INI)) | 204 |
| | petek, 21. maj 2021 |
| 2022/C 15/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2021 o ustreznem varstvu osebnih podatkov v Združenem kraljestvu (2021/2594(RSP)) | 218 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 18. maj 2021

2022/C 15/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o pregledu Solidarnostnega sklada Evropske unije (2020/2087(INI))

2

2022/C 15/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o uresničitvi ciljev v zvezi z obveznostjo iztovarjanja v skladu s členom 15 skupne ribiške politike (2019/2177(INI))

9

sreda, 19. maj 2021

2022/C 15/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 s priporočili Komisiji o izzivih v digitalnem okolju za organizatorje športnih dogodkov (2020/2073(INL))

18

2022/C 15/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o umetni inteligenci v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju (2020/2017(INI))

28

2022/C 15/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (2020/2241(INI))

45

2022/C 15/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (2020/2242(INI))

56

2022/C 15/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o varstvu človekovih pravic in zunanji migracijski politiki EU (2020/2116(INI))

70

2022/C 15/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za leti 2019 in 2020 (2019/2176(INI))

81

2022/C 15/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije za obdobje 2019–2020 o Črni gori (2019/2173(INI))

100

2022/C 15/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (2020/2134(INI))

111

četrtek, 20. maj 2021

2022/C 15/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o tem, kako spremeniti demografske trende v regijah EU z instrumenti kohezijske politike (2020/2039(INI))

125

2022/C 15/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o vplivu pravil EU o prostem gibanju delavcev in prostem pretoku storitev: mobilnost delovne sile v EU kot orodje za usklajevanje potreb in ponudbe na trgu delovne sile (2020/2007(INI))

137

2022/C 15/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o pospešitvi napredka in odpravljanju neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja (2021/2604(RSP))

151

2022/C 15/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o vojnih ujetnikih po nedavnem konfliktu med Armenijo in Azerbajdžanom (2021/2693(RSP))

156

2022/C 15/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o razmerah na Haitiju (2021/2694(RSP))

161

2022/C 15/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o razmerah v Čadu (2021/2695(RSP))

166

2022/C 15/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (2021/2644(RSP))

170

2022/C 15/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II), zadeva C-311/18 (2020/2789(RSP))

176

2022/C 15/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (2021/2703(RSP))

184

2022/C 15/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o odgovornosti podjetij za okoljsko škodo (2020/2027(INI))

186

2022/C 15/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o novih poteh za zakonite delovne migracije (2020/2010(INI))

196

2022/C 15/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (2020/2216(INI))

204

petek, 21. maj 2021

2022/C 15/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2021 o ustreznem varstvu osebnih podatkov v Združenem kraljestvu (2021/2594(RSP))

218

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | ponedeljek, 17. maj 2021 |
| 2022/C 15/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD)) | 228 |
| | torek, 18. maj 2021 |
| 2022/C 15/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE)) | 229 |
| 2022/C 15/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu za imenovanje predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE)) | 230 |
| 2022/C 15/27 | P9_TA(2021)0219Sklad za pravični prehod ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 18. maja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod | 231 |
| 2022/C 15/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku uredbe Sveta o razširitvi uporabe Uredbe (EU) 2021/... o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) na nesodelujoče države članice in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP)) | 233 |
| 2022/C 15/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Kubo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE)) | 234 |
| 2022/C 15/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE)) | 235 |
| 2022/C 15/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE)) | 236 |
| 2022/C 15/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o časovnih omejitvah dogovorov o zagotavljanju zrakoplova s posadko med Evropsko unijo, Združenimi državami Amerike, Islandijo in Kraljevino Norveško (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE)) | 237 |
| 2022/C 15/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Sveta o režimu pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah in spremembi Sklepa št. 940/2014/EU (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS)) | 238 |
| 2022/C 15/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede oprostitev pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS)) | 239 |
| 2022/C 15/35 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Estonije – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD)) | 240 |
| 2022/C 15/36 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji in Franciji v zvezi z naravnimi nesrečami ter Albaniji, Avstriji, Belgiji, Češki, Črni gori, Estoniji, Franciji, Grčiji, Hrvaški, Irski, Italiji, Latviji, Litvi, Luksemburgu, Madžarski, Nemčiji, Portugalski, Romuniji, Srbiji in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD)) | 244 |
| 2022/C 15/37 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2021 za proračunsko leto 2021 – financiranje odziva na pandemijo COVID-19 ter uvedba izboljšav in posodobitev v zvezi s končnim sprejetjem večletnega finančnega okvira (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD)) | 247 |
| 2022/C 15/38 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi delegiranih uredb (EU) št. 1003/2013 in (EU) 2019/360 v zvezi s pristojbinami za leto 2021, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA)) | 249 |
| 2022/C 15/39 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA)) | 251 |
| 2022/C 15/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota ter razveljavitvi uredb (EU) 2018/1475 in (EU) št. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD)) | 253 |
| 2022/C 15/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD)) | 255 |
| | sreda, 19. maj 2021 |
| 2022/C 15/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2008/376/ES o sprejetju Raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo in o večletnih tehničnih smernicah za ta program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE)) | 257 |
| 2022/C 15/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD)) | 267 |
| 2022/C 15/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD)) | 269 |
| 2022/C 15/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD)) | 270 |
| | četrtek, 20. maj 2021 |
| 2022/C 15/46 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 20. maja 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) | 272 |
| 2022/C 15/47 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP)) | 290 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 17. maj 2021

2022/C 15/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

228

torek, 18. maj 2021

2022/C 15/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

229

2022/C 15/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu za imenovanje predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

230

2022/C 15/27

P9_TA(2021)0219Sklad za pravični prehod ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 18. maja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod

231

2022/C 15/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku uredbe Sveta o razširitvi uporabe Uredbe (EU) 2021/... o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) na nesodelujoče države članice in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

233

2022/C 15/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Kubo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

234

2022/C 15/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

235

2022/C 15/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

236

2022/C 15/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o časovnih omejitvah dogovorov o zagotavljanju zrakoplova s posadko med Evropsko unijo, Združenimi državami Amerike, Islandijo in Kraljevino Norveško (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

237

2022/C 15/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Sveta o režimu pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah in spremembi Sklepa št. 940/2014/EU (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

238

2022/C 15/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede oprostitev pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

239

2022/C 15/35

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Estonije – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

240

2022/C 15/36

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji in Franciji v zvezi z naravnimi nesrečami ter Albaniji, Avstriji, Belgiji, Češki, Črni gori, Estoniji, Franciji, Grčiji, Hrvaški, Irski, Italiji, Latviji, Litvi, Luksemburgu, Madžarski, Nemčiji, Portugalski, Romuniji, Srbiji in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

244

2022/C 15/37

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2021 za proračunsko leto 2021 – financiranje odziva na pandemijo COVID-19 ter uvedba izboljšav in posodobitev v zvezi s končnim sprejetjem večletnega finančnega okvira (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

247

2022/C 15/38

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi delegiranih uredb (EU) št. 1003/2013 in (EU) 2019/360 v zvezi s pristojbinami za leto 2021, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

249

2022/C 15/39

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

251

2022/C 15/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota ter razveljavitvi uredb (EU) 2018/1475 in (EU) št. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

253

2022/C 15/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

255

sreda, 19. maj 2021

2022/C 15/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2008/376/ES o sprejetju Raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo in o večletnih tehničnih smernicah za ta program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

257

2022/C 15/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

267

2022/C 15/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

269

2022/C 15/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Fiscalis za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

270

četrtek, 20. maj 2021

2022/C 15/46

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 20. maja 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

272

2022/C 15/47

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP))

290

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

12.1.2022

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 17.–21. maja 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 18. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/2

---

P9_TA(2021)0220

Pregled Solidarnostnega sklada Evropske unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o pregledu Solidarnostnega sklada Evropske unije (2020/2087(INI))

(2022/C 15/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 174 in 175, člena 212(2) in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 174 in 175, člena 212(2) in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije) in njenih kasnejših sprememb z dne 15. maja 2014 in 20. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije) in njenih kasnejših sprememb z dne 15. maja 2014 in 20. marca 2020,

| — | ob upoštevanju poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe, zlasti poročila z dne 31. marca 2014 z naslovom Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Podnebne spremembe leta 2014: vplivi, prilagoditev in ranljivost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe, zlasti poročila z dne 31. marca 2014 z naslovom Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Podnebne spremembe leta 2014: vplivi, prilagoditev in ranljivost),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, podpisanega 22. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, podpisanega 22. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanju in uporabi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanju in uporabi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2016 o Solidarnostnem skladu Evropske unije: ocena (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2016 o Solidarnostnem skladu Evropske unije: ocena (3),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni Solidarnostnega sklada Evropske unije 2002–2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni Solidarnostnega sklada Evropske unije 2002–2017 (SWD(2019)0186),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5),

| — | ob upoštevanju dokumenta o stališču Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (COM(2020)0114), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o stališču Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (COM(2020)0114),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0052/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0052/2021),

| A. | ker Solidarnostni sklad Evropske unije, vzpostavljen z uredbo o Solidarnostnem skladu Evropske unije po velikih poplavah v srednji Evropi leta 2002, zagotavlja finančno pomoč državam članicam in pristopnim državam, ki so jih zadele večje ali regionalne naravne nesreče ali izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju; ker Solidarnostni sklad Evropske unije pomeni resnično dodano vrednost EU in uresničitev pripravljenosti za izkaz solidarnosti s prebivalstvom regij EU, ki so jih prizadele te nesreče; |
| --- | --- |

A.

ker Solidarnostni sklad Evropske unije, vzpostavljen z uredbo o Solidarnostnem skladu Evropske unije po velikih poplavah v srednji Evropi leta 2002, zagotavlja finančno pomoč državam članicam in pristopnim državam, ki so jih zadele večje ali regionalne naravne nesreče ali izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju; ker Solidarnostni sklad Evropske unije pomeni resnično dodano vrednost EU in uresničitev pripravljenosti za izkaz solidarnosti s prebivalstvom regij EU, ki so jih prizadele te nesreče;

| B. | ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 17. aprila 2020 o usklajenih ukrepih Unije za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami opozoril, da solidarnost med državami članicami ni možnost, temveč pravzaprav obveznost, ki izhaja med drugim iz členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, pa tudi steber naših vrednot EU, zapisanih v členu 3 navedene pogodbe; ker Evropski parlament v isti resoluciji poziva Komisijo, naj okrepi vse elemente svojega kriznega upravljanja in mehanizmov odzivanja na nesreče; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 17. aprila 2020 o usklajenih ukrepih Unije za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami opozoril, da solidarnost med državami članicami ni možnost, temveč pravzaprav obveznost, ki izhaja med drugim iz členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, pa tudi steber naših vrednot EU, zapisanih v členu 3 navedene pogodbe; ker Evropski parlament v isti resoluciji poziva Komisijo, naj okrepi vse elemente svojega kriznega upravljanja in mehanizmov odzivanja na nesreče;

| C. | z zanimanjem ugotavlja, da glede na nedavno anketo dve tretjini državljanov EU menita, da bi morala imeti Evropska unija več pristojnosti za reševanje nepredvidenih kriz, kot je kriza zaradi COVID-19, več kot polovica pa jih meni, da bi morala imeti EU na voljo več finančnih sredstev za obvladovanje teh kriz (6); ker ima sedanja zdravstvena kriza zelo pomembno človeško razsežnost in bi zato morale EU in države članice delovati v duhu solidarnosti; |
| --- | --- |

C.

z zanimanjem ugotavlja, da glede na nedavno anketo dve tretjini državljanov EU menita, da bi morala imeti Evropska unija več pristojnosti za reševanje nepredvidenih kriz, kot je kriza zaradi COVID-19, več kot polovica pa jih meni, da bi morala imeti EU na voljo več finančnih sredstev za obvladovanje teh kriz (6); ker ima sedanja zdravstvena kriza zelo pomembno človeško razsežnost in bi zato morale EU in države članice delovati v duhu solidarnosti;

| D. | ker je pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije v skupnem znesku približno 6,6 milijarde EUR doslej prejelo 23 držav članic in ena pristopna država za približno 100 naravnih nesreč (7); |
| --- | --- |

D.

ker je pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije v skupnem znesku približno 6,6 milijarde EUR doslej prejelo 23 držav članic in ena pristopna država za približno 100 naravnih nesreč (7);

| E. | ker so v letih 2017 in 2018 poplave predstavljale približno dve tretjini vseh vlog za sredstva Solidarnostnega sklada Evropske unije, obdobje poročanja pa so zaznamovali tudi velika neurja, gozdni požari in potresi; |
| --- | --- |

E.

ker so v letih 2017 in 2018 poplave predstavljale približno dve tretjini vseh vlog za sredstva Solidarnostnega sklada Evropske unije, obdobje poročanja pa so zaznamovali tudi velika neurja, gozdni požari in potresi;

| F. | se zaveda koristnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije, kot je bilo poudarjeno v oceni Komisije, zlasti kar zadeva zmanjšanje bremena za vse nacionalne, regionalne in lokalne organe pri podpiranju prizadevanj za okrevanje po večjih nacionalnih ali regionalnih naravnih nesrečah ali izrednih razmerah večjih razsežnosti v javnem zdravju, kot so opredeljene v uredbi o Solidarnostnem skladu Evropske unije (kakor je bila spremenjena); |
| --- | --- |

F.

se zaveda koristnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije, kot je bilo poudarjeno v oceni Komisije, zlasti kar zadeva zmanjšanje bremena za vse nacionalne, regionalne in lokalne organe pri podpiranju prizadevanj za okrevanje po večjih nacionalnih ali regionalnih naravnih nesrečah ali izrednih razmerah večjih razsežnosti v javnem zdravju, kot so opredeljene v uredbi o Solidarnostnem skladu Evropske unije (kakor je bila spremenjena);

| G. | ker je bil regulativni okvir Solidarnostnega sklada Evropske unije revidiran leta 2014 s spremembo Uredbe (EU) št. 661/2014 (8), katere cilj je bil zlasti poenostaviti postopke, skrajšati odzivni čas po predložitvi vlog in pojasniti merila za upravičenost vlog za pomoč v primeru regionalnih nesreč, podaljšati obdobje izvajanja in uvesti predplačila v skladu z večkratnimi zahtevami Parlamenta; ker je bil s spremembo uredbe marca 2020 dosežen nadaljnji napredek, zlasti v zvezi s povečanjem ravni predplačil in poenostavitvijo postopka dodelitve Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker je bil regulativni okvir Solidarnostnega sklada Evropske unije revidiran leta 2014 s spremembo Uredbe (EU) št. 661/2014 (8), katere cilj je bil zlasti poenostaviti postopke, skrajšati odzivni čas po predložitvi vlog in pojasniti merila za upravičenost vlog za pomoč v primeru regionalnih nesreč, podaljšati obdobje izvajanja in uvesti predplačila v skladu z večkratnimi zahtevami Parlamenta; ker je bil s spremembo uredbe marca 2020 dosežen nadaljnji napredek, zlasti v zvezi s povečanjem ravni predplačil in poenostavitvijo postopka dodelitve Solidarnostnega sklada Evropske unije;

| H. | ker je stopnja odobritev vlog za pomoč ob večjih nesrečah 100-odstotna, medtem ko se je stopnja odobritev vlog v primeru regionalnih nesreč, ki je najpogostejša kategorija, po reviziji uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije iz leta 2014 zvišala z 32 % na 85 %; |
| --- | --- |

H.

ker je stopnja odobritev vlog za pomoč ob večjih nesrečah 100-odstotna, medtem ko se je stopnja odobritev vlog v primeru regionalnih nesreč, ki je najpogostejša kategorija, po reviziji uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije iz leta 2014 zvišala z 32 % na 85 %;

| I. | ker je reforma uredbe iz leta 2014 sicer prispevala k podaljšanju časovnega okvira za pripravo in oddajo vloge za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada Evropske unije z 10 na 12 tednov, vendar so za velik del primerov še vedno potrebne posodobitve, kar povzroča zamude pri dostopu do nepovratnih sredstev; ker bi morala zato Komisija pripraviti poenostavljena navodila o zahtevah za pripravo vloge in s tem zmanjšati upravno breme; |
| --- | --- |

I.

ker je reforma uredbe iz leta 2014 sicer prispevala k podaljšanju časovnega okvira za pripravo in oddajo vloge za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada Evropske unije z 10 na 12 tednov, vendar so za velik del primerov še vedno potrebne posodobitve, kar povzroča zamude pri dostopu do nepovratnih sredstev; ker bi morala zato Komisija pripraviti poenostavljena navodila o zahtevah za pripravo vloge in s tem zmanjšati upravno breme;

| J. | ker bi bilo mogoče čas, potreben za dodelitev vseh nepovratnih sredstev, dodatno skrajšati, da bi izpolnili nujno potrebo po solidarnosti EU; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo mogoče čas, potreben za dodelitev vseh nepovratnih sredstev, dodatno skrajšati, da bi izpolnili nujno potrebo po solidarnosti EU;

| K. | ker pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije krije le obnovo infrastrukture na področju energije, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravstva in izobraževanja, ne pa dodatnih stroškov za obnovo infrastrukture, ki bo odpornejša na nesreče in podnebne spremembe, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru, ki naj bi jih država upravičenka financirala iz lastnih sredstev in iz drugih skladov EU, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad; |
| --- | --- |

K.

ker pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije krije le obnovo infrastrukture na področju energije, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravstva in izobraževanja, ne pa dodatnih stroškov za obnovo infrastrukture, ki bo odpornejša na nesreče in podnebne spremembe, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru, ki naj bi jih država upravičenka financirala iz lastnih sredstev in iz drugih skladov EU, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad;

| L. | z zanimanjem ugotavlja, da je potrebna višja raven sinergije med instrumenti kohezijske politike in Solidarnostnim skladom Evropske unije, kar se je pokazalo tudi med krizo zaradi COVID-19; priznava, da je bil Solidarnostni sklad Evropske unije ustanovljen za odzivanje na naravne nesreče v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju, medtem ko je kohezijska politika (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) usmerjena k dolgoročnejšemu načrtovanju in naložbam v civilno zaščito, preventivno infrastrukturo, infrastrukturo za obvladovanje tveganj in ukrepe za odpornost, s čimer prispeva k ciljem evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

L.

z zanimanjem ugotavlja, da je potrebna višja raven sinergije med instrumenti kohezijske politike in Solidarnostnim skladom Evropske unije, kar se je pokazalo tudi med krizo zaradi COVID-19; priznava, da je bil Solidarnostni sklad Evropske unije ustanovljen za odzivanje na naravne nesreče v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju, medtem ko je kohezijska politika (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) usmerjena k dolgoročnejšemu načrtovanju in naložbam v civilno zaščito, preventivno infrastrukturo, infrastrukturo za obvladovanje tveganj in ukrepe za odpornost, s čimer prispeva k ciljem evropskega zelenega dogovora;

| M. | pozdravlja predlog Komisije za razširitev področja uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije, da vključuje izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, in kasnejši začetek veljavnosti Uredbe (EU) 2020/461; |
| --- | --- |

M.

pozdravlja predlog Komisije za razširitev področja uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije, da vključuje izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, in kasnejši začetek veljavnosti Uredbe (EU) 2020/461;

| N. | ker bodo naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb verjetno še večje in jih bo več; zato poudarja, kako koristen je proračunski mehanizem za prožno razporejanje sredstev, ki je bil vzpostavljen leta 2014 in je med drugim omogočil, da se je iz Solidarnostnega sklada Evropske unije zagotovil njegov doslej najvišji prispevek v znesku 1,2 milijarde EUR, in sicer po potresih v Italiji v letih 2016 in 2017; |
| --- | --- |

N.

ker bodo naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb verjetno še večje in jih bo več; zato poudarja, kako koristen je proračunski mehanizem za prožno razporejanje sredstev, ki je bil vzpostavljen leta 2014 in je med drugim omogočil, da se je iz Solidarnostnega sklada Evropske unije zagotovil njegov doslej najvišji prispevek v znesku 1,2 milijarde EUR, in sicer po potresih v Italiji v letih 2016 in 2017;

| O. | ker bi morale biti dejavnosti, ki jih financira sklad, kot je določeno v členu 7 uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, skladne z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije in instrumenti, sprejetimi na njeni podlagi, ter s politikami in ukrepi EU, zlasti na področjih varstva okolja, preprečevanja in obvladovanja tveganja naravnih nesreč ter prilagajanja podnebnim spremembam, po potrebi tudi s pristopi, ki temeljijo na ekosistemih; |
| --- | --- |

O.

ker bi morale biti dejavnosti, ki jih financira sklad, kot je določeno v členu 7 uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, skladne z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije in instrumenti, sprejetimi na njeni podlagi, ter s politikami in ukrepi EU, zlasti na področjih varstva okolja, preprečevanja in obvladovanja tveganja naravnih nesreč ter prilagajanja podnebnim spremembam, po potrebi tudi s pristopi, ki temeljijo na ekosistemih;

| P. | ker novi večletni finančni okvir določa nov proračunski sveženj, imenovan rezerva za solidarnost in nujno pomoč, ki združuje Solidarnostni sklad Evropske unije in rezervo za nujno pomoč za odzivanje na izredne razmere, ki so posledica večjih nesreč v državah članicah ali pristopnih državah (Solidarnostni sklad Evropske unije), na eni strani ter na določene nujne potrebe v EU ali tretjih državah, zlasti v primeru humanitarnih kriz (rezerva za nujno pomoč), na drugi strani; |
| --- | --- |

P.

ker novi večletni finančni okvir določa nov proračunski sveženj, imenovan rezerva za solidarnost in nujno pomoč, ki združuje Solidarnostni sklad Evropske unije in rezervo za nujno pomoč za odzivanje na izredne razmere, ki so posledica večjih nesreč v državah članicah ali pristopnih državah (Solidarnostni sklad Evropske unije), na eni strani ter na določene nujne potrebe v EU ali tretjih državah, zlasti v primeru humanitarnih kriz (rezerva za nujno pomoč), na drugi strani;

| Q. | ker so, kot je med drugim določeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, težke podnebne razmere eden od trajnih dejavnikov, ki resno ovirajo razvoj najbolj oddaljenih regij, ker je zato treba sprejeti posebne ukrepe, ki določajo pogoje za uporabo pogodb, vključno s skupnimi politikami; |
| --- | --- |

Q.

ker so, kot je med drugim določeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, težke podnebne razmere eden od trajnih dejavnikov, ki resno ovirajo razvoj najbolj oddaljenih regij, ker je zato treba sprejeti posebne ukrepe, ki določajo pogoje za uporabo pogodb, vključno s skupnimi politikami;

| R. | ker je treba posebno pozornost nameniti najbolj oddaljenim regijam, otokom, gorskim regijam, redko poseljenim regijam in vsem območjem, ki so posebno izpostavljena tveganju naravnih nesreč; |
| --- | --- |

R.

ker je treba posebno pozornost nameniti najbolj oddaljenim regijam, otokom, gorskim regijam, redko poseljenim regijam in vsem območjem, ki so posebno izpostavljena tveganju naravnih nesreč;

| S. | obžaluje, da uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije trenutno ne dovoljuje oddaje čezmejnih vlog za pomoč, čeprav so nekatera območja, ki so še posebej izpostavljena naravnim nesrečam, kot so gorska območja, pogosto čezmejna; |
| --- | --- |

S.

obžaluje, da uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije trenutno ne dovoljuje oddaje čezmejnih vlog za pomoč, čeprav so nekatera območja, ki so še posebej izpostavljena naravnim nesrečam, kot so gorska območja, pogosto čezmejna;

1.

izraža zaskrbljenost, da bodo skrajni vremenski pojavi in naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb vse pogostejši in obsežnejši; meni, da so naložbe v preprečevanje in blažitev podnebnih sprememb v skladu z evropskim zelenim dogovorom izjemnega pomena; poudarja, da morajo države članice še bolj vlagati v ukrepe za ublažitev posledic podnebnih sprememb, pri čemer je treba upoštevati, da so številne naravne nesreče neposredna posledica človekovih dejavnosti in da lahko poplave, potresi, gozdni požari, suše in druge naravne nesreče uidejo nadzoru, zaradi česar je potrebno sprejetje ustreznih ukrepov;

2.

ugotavlja, da je Solidarnostni sklad Evropske unije eden najbolj konkretnih izrazov solidarnosti EU in da vsi državljani EU pričakujejo, da se bo ta sklad v primeru nesreč ali resnih javnozdravstvenih kriz tudi uporabil;

3.

z zaskrbljenostjo poudarja, da so se prebivalci EU v zadnjih letih spoprijeli z veliko nesrečami, v katerih so bila izgubljena življenja ter uničena lastnina, okolje in kulturna dediščina;

4.

izpostavlja, da so večje in regionalne naravne nesreče ali izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju zdaj že skoraj nekaj vsakdanjega, najnovejši primeri so recimo pandemija COVID-19, ki je močno prizadela življenja vseh Evropejcev in celotno gospodarstvo, gozdni požari, ki se pojavljajo po vsej celini, tudi na nepričakovanih območjih, kot je Arktika, in vrsta hudih potresov, ki so pretresli Evropo, zlasti v Italiji v letih 2016 in 2017, ki so se končali z več sto smrtnimi žrtvami in škodo v višini 22 milijard EUR, ali na Hrvaškem marca in decembra 2020; opominja tudi, da je zaradi neurij, hudega deževja in poplav nastala velika škoda v več mestih in dolinah ter da v najbolj oddaljenih regijah pustošijo vse silovitejši orkani, kot sta bila orkan Irma leta 2017 na otoku Saint-Martin in orkan Lorenzo leta 2019 na Azorih, ki sta bila še posebej uničujoča; v zvezi s tem ponovno opozarja, da posledice podnebnih sprememb pogosto najbolj prizadenejo krhka območja, kot so otoki ter gorske, redko poseljene in najbolj oddaljene regije;

5.

poudarja, da je treba pomoč in sredstva čim hitreje, čim bolj enostavno in prilagodljivo posredovati prizadetim regijam, poudarja pa tudi, da so za vzpostavitev celovite strukture za odziv in odpornost bistvene sinergije med Solidarnostnim skladom Evropske unije in mehanizmom Unije na področju civilne zaščite, področje prilagajanja podnebnim spremembam v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) ter programi za teritorialno sodelovanje; poziva Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi s smernicami za poenostavljeno uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi olajšala ukrepe nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov; vztraja, da bi bilo treba sinergije med Solidarnostnim skladom Evropske unije in zgoraj omenjenimi instrumenti financiranja EU, med drugimi, uporabljati prožno in v največji možni meri; opominja, da bi morala vsaka država članica upravičenka v poročilu o izvajanju podrobno navesti preventivne ukrepe, tudi uporabo strukturnih skladov EU, ki jih je uvedla ali predlagala, da bi omejila škodo in čim bolj preprečila, da bi se podobne naravne nesreče ponovile;

6.

opozarja, da se je po podatkih Urada OZN za zmanjševanje tveganja nesreč (UNDRR) v zadnjih dvajsetih letih (2000–2019) pripetilo 7.348 večjih naravnih nesreč, ki so zahtevale 1,23 milijona življenj, prizadele 4,2 milijarde ljudi in povzročile 2,97 bilijona USD svetovnih gospodarskih izgub;

7.

opozarja, da so po podatkih Evropske agencije za okolje skrajni podnebni pojavi, povezani s podnebjem, med letoma 1980 in 2019 v državah članicah EGP povzročili za skupno okrog 446 milijard EUR gospodarske izgube;

8.

meni, da imajo večje in regionalne naravne nesreče in izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju globlji gospodarski in socialni vpliv na najmanj razvita in najranljivejša ozemlja, kot so otoki, gorate in redko poseljene regije, in bi bilo treba v okviru Solidarnostnega sklada Evropske unije sprejeti ustreznejše ukrepe na teh območjih;

Obvladovanje nesreč, ocenjevanje škode in poenostavitev postopkov

Obvladovanje nesreč, ocenjevanje škode in poenostavitev postopkov

| 9. | je seznanjen z različnimi vrstami tveganja nesreč, s katerimi se sooča Evropska unija, in poudarja, da resnost nekaterih naravnih nesreč ni odvisna le od podnebnih sprememb, temveč je v nekaterih primerih posledica človeškega ravnanja, med drugim nepazljivega prostorskega načrtovanja; meni, da je bistveno vlagati v preprečevanje in obvladovanje tveganj nesreč v EU z gradnjo preventivne infrastrukture; v zvezi s tem priporoča, naj države članice skupaj s Komisijo pripravijo načrte za preprečevanje in obvladovanje nesreč, na podlagi katerih bo mogoča točna in hitra ocena škode; poudarja, da naj bi bil Solidarnostni sklad Evropske unije enostaven instrument, ki ga lahko EU da na voljo nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z različnimi vrstami tveganja nesreč, s katerimi se sooča Evropska unija, in poudarja, da resnost nekaterih naravnih nesreč ni odvisna le od podnebnih sprememb, temveč je v nekaterih primerih posledica človeškega ravnanja, med drugim nepazljivega prostorskega načrtovanja; meni, da je bistveno vlagati v preprečevanje in obvladovanje tveganj nesreč v EU z gradnjo preventivne infrastrukture; v zvezi s tem priporoča, naj države članice skupaj s Komisijo pripravijo načrte za preprečevanje in obvladovanje nesreč, na podlagi katerih bo mogoča točna in hitra ocena škode; poudarja, da naj bi bil Solidarnostni sklad Evropske unije enostaven instrument, ki ga lahko EU da na voljo nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom;

| 10. | poziva Komisijo, naj si v okviru prihodnje reforme Solidarnostnega sklada Evropske unije še naprej prizadeva za poenostavitev in pospešitev postopka za uporabo sredstev za države članice, pri čemer naj posebno pozornost nameni recimo poenostavitvi zahtevkov za uporabo sredstev sklada za več regij pri čezmejnih nesrečah, da se bo mogoče hitreje odzvati na vse hujše večje in regionalne naravne nesreče in izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj si v okviru prihodnje reforme Solidarnostnega sklada Evropske unije še naprej prizadeva za poenostavitev in pospešitev postopka za uporabo sredstev za države članice, pri čemer naj posebno pozornost nameni recimo poenostavitvi zahtevkov za uporabo sredstev sklada za več regij pri čezmejnih nesrečah, da se bo mogoče hitreje odzvati na vse hujše večje in regionalne naravne nesreče in izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju;

| 11. | meni, da so ozemlja in regije zaradi podnebnih sprememb in vse hujših naravnih nesreč vse bolj ranljive; zato poziva Komisijo, naj razmisli o reviziji Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi se bolje upoštevale regionalne nesreče; poudarja tudi vlogo programov sklada ESRR v sinergiji s programi za razvoj podeželja pri preprečevanju in zmanjševanju tveganj, kot so tektonska in hidrogeološka tveganja; poleg tega priznava, da so bile suše vključene v področje uporabe uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije med revizijo leta 2014, vendar ugotavlja, da predstavljajo ponavljajočo se značilnost razvoja podnebja v EU in da je njihov gospodarski vpliv težko oceniti; poziva Komisijo, naj oceni specifični vpliv suše in ga ustrezno obravnava v okviru prihodnje reforme Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

meni, da so ozemlja in regije zaradi podnebnih sprememb in vse hujših naravnih nesreč vse bolj ranljive; zato poziva Komisijo, naj razmisli o reviziji Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi se bolje upoštevale regionalne nesreče; poudarja tudi vlogo programov sklada ESRR v sinergiji s programi za razvoj podeželja pri preprečevanju in zmanjševanju tveganj, kot so tektonska in hidrogeološka tveganja; poleg tega priznava, da so bile suše vključene v področje uporabe uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije med revizijo leta 2014, vendar ugotavlja, da predstavljajo ponavljajočo se značilnost razvoja podnebja v EU in da je njihov gospodarski vpliv težko oceniti; poziva Komisijo, naj oceni specifični vpliv suše in ga ustrezno obravnava v okviru prihodnje reforme Solidarnostnega sklada Evropske unije;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo raziskave in izobraževanje, da bi vzpostavili sistem, s katerim bi bili bolje pripravljeni na preprečevanje in obvladovanje nesreč ter čim bolj zmanjšali posledice podobnih kriz; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo raziskave in izobraževanje, da bi vzpostavili sistem, s katerim bi bili bolje pripravljeni na preprečevanje in obvladovanje nesreč ter čim bolj zmanjšali posledice podobnih kriz;

| 13. | poziva k boljšemu usklajevanju in sodelovanju med raziskovalnimi in razvojnimi institucijami držav članic, zlasti tistimi, ki se soočajo s podobnimi tveganji; poziva k izboljšanju sistemov za zgodnje opozarjanje v državah članicah ter k vzpostavitvi in krepitvi povezav med različnimi sistemi za zgodnje opozarjanje; |
| --- | --- |

13.

poziva k boljšemu usklajevanju in sodelovanju med raziskovalnimi in razvojnimi institucijami držav članic, zlasti tistimi, ki se soočajo s podobnimi tveganji; poziva k izboljšanju sistemov za zgodnje opozarjanje v državah članicah ter k vzpostavitvi in krepitvi povezav med različnimi sistemi za zgodnje opozarjanje;

| 14. | predlaga, naj države članice v svojih načrtih za okrevanje in odpornost opredelijo naložbe, projekte in orodja za preprečevanje in omejevanje škode zaradi naravnih in zdravstvenih nesreč; |
| --- | --- |

14.

predlaga, naj države članice v svojih načrtih za okrevanje in odpornost opredelijo naložbe, projekte in orodja za preprečevanje in omejevanje škode zaradi naravnih in zdravstvenih nesreč;

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi širjenje dobre prakse v zvezi s upravljanjem in uporabo struktur institucionalnega usklajevanja v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj zagotovi širjenje dobre prakse v zvezi s upravljanjem in uporabo struktur institucionalnega usklajevanja v izrednih razmerah;

| 16. | opozarja na težave, ki jih imajo države upravičenke zaradi zelo kratkega roka za določanje natančne višine škode, in predlaga, naj Komisija pripravi smernice za uporabo poenostavljenih načinov za določitev višine prispevka iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, tudi zato, da bi čim bolj zmanjšali možnost za napake in nadaljnje zamude; |
| --- | --- |

16.

opozarja na težave, ki jih imajo države upravičenke zaradi zelo kratkega roka za določanje natančne višine škode, in predlaga, naj Komisija pripravi smernice za uporabo poenostavljenih načinov za določitev višine prispevka iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, tudi zato, da bi čim bolj zmanjšali možnost za napake in nadaljnje zamude;

| 17. | poudarja, da je uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije spodbudila nacionalne in lokalne organe k seznanjanju in učenju, zaradi česar so lahko širše ocenili svoje ukrepe za obvladovanje tveganja za nesreče; poudarja, da je treba zmanjšati upravne obremenitve in okrepiti zmogljivosti s tehnično in upravno podporo državam upravičenkam, da bi jim pomagali pri razvoju strategij upravljanja in dolgoročnih strategij, s katerimi bi zmanjšali posledice večjih in regionalnih naravnih nesreč in izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju; poziva države članice, naj izboljšajo komunikacijo z lokalnimi in regionalnimi organi v zaporednih fazah ocenjevanja, priprave vlog in izvajanja projektov, da bi pospešili upravne postopke; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije spodbudila nacionalne in lokalne organe k seznanjanju in učenju, zaradi česar so lahko širše ocenili svoje ukrepe za obvladovanje tveganja za nesreče; poudarja, da je treba zmanjšati upravne obremenitve in okrepiti zmogljivosti s tehnično in upravno podporo državam upravičenkam, da bi jim pomagali pri razvoju strategij upravljanja in dolgoročnih strategij, s katerimi bi zmanjšali posledice večjih in regionalnih naravnih nesreč in izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju; poziva države članice, naj izboljšajo komunikacijo z lokalnimi in regionalnimi organi v zaporednih fazah ocenjevanja, priprave vlog in izvajanja projektov, da bi pospešili upravne postopke;

| 18. | poziva Komisijo, naj se pri prihodnji reviziji Solidarnostnega sklada Evropske unije čim bolj osredotoči na regije, ki so najbolj izpostavljene tveganju večjih ali regionalnih naravnih nesreč ali izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju, zlasti najbolj oddaljene regije, otoke, gorske regije, regije z veliko potresno ali vulkansko aktivnostjo in regije z večjo verjetnostjo javnozdravstvenih kriz v prihodnosti; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj se pri prihodnji reviziji Solidarnostnega sklada Evropske unije čim bolj osredotoči na regije, ki so najbolj izpostavljene tveganju večjih ali regionalnih naravnih nesreč ali izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju, zlasti najbolj oddaljene regije, otoke, gorske regije, regije z veliko potresno ali vulkansko aktivnostjo in regije z večjo verjetnostjo javnozdravstvenih kriz v prihodnosti;

| 19. | meni, da je treba upoštevati izkušnje iz preteklih orkanov, ki so prizadeli čezmorske države in ozemlja; meni, da bi bilo treba za zmanjšanje nastale škode v celoti uporabiti rezervo za nujno pomoč in druge instrumente zunanje pomoči; poleg tega je prepričan, da je treba tem instrumentom zunanje pomoči nameniti ustrezna finančna sredstva za pomoč čezmorskim državam in ozemljem; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba upoštevati izkušnje iz preteklih orkanov, ki so prizadeli čezmorske države in ozemlja; meni, da bi bilo treba za zmanjšanje nastale škode v celoti uporabiti rezervo za nujno pomoč in druge instrumente zunanje pomoči; poleg tega je prepričan, da je treba tem instrumentom zunanje pomoči nameniti ustrezna finančna sredstva za pomoč čezmorskim državam in ozemljem;

Finančna sredstva v skladu in hitra dodelitev sredstev

Finančna sredstva v skladu in hitra dodelitev sredstev

| 20. | opozarja, da je Komisija v revidiranem predlogu z dne 27. maja 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 zagotovila največji letni proračun za Solidarnostni sklad Evropske unije, ki znaša 1 milijardo EUR (v cenah iz leta 2018), vendar ugotavlja, da je v skladu s pogoji dogovora o novem večletnem finančnem okviru Solidarnostni sklad Evropske unije združen z rezervo za nujno pomoč v novem svežnju, imenovanem rezerva za solidarnost in nujno pomoč, s skupnimi letnimi proračunskimi sredstvi v višini 1,2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je Komisija v revidiranem predlogu z dne 27. maja 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 zagotovila največji letni proračun za Solidarnostni sklad Evropske unije, ki znaša 1 milijardo EUR (v cenah iz leta 2018), vendar ugotavlja, da je v skladu s pogoji dogovora o novem večletnem finančnem okviru Solidarnostni sklad Evropske unije združen z rezervo za nujno pomoč v novem svežnju, imenovanem rezerva za solidarnost in nujno pomoč, s skupnimi letnimi proračunskimi sredstvi v višini 1,2 milijarde EUR;

| 21. | meni, da se lahko z vzpostavitvijo rezerve za solidarnost in nujno pomoč poveča prožnost; opozarja pa, da v sedanji obliki dodelitev finančnih sredstev Solidarnostnemu skladu Evropske unije ostaja negotova, saj je odvisna od zneskov, dodeljenih rezervi za nujno pomoč; meni, da je treba pozorno spremljati upravljanje rezerve za solidarnost in nujno pomoč, da bi ugotovili, ali znesek in razdelitveni ključ, ki sta določena s tem novim finančnim instrumentom, ustrezata potrebam Solidarnostnega sklada Evropske unije glede na razširitev njegovega področja uporabe ter glede na obseg in povečanje števila izrednih dogodkov, ki so zlasti posledica večjih in regionalnih naravnih nesreč ter izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju; |
| --- | --- |

21.

meni, da se lahko z vzpostavitvijo rezerve za solidarnost in nujno pomoč poveča prožnost; opozarja pa, da v sedanji obliki dodelitev finančnih sredstev Solidarnostnemu skladu Evropske unije ostaja negotova, saj je odvisna od zneskov, dodeljenih rezervi za nujno pomoč; meni, da je treba pozorno spremljati upravljanje rezerve za solidarnost in nujno pomoč, da bi ugotovili, ali znesek in razdelitveni ključ, ki sta določena s tem novim finančnim instrumentom, ustrezata potrebam Solidarnostnega sklada Evropske unije glede na razširitev njegovega področja uporabe ter glede na obseg in povečanje števila izrednih dogodkov, ki so zlasti posledica večjih in regionalnih naravnih nesreč ter izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da se je z revizijo Solidarnostnega sklada Evropske unije, sprejeto marca 2020, omogočilo zvišanje vrednosti predplačil z 10 % na 25 % pričakovanega finančnega prispevka in zgornjo mejo s 30 na 100 milijonov EUR; v zvezi s tem poudarja pomen predplačil za večjo učinkovitost programov pomoči, zlasti v regijah in lokalnih skupnostih z omejenimi alternativnimi viri financiranja; poziva Komisijo, naj razmisli o dodatnih načinih za spodbujanje te možnosti, in poziva k večjim operativnim prizadevanjem, da bi skrajšali povprečni čas za sprostitev predplačil, hkrati pa zagotovili zaščito proračuna EU; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da se je z revizijo Solidarnostnega sklada Evropske unije, sprejeto marca 2020, omogočilo zvišanje vrednosti predplačil z 10 % na 25 % pričakovanega finančnega prispevka in zgornjo mejo s 30 na 100 milijonov EUR; v zvezi s tem poudarja pomen predplačil za večjo učinkovitost programov pomoči, zlasti v regijah in lokalnih skupnostih z omejenimi alternativnimi viri financiranja; poziva Komisijo, naj razmisli o dodatnih načinih za spodbujanje te možnosti, in poziva k večjim operativnim prizadevanjem, da bi skrajšali povprečni čas za sprostitev predplačil, hkrati pa zagotovili zaščito proračuna EU;

| 23. | poudarja, da je večina velikih stavb v najbolj oddaljenih regijah (kot so pristanišča, letališča in bolnišnice) javnih zgradb in da so kljub temu, da so bistvene za delovanje teh majhnih območij, zelo izpostavljene okoljskim nesrečam; zato je prepričan, da bi morala finančna podpora iz Solidarnostnega sklada Evropske unije za najbolj oddaljene regije presegati 2,5-odstotni znesek, ki so ga prejele za odpravo škode preteklih nesreč, da bi se lahko hitro vrnile v prejšnje stanje in ga še izboljšale; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je večina velikih stavb v najbolj oddaljenih regijah (kot so pristanišča, letališča in bolnišnice) javnih zgradb in da so kljub temu, da so bistvene za delovanje teh majhnih območij, zelo izpostavljene okoljskim nesrečam; zato je prepričan, da bi morala finančna podpora iz Solidarnostnega sklada Evropske unije za najbolj oddaljene regije presegati 2,5-odstotni znesek, ki so ga prejele za odpravo škode preteklih nesreč, da bi se lahko hitro vrnile v prejšnje stanje in ga še izboljšale;

| 24. | ugotavlja, da je rok za izplačilo predplačil v povprečju pet mesecev, in poziva Komisijo, naj razmisli o bolj odzivnih rešitvah; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je rok za izplačilo predplačil v povprečju pet mesecev, in poziva Komisijo, naj razmisli o bolj odzivnih rešitvah;

| 25. | poleg tega ugotavlja, da je v povprečju potrebno eno leto za prenos celotnih nepovratnih sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije upravičencu; poziva Komisijo, naj v prihodnji reformi preuči načine za čim enostavnejšo in prožnejšo uporabo Sklada, da se v regijah in/ali državah, ki jih je prizadela nesreča, omogoči hitro posredovanje in takojšnja pomoč; |
| --- | --- |

25.

poleg tega ugotavlja, da je v povprečju potrebno eno leto za prenos celotnih nepovratnih sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije upravičencu; poziva Komisijo, naj v prihodnji reformi preuči načine za čim enostavnejšo in prožnejšo uporabo Sklada, da se v regijah in/ali državah, ki jih je prizadela nesreča, omogoči hitro posredovanje in takojšnja pomoč;

| 26. | v zvezi z zgoraj omenjenim in glede na širitev področja uporabe sklada meni, da bo treba morda v prihodnje oceniti proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije, čemur bi lahko po potrebi sledila ustrezna prilagoditev financiranja, da bi zagotovili vse potrebno za resnično orodje za solidarnost EU in poskrbeli, da bo njegov proračun zadostoval za uspešno obravnavanje večjih in regionalnih naravnih nesreč in izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju, tako za odpravo škode kot za povečanje odpornosti v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

26.

v zvezi z zgoraj omenjenim in glede na širitev področja uporabe sklada meni, da bo treba morda v prihodnje oceniti proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije, čemur bi lahko po potrebi sledila ustrezna prilagoditev financiranja, da bi zagotovili vse potrebno za resnično orodje za solidarnost EU in poskrbeli, da bo njegov proračun zadostoval za uspešno obravnavanje večjih in regionalnih naravnih nesreč in izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju, tako za odpravo škode kot za povečanje odpornosti v zvezi s podnebnimi spremembami;

| 27. | poudarja, da bi morala biti dodelitev nepovratnih sredstev iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, njihovo upravljanje in izvrševanje čim bolj pregledni in da je treba nepovratna sredstva uporabiti v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi morala biti dodelitev nepovratnih sredstev iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, njihovo upravljanje in izvrševanje čim bolj pregledni in da je treba nepovratna sredstva uporabiti v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

Preprečevanje tveganj in kakovost obnove

Preprečevanje tveganj in kakovost obnove

| 28. | zahteva, naj se pri merilih za določitev projektov, „upravičenih“ do financiranja iz sklada, bolj upoštevajo najnovejša načela glede preprečevanja tveganja, ter poziva, naj se v prihodnji reviziji načelo boljše obnove v celoti vključi v člen 3 uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, da bi med obnovo prispevali k izboljšanju kakovosti infrastrukture v teh regijah ter da bi jih bolje pripravili na prihodnje nesreče z izgradnjo preventivne infrastrukture; |
| --- | --- |

28.

zahteva, naj se pri merilih za določitev projektov, „upravičenih“ do financiranja iz sklada, bolj upoštevajo najnovejša načela glede preprečevanja tveganja, ter poziva, naj se v prihodnji reviziji načelo boljše obnove v celoti vključi v člen 3 uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, da bi med obnovo prispevali k izboljšanju kakovosti infrastrukture v teh regijah ter da bi jih bolje pripravili na prihodnje nesreče z izgradnjo preventivne infrastrukture;

| 29. | meni, da bi se lahko instrumenti, kot so okvirna posojila, ki jih izvaja Evropska investicijska banka (EIB), uporabljali tudi za financiranje obnove odpornejše, varnejše in okolju prijaznejše infrastrukture; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi se lahko instrumenti, kot so okvirna posojila, ki jih izvaja Evropska investicijska banka (EIB), uporabljali tudi za financiranje obnove odpornejše, varnejše in okolju prijaznejše infrastrukture;

| 30. | poziva Komisijo, naj okrepi in poenostavi sinergije med Solidarnostnim skladom Evropske unije ter skladi kohezijske politike in mehanizmom Unije na področju civilne zaščite za zagotavljanje učinkovitega in strukturiranega kratko-, srednje- in dolgoročnega upravljanja tveganj za obnovitvene projekte, in sicer ne le z izgradnjo trajnostne infrastrukture, ki bo energetsko učinkovita in gospodarna z viri, ampak tudi z izvajanjem preventivnih ukrepov; prav tako poziva Komisijo, naj bo prilagodljiva pri načrtovanju in spreminjanju nacionalnih ali regionalnih programov, kadar gre za obravnavanje večjih in regionalnih naravnih nesreč ter izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju; v zvezi s tem ponovno poudarja, da bi se morala finančna pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije osredotočiti na večjo odpornost in trajnost naložb na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj okrepi in poenostavi sinergije med Solidarnostnim skladom Evropske unije ter skladi kohezijske politike in mehanizmom Unije na področju civilne zaščite za zagotavljanje učinkovitega in strukturiranega kratko-, srednje- in dolgoročnega upravljanja tveganj za obnovitvene projekte, in sicer ne le z izgradnjo trajnostne infrastrukture, ki bo energetsko učinkovita in gospodarna z viri, ampak tudi z izvajanjem preventivnih ukrepov; prav tako poziva Komisijo, naj bo prilagodljiva pri načrtovanju in spreminjanju nacionalnih ali regionalnih programov, kadar gre za obravnavanje večjih in regionalnih naravnih nesreč ter izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju; v zvezi s tem ponovno poudarja, da bi se morala finančna pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije osredotočiti na večjo odpornost in trajnost naložb na prizadetih območjih;

Izredne zdravstvene razmere

Izredne zdravstvene razmere

| 31. | pozdravlja dejstvo, da se bodo operacije, upravičene do financiranja iz sklada, po reviziji uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, ki jo je Komisija predlagala 13. marca 2020, zdaj razširile na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, pri čemer ne bodo zajemali le zdravstvene pomoči, temveč tudi ukrepe za preprečevanje, spremljanje ali nadzor širjenja bolezni; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da se bodo operacije, upravičene do financiranja iz sklada, po reviziji uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, ki jo je Komisija predlagala 13. marca 2020, zdaj razširile na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, pri čemer ne bodo zajemali le zdravstvene pomoči, temveč tudi ukrepe za preprečevanje, spremljanje ali nadzor širjenja bolezni;

| 32. | poudarja, da razširitev področja uporabe sklada na boj proti posledicam pandemije COVID-19 kaže, da je lahko Solidarnostni sklad Evropske unije prožnejši, kar zadeva njegovo področje uporabe in upravičenost, saj lahko nudi pomoč v primeru večjih naravnih nesreč, pa tudi hitro pomoč pri drugih vrstah večjih nesreč, kot so pandemije; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da razširitev področja uporabe sklada na boj proti posledicam pandemije COVID-19 kaže, da je lahko Solidarnostni sklad Evropske unije prožnejši, kar zadeva njegovo področje uporabe in upravičenost, saj lahko nudi pomoč v primeru večjih naravnih nesreč, pa tudi hitro pomoč pri drugih vrstah večjih nesreč, kot so pandemije;

| 33. | meni, da je treba zaradi razširitve področja uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije povečati njegov proračun; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba zaradi razširitve področja uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije povečati njegov proračun;

| 34. | predlaga, naj Komisija in države članice tesneje sodelujejo z ustreznimi službami Svetovne zdravstvene organizacije, specializiranimi za pripravljenost na izredne razmere, da bi razvili načrte hitrega odzivanja na izredne zdravstvene razmere; |
| --- | --- |

34.

predlaga, naj Komisija in države članice tesneje sodelujejo z ustreznimi službami Svetovne zdravstvene organizacije, specializiranimi za pripravljenost na izredne razmere, da bi razvili načrte hitrega odzivanja na izredne zdravstvene razmere;

Prepoznavnost finančne pomoči sklada

Prepoznavnost finančne pomoči sklada

| 35. | ponovno poudarja, kako pomembno je, da je javnost seznanjena s konkretnimi koristmi, ki jih prinaša Solidarnostni sklad Evropske unije, da bi nadalje povečali zaupanje državljanov v orodja in programe EU; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo prepoznavnost pomoči iz sklada s posameznimi, ciljno usmerjenimi komunikacijskimi dejavnostmi, obenem pa naj hitrost odzivanja in zagotovitev pomoči postanejo prednostna naloga, da se jasno poudarita dodana vrednost Unije med večjimi in regionalnimi naravnimi nesrečami ter izrednimi razmerami večjih razsežnosti v javnem zdravju, kar je jasna in konkretna gesta solidarnosti EU, in njena sposobnost, da z zagotavljanjem znatnih proračunskih sredstev udejanji resnično medsebojno pomoč; poleg tega poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje revizije uredbe od držav upravičenk zahteva, da svoje državljane obveščajo o finančni podpori EU pri izvedenih operacijah; |
| --- | --- |

35.

ponovno poudarja, kako pomembno je, da je javnost seznanjena s konkretnimi koristmi, ki jih prinaša Solidarnostni sklad Evropske unije, da bi nadalje povečali zaupanje državljanov v orodja in programe EU; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo prepoznavnost pomoči iz sklada s posameznimi, ciljno usmerjenimi komunikacijskimi dejavnostmi, obenem pa naj hitrost odzivanja in zagotovitev pomoči postanejo prednostna naloga, da se jasno poudarita dodana vrednost Unije med večjimi in regionalnimi naravnimi nesrečami ter izrednimi razmerami večjih razsežnosti v javnem zdravju, kar je jasna in konkretna gesta solidarnosti EU, in njena sposobnost, da z zagotavljanjem znatnih proračunskih sredstev udejanji resnično medsebojno pomoč; poleg tega poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje revizije uredbe od držav upravičenk zahteva, da svoje državljane obveščajo o finančni podpori EU pri izvedenih operacijah;

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

1

(2)  UL C 440, 30.12.2015, str. 13.

2

(3)  UL C 224, 27.6.2018, str. 140.

3

(4)  UL L 99, 31.3.2020, str. 9.

4

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20201113IPR91602/eu-survey-confirms-citizens-call-for-eu-to-have-more-powers-to-tackle-pandemic

6

(7)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/stories/s/An-overview-of-the-EU-Solidarity-Fund-2002-2019/qpif-qzyn

7

(8)  Uredba (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 189, 27.6.2014, str. 143).

8

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/9

---

P9_TA(2021)0227

Uresničitev ciljev v zvezi z obveznostjo iztovarjanja v skladu s členom 15 skupne ribiške politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o uresničitvi ciljev v zvezi z obveznostjo iztovarjanja v skladu s členom 15 skupne ribiške politike (2019/2177(INI))

(2022/C 15/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2019 o stanju skupne ribiške politike in posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2020 (COM(2019)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2019 o stanju skupne ribiške politike in posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2020 (COM(2019)0274),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (2),

| — | ob upoštevanju poročil Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA), v katerih je ocenjeno izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja za Severno morje (2016–2017), severozahodne vode (2016–2017) ter skušo v Severnem morju in severozahodnih vodah (2015–2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA), v katerih je ocenjeno izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja za Severno morje (2016–2017), severozahodne vode (2016–2017) ter skušo v Severnem morju in severozahodnih vodah (2015–2017),

| — | ob upoštevanju plenarnih poročil Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 in 17-01) ter njegovih poročil „Ocena letnih poročil držav članic o obveznosti iztovarjanja (za leto 2019)“ (ad hoc-20-02), „Spremljanje uspešnosti skupne ribiške politike“ (Adhoc-20-01) in „Ocena skupnih priporočil o obveznosti iztovarjanja in uredbi o tehničnih ukrepih“ (STECF-20-04), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju plenarnih poročil Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 in 17-01) ter njegovih poročil „Ocena letnih poročil držav članic o obveznosti iztovarjanja (za leto 2019)“ (ad hoc-20-02), „Spremljanje uspešnosti skupne ribiške politike“ (Adhoc-20-01) in „Ocena skupnih priporočil o obveznosti iztovarjanja in uredbi o tehničnih ukrepih“ (STECF-20-04),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2017/159 z dne 19. decembra 2016 o izvajanju Sporazuma o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2017/159 z dne 19. decembra 2016 o izvajanju Sporazuma o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (3),

| — | ob upoštevanju članka z naslovom „Nenameren učinek evropske prepovedi zavržkov“, objavljenega v strokovni reviji Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) o morski znanosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju članka z naslovom „Nenameren učinek evropske prepovedi zavržkov“, objavljenega v strokovni reviji Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) o morski znanosti (4),

| — | ob upoštevanju študije o izvajanju sistema EU za nadzor ribištva v državah članicah (2014–2019), ki jo je naročil Odbor za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o izvajanju sistema EU za nadzor ribištva v državah članicah (2014–2019), ki jo je naročil Odbor za ribištvo,

| — | ob upoštevanju študij, ki jih je naročil Odbor za ribištvo, o obveznosti iztovarjanja in vrstah, ki omejujejo ribolov pri več vrstah in mešanem ribolovu v Severnem morju (5), severozahodnih vodah (6) in jugozahodnih vodah (7), ter študij o prepovedi zavržkov, obveznosti iztovarjanja in največjem trajnostnem donosu v zahodnem Sredozemlju (8), (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij, ki jih je naročil Odbor za ribištvo, o obveznosti iztovarjanja in vrstah, ki omejujejo ribolov pri več vrstah in mešanem ribolovu v Severnem morju (5), severozahodnih vodah (6) in jugozahodnih vodah (7), ter študij o prepovedi zavržkov, obveznosti iztovarjanja in največjem trajnostnem donosu v zahodnem Sredozemlju (8), (9),

| — | ob upoštevanju knjige o evropski obveznosti iztovarjanja in zmanjšanju zavržkov v kompleksnem, večvrstnem ribolovu in ribolovu z več jurisdikcijami (10), ki je bila objavljena leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju knjige o evropski obveznosti iztovarjanja in zmanjšanju zavržkov v kompleksnem, večvrstnem ribolovu in ribolovu z več jurisdikcijami (10), ki je bila objavljena leta 2019,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „A third assessment of global marine fisheries discards“(Tretja ocena zavržkov svetovnega morskega ribištva), ki ga je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) objavila leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „A third assessment of global marine fisheries discards“(Tretja ocena zavržkov svetovnega morskega ribištva), ki ga je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) objavila leta 2019,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0147/2021),

| A. | ker se zaradi cilja 14.4 znotraj cilja 14 agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 poziva mednarodna skupnost, naj učinkovito uredi ribolov, odpravi prelov, nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov ter škodljive ribolovne prakse ter do leta 2020 izvede znanstveno utemeljene načrte upravljanja, da bi se v najkrajšem izvedljivem času obnovili ribji staleži vsaj do ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos, kot ga določajo njihove biološke značilnosti; |
| --- | --- |

A.

ker se zaradi cilja 14.4 znotraj cilja 14 agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 poziva mednarodna skupnost, naj učinkovito uredi ribolov, odpravi prelov, nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov ter škodljive ribolovne prakse ter do leta 2020 izvede znanstveno utemeljene načrte upravljanja, da bi se v najkrajšem izvedljivem času obnovili ribji staleži vsaj do ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos, kot ga določajo njihove biološke značilnosti;

| B. | ker je obseg letnih zavržkov v svetovnem morskem ribolovu ocenjen na 9,1 milijona ton, kar predstavlja 10,8 % letnega povprečnega ulova v obdobju 2010–2014; ker je imel ribolov tuna in drugih pelagičnih vrst najnižje stopnje zavržkov, medtem ko so bile stopnje zavržkov pri ribolovu na rake najvišje; ker se z ribolovom pridnenih rib proizvedejo največje količine zavržkov, z ribolovom mehkužcev (razen glavonožcev) pa najmanjše; ker so letni svetovni zavržki dosegli vrhunec leta 1989 z okoli 18,8 milijona ton, do leta 2014 pa so postopoma padli na manj kot 10 milijonov ton (11); |
| --- | --- |

B.

ker je obseg letnih zavržkov v svetovnem morskem ribolovu ocenjen na 9,1 milijona ton, kar predstavlja 10,8 % letnega povprečnega ulova v obdobju 2010–2014; ker je imel ribolov tuna in drugih pelagičnih vrst najnižje stopnje zavržkov, medtem ko so bile stopnje zavržkov pri ribolovu na rake najvišje; ker se z ribolovom pridnenih rib proizvedejo največje količine zavržkov, z ribolovom mehkužcev (razen glavonožcev) pa najmanjše; ker so letni svetovni zavržki dosegli vrhunec leta 1989 z okoli 18,8 milijona ton, do leta 2014 pa so postopoma padli na manj kot 10 milijonov ton (11);

| C. | ker so zavržki običajna ribiška praksa vračanja neželenega mrtvega ali živega ulova v morje, ker so ribe poškodovane, premajhne (omejitve glede najmanjše velikosti), zaradi povpraševanja na trgu, nedodeljenih kvot ali ker tako določajo pravila o sestavi ulova; ker pred uvedbo obveznosti iztovarjanja ni bilo dovoljeno imeti na krovu ali iztovoriti premajhne ribe; |
| --- | --- |

C.

ker so zavržki običajna ribiška praksa vračanja neželenega mrtvega ali živega ulova v morje, ker so ribe poškodovane, premajhne (omejitve glede najmanjše velikosti), zaradi povpraševanja na trgu, nedodeljenih kvot ali ker tako določajo pravila o sestavi ulova; ker pred uvedbo obveznosti iztovarjanja ni bilo dovoljeno imeti na krovu ali iztovoriti premajhne ribe;

| D. | ker neželeni ulov in zavržki pomenijo precejšnje tratenje naravnih virov za prehrano ljudi, ki ima lahko negativen učinek na trajnostno izkoriščanje ribjih staležev in morskih ekosistemov ter na finančno vzdržnost ribištva; ker je določena raven neželenega prilova in zavržkov neizogibna, zlasti pri mešanem ribolovu; |
| --- | --- |

D.

ker neželeni ulov in zavržki pomenijo precejšnje tratenje naravnih virov za prehrano ljudi, ki ima lahko negativen učinek na trajnostno izkoriščanje ribjih staležev in morskih ekosistemov ter na finančno vzdržnost ribištva; ker je določena raven neželenega prilova in zavržkov neizogibna, zlasti pri mešanem ribolovu;

| E. | ker so zgodovinsko visoke ravni zavržkov v ribištvu nekaterih držav EU resna težava za dolgoročno trajnost ribištva EU, kar škodi verodostojnosti ribiške politike Unije; |
| --- | --- |

E.

ker so zgodovinsko visoke ravni zavržkov v ribištvu nekaterih držav EU resna težava za dolgoročno trajnost ribištva EU, kar škodi verodostojnosti ribiške politike Unije;

| F. | ker se prepoved prakse višanja vrednosti ulova (zavrženje tržnih rib), ki je bila v EU uvedena leta 2010, slabo izvaja; |
| --- | --- |

F.

ker se prepoved prakse višanja vrednosti ulova (zavrženje tržnih rib), ki je bila v EU uvedena leta 2010, slabo izvaja;

| G. | ker skupna ribiška politika, kot je bila prenovljena leta 2013, zagotavlja, da so negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem čim manjši, in uvaja naslednje cilje: (a) da se postopno odpravijo zavržki od primera do primera, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, z izogibanjem in zmanjševanjem neželenega ulova, kolikor je mogoče, ter postopnim zagotavljanjem iztovarjanja ulova reguliranih komercialnih vrst in (b) da se po potrebi čim boljše izkoristi neželeni ulov, ne da bi se pri tem ustvaril trg za ulov, ki je manjši od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja; |
| --- | --- |

G.

ker skupna ribiška politika, kot je bila prenovljena leta 2013, zagotavlja, da so negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem čim manjši, in uvaja naslednje cilje: (a) da se postopno odpravijo zavržki od primera do primera, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, z izogibanjem in zmanjševanjem neželenega ulova, kolikor je mogoče, ter postopnim zagotavljanjem iztovarjanja ulova reguliranih komercialnih vrst in (b) da se po potrebi čim boljše izkoristi neželeni ulov, ne da bi se pri tem ustvaril trg za ulov, ki je manjši od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja;

| H. | ker ni zanesljivih podatkov o zavržkih ali znanstvenih dokazov, da je izvajanje obveznosti iztovarjanja privedlo do znatnega zmanjšanja neželenega ulova; ker je njegovo slabo izvajanje morda povzročilo izgubo prepoznavnosti ulova v nekaterih ribištvih ter poslabšanje znanstvenega mnenja in kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

H.

ker ni zanesljivih podatkov o zavržkih ali znanstvenih dokazov, da je izvajanje obveznosti iztovarjanja privedlo do znatnega zmanjšanja neželenega ulova; ker je njegovo slabo izvajanje morda povzročilo izgubo prepoznavnosti ulova v nekaterih ribištvih ter poslabšanje znanstvenega mnenja in kakovosti podatkov;

| I. | ker je ribiški sektor napredoval pri doseganju cilja največjega trajnostnega donosa; ker je bilo 99 % iztovarjanj v Baltskem morju, Severnem morju in Atlantiku v letu 2020, ki jih je izključno upravljala EU in za katera so na voljo znanstvene ocene, rezultat trajnostno upravljanega ribištva; ker je bila biomasa za popolnoma ocenjene staleže v severovzhodnem Atlantiku leta 2018 za 48 % višja kot leta 2003; ker še vedno obstajajo veliki izzivi, zlasti v Sredozemskem in Črnem morju, kjer se približno 75 % znanstveno ocenjenih staležev prekomerno izkorišča; |
| --- | --- |

I.

ker je ribiški sektor napredoval pri doseganju cilja največjega trajnostnega donosa; ker je bilo 99 % iztovarjanj v Baltskem morju, Severnem morju in Atlantiku v letu 2020, ki jih je izključno upravljala EU in za katera so na voljo znanstvene ocene, rezultat trajnostno upravljanega ribištva; ker je bila biomasa za popolnoma ocenjene staleže v severovzhodnem Atlantiku leta 2018 za 48 % višja kot leta 2003; ker še vedno obstajajo veliki izzivi, zlasti v Sredozemskem in Črnem morju, kjer se približno 75 % znanstveno ocenjenih staležev prekomerno izkorišča;

| J. | ker je pri obveznosti iztovarjanja, ki je bila postopoma uvedena v štirih letih (2015–2019), določeno, da je treba iztovoriti veljavne kvote in od njih odšteti ves ulov vrst, za katere velja omejitev ulova, v Sredozemskem morju pa zanje velja najmanjša velikost v vodah EU ali v nekaterih primerih v mednarodnih vodah, ko lovijo plovila EU, ter prepoveduje uporabo podmernih rib za neposredno prehrano ljudi; |
| --- | --- |

J.

ker je pri obveznosti iztovarjanja, ki je bila postopoma uvedena v štirih letih (2015–2019), določeno, da je treba iztovoriti veljavne kvote in od njih odšteti ves ulov vrst, za katere velja omejitev ulova, v Sredozemskem morju pa zanje velja najmanjša velikost v vodah EU ali v nekaterih primerih v mednarodnih vodah, ko lovijo plovila EU, ter prepoveduje uporabo podmernih rib za neposredno prehrano ljudi;

| K. | ker STECF (12) navaja, da niso bile predložene informacije o izvajanju obveznosti iztovarjanja za flote na dolge plovbe, ki delujejo zunaj voda Unije; ker je svetovalni svet za flote za dolge plovbe poudaril, da obveznost iztovarjanja dejansko ne velja za plovila EU, ki lovijo zunaj voda EU; |
| --- | --- |

K.

ker STECF (12) navaja, da niso bile predložene informacije o izvajanju obveznosti iztovarjanja za flote na dolge plovbe, ki delujejo zunaj voda Unije; ker je svetovalni svet za flote za dolge plovbe poudaril, da obveznost iztovarjanja dejansko ne velja za plovila EU, ki lovijo zunaj voda EU;

| L. | ker se iztovorjene ribe pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja še naprej uporabljajo za ribjo moko, hrano za hišne živali ali kot vaba za ribolov z vršo, kar ima nizek ekonomski donos; ker je alternativna uporaba ekonomsko izvedljiva, če je proizvodni obrat v bližini pristanišča iztovarjanja, vendar se izvedljivost zmanjša (ali ni možna), ko sta potrebna logistika in infrastruktura za prevoz na dolge razdalje ali naložbe v nove proizvodne obrate (13); |
| --- | --- |

L.

ker se iztovorjene ribe pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja še naprej uporabljajo za ribjo moko, hrano za hišne živali ali kot vaba za ribolov z vršo, kar ima nizek ekonomski donos; ker je alternativna uporaba ekonomsko izvedljiva, če je proizvodni obrat v bližini pristanišča iztovarjanja, vendar se izvedljivost zmanjša (ali ni možna), ko sta potrebna logistika in infrastruktura za prevoz na dolge razdalje ali naložbe v nove proizvodne obrate (13);

| M. | ker več držav članic predlaga spremembo zakonodaje, da se omogoči uporaba rib pod ustrezno najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, za katere velja obveznost iztovarjanja, za dobrodelne namene; |
| --- | --- |

M.

ker več držav članic predlaga spremembo zakonodaje, da se omogoči uporaba rib pod ustrezno najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, za katere velja obveznost iztovarjanja, za dobrodelne namene;

| N. | ker obveznost iztovarjanja ni popolna prepoved zavržkov, saj velja le za zakonsko urejene vrste (celotni dovoljeni ulov in zakonsko urejeni ribolovni napor z opredeljeno najmanjšo velikostjo) in vključuje izjeme za ribe, ki kažejo poškodbe, ki so jih povzročili plenilci in z visoko stopnjo preživetja, in izjeme de minimis do 5 %, kadar je težko doseči večjo selektivnost ali kadar so stroški ravnanja z neželenim ulovom nesorazmerni; ker je izvajanje obveznosti iztovarjanja odvisno tudi od obsežne uporabe začasnih izjem, ki zahtevajo pregled na podlagi znanstvene ocene ter čas in napor nosilcev odločanja in ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

N.

ker obveznost iztovarjanja ni popolna prepoved zavržkov, saj velja le za zakonsko urejene vrste (celotni dovoljeni ulov in zakonsko urejeni ribolovni napor z opredeljeno najmanjšo velikostjo) in vključuje izjeme za ribe, ki kažejo poškodbe, ki so jih povzročili plenilci in z visoko stopnjo preživetja, in izjeme de minimis do 5 %, kadar je težko doseči večjo selektivnost ali kadar so stroški ravnanja z neželenim ulovom nesorazmerni; ker je izvajanje obveznosti iztovarjanja odvisno tudi od obsežne uporabe začasnih izjem, ki zahtevajo pregled na podlagi znanstvene ocene ter čas in napor nosilcev odločanja in ribiškega sektorja;

| O. | ker se ravni zavržkov zelo razlikujejo glede na regijo in vrsto, z majhnimi ali ničelnimi zavržki v ribištvu, kjer je večina ali celoten ulov komercialne vrednosti in se izkorišča, kot v primeru malega ali tradicionalnega ribolova in ribištva, katerega proizvodnja je namenjena neposredni prehrani ljudi; |
| --- | --- |

O.

ker se ravni zavržkov zelo razlikujejo glede na regijo in vrsto, z majhnimi ali ničelnimi zavržki v ribištvu, kjer je večina ali celoten ulov komercialne vrednosti in se izkorišča, kot v primeru malega ali tradicionalnega ribolova in ribištva, katerega proizvodnja je namenjena neposredni prehrani ljudi;

| P. | ker mali ribolov zaposluje več gospodarskih subjektov in uporablja bolj selektivno orodje, ki povzroča manjšo okoljsko škodo ter ima ključno družbeno in gospodarsko vlogo, kot je poudarjeno v poročilu Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) o stanju ribištva v Sredozemlju in Črnem morju (SoMFi) za leto 2018; |
| --- | --- |

P.

ker mali ribolov zaposluje več gospodarskih subjektov in uporablja bolj selektivno orodje, ki povzroča manjšo okoljsko škodo ter ima ključno družbeno in gospodarsko vlogo, kot je poudarjeno v poročilu Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) o stanju ribištva v Sredozemlju in Črnem morju (SoMFi) za leto 2018;

| Q. | ker zavržki pri ribolovu prispevajo k hranjenju različnih mrhovinarskih vrst, od ptičje do mezopelagičnih in bentoških skupnosti, ki so pomembne v prehranjevalni ekološki verigi; ker se v znanstveni literaturi ugotavlja, da lahko zmanjšanje zavržkov prek obveznosti iztovarjanja vpliva na populacije nekaterih vrst na nekaterih območjih, vendar je to na splošno malo verjetno; |
| --- | --- |

Q.

ker zavržki pri ribolovu prispevajo k hranjenju različnih mrhovinarskih vrst, od ptičje do mezopelagičnih in bentoških skupnosti, ki so pomembne v prehranjevalni ekološki verigi; ker se v znanstveni literaturi ugotavlja, da lahko zmanjšanje zavržkov prek obveznosti iztovarjanja vpliva na populacije nekaterih vrst na nekaterih območjih, vendar je to na splošno malo verjetno;

| R. | ker so vrste, ki omejujejo ribolov, ribje vrste ali staleži, za katere ima določena država članica, ladjevje ali plovilo manj ribolovnih možnosti (kvot) kot za druge vrste; ker bi popolna in dosledna skladnost z obveznostjo iztovarjanja, zlasti pri mešanem ribolovu, pomenila zaprtje zadevnega ribolova („zamrznitev“), ko se uporabi (omejena) kvota za to vrsto, da se ustavi nadaljnji ulov te vrste; ker je možnost zamrznitve mešanega ribolova še vedno resen problem in je morda prispevala k nizkemu izvajanju obveznosti iztovarjanja in omejila izmenjave kvot med državami članicami, s čimer se je povečala premajhna izkoriščenost ribolovnih možnosti; |
| --- | --- |

R.

ker so vrste, ki omejujejo ribolov, ribje vrste ali staleži, za katere ima določena država članica, ladjevje ali plovilo manj ribolovnih možnosti (kvot) kot za druge vrste; ker bi popolna in dosledna skladnost z obveznostjo iztovarjanja, zlasti pri mešanem ribolovu, pomenila zaprtje zadevnega ribolova („zamrznitev“), ko se uporabi (omejena) kvota za to vrsto, da se ustavi nadaljnji ulov te vrste; ker je možnost zamrznitve mešanega ribolova še vedno resen problem in je morda prispevala k nizkemu izvajanju obveznosti iztovarjanja in omejila izmenjave kvot med državami članicami, s čimer se je povečala premajhna izkoriščenost ribolovnih možnosti;

| S. | ker selektivnost ne bo v celoti rešila težav teh vrst ribolova, saj je ulov zadevnih staležev tehnično težko zmanjšati, ne da bi se pri tem povzročile velike izgube drugih tržnih ulovov, kar bi povzročilo resne gospodarske težave za zadevne flote; ker so bili nedavno sprejeti nabori kvot za prilov, da bi se zoperstavili primerom vrst, ki omejujejo ribolov, katerih učinkovitost je še treba oceniti; |
| --- | --- |

S.

ker selektivnost ne bo v celoti rešila težav teh vrst ribolova, saj je ulov zadevnih staležev tehnično težko zmanjšati, ne da bi se pri tem povzročile velike izgube drugih tržnih ulovov, kar bi povzročilo resne gospodarske težave za zadevne flote; ker so bili nedavno sprejeti nabori kvot za prilov, da bi se zoperstavili primerom vrst, ki omejujejo ribolov, katerih učinkovitost je še treba oceniti;

| T. | ker se lahko količina nenamerno ulovljenih rib z mrežo in zvlečenih na krov znatno zmanjša predvsem s prostorskimi in časovnimi ukrepi za preprečevanje in tehnično selektivnost, s čimer se zmanjšajo čas rokovanja s tovorom, poraba goriva in potrebe po skladiščenju; |
| --- | --- |

T.

ker se lahko količina nenamerno ulovljenih rib z mrežo in zvlečenih na krov znatno zmanjša predvsem s prostorskimi in časovnimi ukrepi za preprečevanje in tehnično selektivnost, s čimer se zmanjšajo čas rokovanja s tovorom, poraba goriva in potrebe po skladiščenju;

| U. | ker STECF poudarja, da je bilo v skupnih priporočilih regionalnih skupin držav članic za izvajanje obveznosti iztovarjanja v letu 2021 razmeroma malo ukrepov za povečanje selektivnosti; ker se zmanjšuje število pilotnih projektov za preizkušanje bolj selektivnega orodja ali strategij izogibanja v skladu s členom 14 skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

U.

ker STECF poudarja, da je bilo v skupnih priporočilih regionalnih skupin držav članic za izvajanje obveznosti iztovarjanja v letu 2021 razmeroma malo ukrepov za povečanje selektivnosti; ker se zmanjšuje število pilotnih projektov za preizkušanje bolj selektivnega orodja ali strategij izogibanja v skladu s členom 14 skupne ribiške politike;

| V. | ker je Svet v zadnjih nekaj letih s seznama celotnega dovoljenega ulova umaknil več vrst, s čimer jih je črtal tudi iz obveznosti iztovarjanja; |
| --- | --- |

V.

ker je Svet v zadnjih nekaj letih s seznama celotnega dovoljenega ulova umaknil več vrst, s čimer jih je črtal tudi iz obveznosti iztovarjanja;

| W. | ker je obveznost iztovarjanja instrument za doseganje cilja selektivnosti SRP in ne cilj sam po sebi; |
| --- | --- |

W.

ker je obveznost iztovarjanja instrument za doseganje cilja selektivnosti SRP in ne cilj sam po sebi;

| X. | ker so bili nedavno sprejeti nabori kvot za prilov, da bi se zoperstavili vrstam, ki omejujejo ribolov; |
| --- | --- |

X.

ker so bili nedavno sprejeti nabori kvot za prilov, da bi se zoperstavili vrstam, ki omejujejo ribolov;

| Y. | ker je zavržek neželenega ulova pojav, prisoten v vseh ribištvih po svetu, in ni problem le v Evropi; ker so vode EU znane po številčnosti mešanega ribolova; ker je prepoved zavržkov v različnem obsegu uvedlo več tretjih držav in samoupravnih ozemelj, med njimi Kanada, Ferski otoki, Norveška, Islandija, Čile in Nova Zelandija; ker druge tretje države, kot so ZDA, niso prepovedale zavržkov, saj njihova ribiška zakonodaja namesto tega uporablja druge pristope za zmanjšanje neželenega ulova; ker je bila prepoved zavržkov na Norveškem in Islandiji več kot 30 let prilagojena kot odziv na posebne težave; ker učinek čilske prepovedi zavržkov še ni v celoti znan, saj jo je šele začeli izvajati; ker so zavržki še vedno velik problem pri upravljanju ribištva na Novi Zelandiji; |
| --- | --- |

Y.

ker je zavržek neželenega ulova pojav, prisoten v vseh ribištvih po svetu, in ni problem le v Evropi; ker so vode EU znane po številčnosti mešanega ribolova; ker je prepoved zavržkov v različnem obsegu uvedlo več tretjih držav in samoupravnih ozemelj, med njimi Kanada, Ferski otoki, Norveška, Islandija, Čile in Nova Zelandija; ker druge tretje države, kot so ZDA, niso prepovedale zavržkov, saj njihova ribiška zakonodaja namesto tega uporablja druge pristope za zmanjšanje neželenega ulova; ker je bila prepoved zavržkov na Norveškem in Islandiji več kot 30 let prilagojena kot odziv na posebne težave; ker učinek čilske prepovedi zavržkov še ni v celoti znan, saj jo je šele začeli izvajati; ker so zavržki še vedno velik problem pri upravljanju ribištva na Novi Zelandiji;

| Z. | ker načelo relativne stabilnosti, ki je bilo prvič določeno v osnovni uredbi o skupni ribiški politiki iz leta 1983 in se izvaja na podlagi uredbe o celotnih dovoljenih ulovih (TAC) in kvotah iz istega leta, določa razdelitveni ključ TAC po državah članicah na podlagi načel o preteklih ulovih (1973–1978), odvisnosti, kot je določena v haaških preferencah iz leta 1976, in izgube pristojnosti (1973–1976); |
| --- | --- |

Z.

ker načelo relativne stabilnosti, ki je bilo prvič določeno v osnovni uredbi o skupni ribiški politiki iz leta 1983 in se izvaja na podlagi uredbe o celotnih dovoljenih ulovih (TAC) in kvotah iz istega leta, določa razdelitveni ključ TAC po državah članicah na podlagi načel o preteklih ulovih (1973–1978), odvisnosti, kot je določena v haaških preferencah iz leta 1976, in izgube pristojnosti (1973–1976);

| AA. | ker je bilo objavljenih skoraj 4 000 znanstvenih dokumentov o zavržkih, od tega jih je več kot 3 700 povezanih z industrijskim ribolovom, manj kot 200 dokumentov pa je osredotočenih na mali priobalni ribolov; |
| --- | --- |

AA.

ker je bilo objavljenih skoraj 4 000 znanstvenih dokumentov o zavržkih, od tega jih je več kot 3 700 povezanih z industrijskim ribolovom, manj kot 200 dokumentov pa je osredotočenih na mali priobalni ribolov;

| AB. | ker so se od leta 1950 številne morske vrste v različnih skupinah spremenile v geografskem območju razširjenosti in sezonskih dejavnostih kot odziv na segrevanje oceanov in biogeokemičnih sprememb v njihovih habitatih, kot je izguba kisika, kar je povzročilo premike v sestavi vrst, številčnosti in proizvodnji biomase ekosistemov od ekvatorja do tečajev; ker sprememba v porazdelitvi ribjih staležev vpliva na prihodnje upravljanje ribištva in s tem tudi na izvajanje obveznosti iztovarjanja; |
| --- | --- |

AB.

ker so se od leta 1950 številne morske vrste v različnih skupinah spremenile v geografskem območju razširjenosti in sezonskih dejavnostih kot odziv na segrevanje oceanov in biogeokemičnih sprememb v njihovih habitatih, kot je izguba kisika, kar je povzročilo premike v sestavi vrst, številčnosti in proizvodnji biomase ekosistemov od ekvatorja do tečajev; ker sprememba v porazdelitvi ribjih staležev vpliva na prihodnje upravljanje ribištva in s tem tudi na izvajanje obveznosti iztovarjanja;

| AC. | ker je Komisija pred predlogom nove osnovne uredbe o skupni ribiški politiki julija 2011 izvedla oceno socialno-ekonomskega učinka politik za zmanjšanje zavržkov, vendar doslej ni temeljito analizirala njenega socialno-ekonomskega učinka in učinkov na varnost na krovu niti ni odgovorila na pomisleke glede izvajanja, ki so jih izrazili svetovalni sveti in države članice; |
| --- | --- |

AC.

ker je Komisija pred predlogom nove osnovne uredbe o skupni ribiški politiki julija 2011 izvedla oceno socialno-ekonomskega učinka politik za zmanjšanje zavržkov, vendar doslej ni temeljito analizirala njenega socialno-ekonomskega učinka in učinkov na varnost na krovu niti ni odgovorila na pomisleke glede izvajanja, ki so jih izrazili svetovalni sveti in države članice;

| AD. | ker še vedno ni znano, koliko so se zmanjšali zavržki; ker do pet držav članic ni odgovorilo na vprašalnik Komisije o izvajanju obveznosti iztovarjanja za leto 2019 in dve od teh držav tega nista storili v zadnjih treh letih; |
| --- | --- |

AD.

ker še vedno ni znano, koliko so se zmanjšali zavržki; ker do pet držav članic ni odgovorilo na vprašalnik Komisije o izvajanju obveznosti iztovarjanja za leto 2019 in dve od teh držav tega nista storili v zadnjih treh letih;

| AE. | ker lahko razlike v nadzoru in izvrševanju obveznosti iztovarjanja privedejo do neenakih konkurenčnih pogojev v državah članicah in med njimi; ker je agencija EFCA v svojih poročilih, v katerih ocenjuje skladnost z obveznostjo iztovarjanja, ugotovila, da države članice te obveznosti ne izvajajo dovolj, in je podala priporočila za izboljšanje nadzora; |
| --- | --- |

AE.

ker lahko razlike v nadzoru in izvrševanju obveznosti iztovarjanja privedejo do neenakih konkurenčnih pogojev v državah članicah in med njimi; ker je agencija EFCA v svojih poročilih, v katerih ocenjuje skladnost z obveznostjo iztovarjanja, ugotovila, da države članice te obveznosti ne izvajajo dovolj, in je podala priporočila za izboljšanje nadzora;

| AF. | ker mora Komisija do 31. decembra 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju SRP, vključno z obveznostjo iztovarjanja; |
| --- | --- |

AF.

ker mora Komisija do 31. decembra 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju SRP, vključno z obveznostjo iztovarjanja;

| 1. | potrjuje skupni cilj EU, da bo zagotovila trajnostno izkoriščanje ribjih staležev in varstvo morskih ekosistemov; poudarja, da sta omejevanje zavržkov in čim večje zmanjšanje neželenega ulova prednostna naloga javne politike, ki se je izoblikovala v odziv na pomisleke glede odgovornosti, ohranjanja in tratenja naravnih virov ter zaradi znanstvene potrebe po tem, da bi se v celoti upoštevali vsi viri ribolovne umrljivosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da letna poročila Komisije o stanju skupne ribiške politike vsebujejo zelo malo informacij o izvajanju obveznosti iztovarjanja, nič informacij o tem, v kolikšni meri so se zavržki zmanjšali zaradi obveznosti, in brez analize socialno-ekonomskega učinka obveznosti ali učinkov njenega izvajanja na varnost na krovu ribiških plovil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da uvedba obveznosti iztovarjanja pomeni spremembo paradigme in enega največjih izzivov v zgodovini upravljanja ribištva EU, od evidentiranja iztovarjanj in včasih celo uvedbe obveznega zavržka do sistema evidentiranja celotnega ulova, ki ima skupaj z uvedbo politike največjega trajnostnega donosa neizogibno daljnosežen kratkoročni in dolgoročni okoljski in socialno-ekonomski vpliv; poudarja, da je treba oceniti socialno-ekonomski učinek obveznosti iztovarjanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da politika največjega trajnostnega donosa ne pomeni, da ni zavržkov, in da zavržki ne pomenijo, da največjega trajnostnega donosa ni bilo mogoče doseči, saj so dokazi o obeh trditvah na voljo za številne staleže, vključno z vrstami prilova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja napredek, ki je bil dosežen v zvezi s sodelovanjem deležnikov, in ukrepe za izboljšanje selektivnosti; vendar ugotavlja, da se glede na mnenje Komisije in STEC obveznost iztovarjanja na splošno še vedno izvaja nezadostno in da je obseg zavržkov približno primerljiv z leti pred uvedbo obveznosti iztovarjanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je treba od leta 2010 zavržke vpisati v ladijski dnevnik v skladu z uredbo o nadzoru ribištva; obžaluje, da je kljub uvedbi obveznosti iztovarjanja še vedno malo zanesljivih podatkov in znanja o količini zavržkov, da se je povečalo število previdnostnih celotnih dovoljenih ulovov v nasprotju z zmanjšanjem količine analitskih celotnih dovoljenih ulovov, razpoložljivost znanstvenih informacij o stanju staležev pa se ni bistveno izboljšala; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da obveznost iztovarjanja zaradi različnih ovir še vedno vzbuja pomisleke v ribiški industriji in znanstveni skupnosti; poudarja, da so razlogi za zaskrbljenost ribiškega sektorja pomanjkanje ustrezne infrastrukture v pristaniščih, naraščajoči operativni stroški, pomanjkanje spodbud za skladnost s strani oblasti in težave pri doseganju večje selektivnosti pri ulovu nekaterih vrst, ne da bi se pri tem ogrozila ekonomska vzdržnost ribolova, zlasti pri mešanem ribolovu, ki je izpostavljen velikemu tveganju, da se ustavi, kar vodi v premajhno izkoriščenost razpoložljivih kvot in morebitno predčasno zaprtje ribolova ter resne gospodarske težave za zadevne flote; ugotavlja, da sta bila doslej prijavljena samo dva primera: morski list (Belgija) in veleoki tun (Francija); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so težave pri izvajanju prepovedi zavržkov privedle do negativnega prikazovanja ribičev in prizadevanj ribiškega sektorja kljub napredku pri doseganju cilja največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen z nedavno in doslej sprejetimi ukrepi (zamenjave kvot in nabori kvot za vrste prilova), čeprav so ti ukrepi večinoma netrajni in o njih potekajo pogajanja med državami članicami, njihovo učinkovitost pa je še vedno treba temeljito oceniti; poudarja, da je treba odpraviti upravne ovire za učinkovito izvajanje obveznosti iztovarjanja ter okrepiti razvoj in uporabo novega selektivnega orodja ter nadalje razvijati učinkovite načrte za zmanjšanje prilova, da bi obnovili ranljive staleže; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja možnost uporabe izjem (visoke stopnje preživetja in izjeme de minimis), določenih v uredbi, da se olajša izvajanje in prepreči morebiten pojav vrst, ki omejujejo ribolov; opozarja, da je treba zagotoviti zanesljive in točne dokaze in podatke, ter priporoča, naj se postopek odobritve izjem racionalizira, tudi z boljšim zbiranjem znanstvenih podatkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je STECF ugotovil, da se je kakovost predložitev v podporo izjemam od predložitve prvih skupnih priporočil leta 2014 na splošno izboljšala; priznava, da je lahko zagotavljanje podatkov in informacij v podporo izjemam zahtevno zaradi narave zahtevanih podatkov; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je STECF poudaril, da je veliko primerov, ko predložene informacije in podatki niso specifični za posamezne vrste in/ali ribištvo ter se iste študije in predpostavke uporabljajo za podporo večkratnim izjemam; poudarja, da je zaradi pomanjkanja podatkov in informacij za posamezne vrste in ribištvo težko oceniti morebitni učinek predlagane izjeme ali če izjema izpolnjuje pogoje za izjemo de minimis ali izjemo za visoko stopnjo preživetja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen, da bi lahko postopno zmanjševanje nekaterih prožnih ureditev, kot je izjema de minimis, povzročilo ali poslabšalo učinek zamrznitve in privedlo do zaprtja ribolova; poudarja, da je treba še naprej razvijati učinkovite sheme za zmanjšanje prilova pri manj selektivnem ribolovu, kot so ribolovna območja s pelagičnimi vlečnimi mrežami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da obveznost iztovarjanja ni cilj sam po sebi, temveč orodje, s katerim se izboljšuje ribolovno in operativno vedenje, spodbujata razvoj in uporaba selektivnejšega ribolovnega orodja, s katerim bi se čim bolj zmanjšal neželeni ulov, ter izboljšuje dokumentacija o ulovu za boljše razumevanje in znanstveno oceno ribjih staležev; ugotavlja, da se številni ribiči ne strinjajo s povezavo med cilji obveznosti iztovarjanja in njenim izvajanjem, kar ovira skladnost; priznava, da sta za uresničitev tega končnega cilja sicer potrebna čas in zadostno znanje, a da si je treba bolj prizadevati za spodbujanje skupnega razumevanja tega cilja in za uporabo rezultatov študij, ki so jih izvedli znanstveniki in ribiči, da bi se izboljšala selektivnost in zmanjšal neželeni ulov; poziva Komisijo, naj še naprej podpira načrte za izboljšanje selektivnosti, po potrebi tudi z uporabo spodbud za uporabo selektivnejšega orodja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja posebnosti najbolj oddaljenih regij, zlasti glede plovil, starajočega se ladjevja ter pristanišč z zmanjšano zmogljivostjo skladiščenja in predelave, zaradi česar bi obveznost iztovarjanja lahko postala nepraktična; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da se ravni zavržkov močno razlikujejo glede na vrsto ribolova in morske bazene, zato pristop na podlagi enakih pravil za vse morda ni najboljša strategija za spodbujanje ribičev k večji selektivnosti; poziva Komisijo, naj opredeli glavne pomanjkljivosti in predlaga prilagojene in po meri zasnovane rešitve za posamezne vrste ribolova za posamezni morski bazen ter naj posebno pozornost nameni malemu in obrtnemu ribolovu, zlasti v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je sedanji pravni okvir pravna podlaga za dejavno sodelovanje držav članic pri prožnejšem opredeljevanju selektivnih ribolovnih pravil in uporabi znanstveno dokazanih orodij za ublažitev; poziva države članice, naj medsebojno sodelovanje okrepijo z regionalnim pristopom, tudi z vključitvijo ustreznih deležnikov in svetovalnih svetov, ter izkoristijo subvencije, ki so jim za to na voljo; ponovno poudarja, da je treba pri izvajanju obveznosti iztovarjanja zagotoviti enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja rezultate nedavnih znanstvenih študij (npr. DiscardLess, MINOUW in LIFE iSEAS) o inovativni selektivnosti orodij, strategijah za preprečevanje in spremembah na plovilih, namenjenih ravnanju z neželenim ulovom na krovu; meni, da je treba nadaljevati raziskave za izboljšanje selektivnosti orodja, strategij izogibanja in ravnanja z neželenim ulovom; pozdravlja predlog „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters“ (Misija morska zvezda 2030: obnovimo svoj ocean in vode) in meni, da bo misija na področju zdravih oceanov, morij ter obalnih in celinskih voda pripomogla k razvoju nujno potrebnih rešitev, ki neposredno vplivajo na ribiški sektor ter trajnostno rabo in upravljanje oceanskih virov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba učinkovite sisteme upravljanja ribištva, tudi zmožnost uporabe vseh elementov za ustrezno izvajanje obveznosti iztovarjanja in doseganje ciljev SRP, podpreti s točno in zanesljivo dokumentacijo o ulovu in znanstvenimi podatki; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja, da bi po potrebi v celoti izvajale veljavno zakonodajo EU in sprejele ukrepe, s katerimi bi zagotovile celovito dokumentacijo in zbiranje podatkov na način, sorazmeren z njihovo ribolovno zmogljivostjo in ladjevjem za mali priobalni ribolov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja ustreznega nadzora nad obveznostjo iztovarjanja in njenega upoštevanja ter poudarja negativen vpliv teh pomanjkljivosti na trajnost, tudi zaradi določitve celotnega dovoljenega ulova, ki temelji na skupnem ulovu, vključno s t. i. dodatnimi ulovi, da se pokrijejo predhodno zavržene ribe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da obstoj številnih pravil, izjem in odstopanj, sprejetih v zadnjih nekaj letih, otežuje izvajanje obveznosti iztovarjanja in ocenjevanje skladnosti s strani agencije EFCA, kar otežuje doseganje ciljev o zaščiti in izboljšanju trajnosti ribištva; poudarja, da je uporaba izjem, kot so določene v skupni ribiški politiki, izjemno pomembna za izvajanje obveznosti iztovarjanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, naj se bolje izkoristijo nove tehnologije in digitalne rešitve, razvite skupaj z ribiškim sektorjem in organi držav članic, da se izboljša spremljanje in nadzor, ob popolnem spoštovanju pravice do zasebnosti in poslovne tajnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja ključno vlogo ribičev in drugih deležnikov pri izvajanju politik, s čimer se spodbuja kultura skladnosti, ter postopnih in prilagodljivih spremembe pravil o obveznosti iztovarjanja v daljšem časovnem obdobju; poudarja dodatne koristi prostovoljnih in s spodbudami povezanih shem, da se izboljša vključenost ribičev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da mora biti izboljšanje selektivnosti še naprej prednostna naloga, a da je za izvajanje obveznosti iztovarjanja potreben medsektorski pristop z jasnimi ukrepi za spodbujanje dobre prakse za ublažitev; priporoča naslednje spremljevalne ukrepe in orodja za upravljanje:






  (a) | nadaljnjo uporabo in optimizacijo orodij, ki temeljijo na kvotah, v skladu z načeli SRP in pod pogojem, da so vzpostavljeni učinkoviti nadzorni ukrepi, kot so: |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

nadaljnjo uporabo in optimizacijo orodij, ki temeljijo na kvotah, v skladu z načeli SRP in pod pogojem, da so vzpostavljeni učinkoviti nadzorni ukrepi, kot so:

| — | razdelitev kvot v skladu s pričakovano sestavo ulova; |
| --- | --- |

—

razdelitev kvot v skladu s pričakovano sestavo ulova;

| — | prilagoditve z zamenjavami kvot z drugimi državami članicami in sosednjimi tretjimi državami, s katerimi EU deli staleže, izvedene na prožen in učinkovit način, da se prepreči premajhna izkoriščenost kvot, na primer s prehodom na trajne in ne le letne obnovljive mehanizme po določitvi celotnih dovoljenih ulovov in kvot, v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem; |
| --- | --- |

—

prilagoditve z zamenjavami kvot z drugimi državami članicami in sosednjimi tretjimi državami, s katerimi EU deli staleže, izvedene na prožen in učinkovit način, da se prepreči premajhna izkoriščenost kvot, na primer s prehodom na trajne in ne le letne obnovljive mehanizme po določitvi celotnih dovoljenih ulovov in kvot, v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem;

| — | dodelitev ocenjenega deleža kvot za zavržke za ribiče, zlasti tiste, ki delujejo v manjšem obsegu in ki se odločijo za bolj selektivno orodje; |
| --- | --- |

—

dodelitev ocenjenega deleža kvot za zavržke za ribiče, zlasti tiste, ki delujejo v manjšem obsegu in ki se odločijo za bolj selektivno orodje;

| (b) | podpira izvedljivost pristopa pomorskega prostorskega načrtovanja in upravljanja na podlagi območja, da bi se izognili zavržkom z usmerjanjem ribičev na območja, kjer je manj verjetno, da so prisotne podmerne ribe, pri čemer je treba zagotoviti, da takšni ukrepi ne bodo povzročili obsežne neuporabe drugih vrst komercialne velikosti; |
| --- | --- |

(b)

podpira izvedljivost pristopa pomorskega prostorskega načrtovanja in upravljanja na podlagi območja, da bi se izognili zavržkom z usmerjanjem ribičev na območja, kjer je manj verjetno, da so prisotne podmerne ribe, pri čemer je treba zagotoviti, da takšni ukrepi ne bodo povzročili obsežne neuporabe drugih vrst komercialne velikosti;

| (c) | zagotovitev večje prožnosti, da se ribičem omogoči iskanje rešitev z izbiro orodja, skupaj z večjo odgovornostjo v zvezi z dokumentiranjem ulova (popolno dokumentiranje ulova); |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev večje prožnosti, da se ribičem omogoči iskanje rešitev z izbiro orodja, skupaj z večjo odgovornostjo v zvezi z dokumentiranjem ulova (popolno dokumentiranje ulova);

| (d) | zagotovitev prožnih mehanizmov za odobritev novih vrst selektivnega orodja in s tem spodbujanje deležnikov, da se prijavljajo na razpise za pilotne projekte in te projekte izvajajo; |
| --- | --- |

(d)

zagotovitev prožnih mehanizmov za odobritev novih vrst selektivnega orodja in s tem spodbujanje deležnikov, da se prijavljajo na razpise za pilotne projekte in te projekte izvajajo;

| (e) | zagotovitev izključnega dostopa do ribolovnih mest ali v določenih obdobjih, s čimer se spodbuja selektivnost; |
| --- | --- |

(e)

zagotovitev izključnega dostopa do ribolovnih mest ali v določenih obdobjih, s čimer se spodbuja selektivnost;

| (f) | sprejetje strategije za čim boljšo uporabo neželenega ulova za druge namene kot za prehrano ljudi, brez ustvarjanja povpraševanja po podmernem ulovu in pod pogojem, da je to ekonomsko in operativno izvedljivo za ribiče; |
| --- | --- |

(f)

sprejetje strategije za čim boljšo uporabo neželenega ulova za druge namene kot za prehrano ljudi, brez ustvarjanja povpraševanja po podmernem ulovu in pod pogojem, da je to ekonomsko in operativno izvedljivo za ribiče;

| (g) | oblikovanje zemljevida zavržkov za popis neželenega ulova v različnih ribištvih in območjih, da bi bolje razvili regionalne načrte za prilov, ki bodo vključevali države članice in ribiški sektor ter bi jih podpiral Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

(g)

oblikovanje zemljevida zavržkov za popis neželenega ulova v različnih ribištvih in območjih, da bi bolje razvili regionalne načrte za prilov, ki bodo vključevali države članice in ribiški sektor ter bi jih podpiral Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo;

| (h) | uporaba in razvoj prostovoljnih in s spodbudami povezanih orodij umetne inteligence, da bi se povečala selektivnost in nadzor ter izboljšalo prepoznavanje vrst, v sodelovanju z ribiškim sektorjem in organi držav članic; |
| --- | --- |

(h)

uporaba in razvoj prostovoljnih in s spodbudami povezanih orodij umetne inteligence, da bi se povečala selektivnost in nadzor ter izboljšalo prepoznavanje vrst, v sodelovanju z ribiškim sektorjem in organi držav članic;

| (i) | postopna uvedba zahteve po skladnosti z enako politiko zavržkov za uvoz ribiških proizvodov iz tretjih držav, da bi odpravili primerjalno prikrajšanost in nepošteno konkurenco za evropsko floto ter hkrati dosegli boljšo zaščito svetovnih ribolovnih virov; |
| --- | --- |

(i)

postopna uvedba zahteve po skladnosti z enako politiko zavržkov za uvoz ribiških proizvodov iz tretjih držav, da bi odpravili primerjalno prikrajšanost in nepošteno konkurenco za evropsko floto ter hkrati dosegli boljšo zaščito svetovnih ribolovnih virov;

| (j) | podaljšanje obveznosti Komisije, da vsako leto poroča o stanju skupne ribiške politike in izvajanju obveznosti iztovarjanja ter zagotavlja več informacij o njenem izvajanju, vključno s socialno-ekonomskim vplivom in, med drugim, porabo goriva, prostorom za skladiščenje, učinki na varnost in delovne pogoje na krovu ribiških plovil, zmanjšanjem zavržkov in neželenega ulova ter izboljšanjem stanja staležev; |
| --- | --- |

(j)

podaljšanje obveznosti Komisije, da vsako leto poroča o stanju skupne ribiške politike in izvajanju obveznosti iztovarjanja ter zagotavlja več informacij o njenem izvajanju, vključno s socialno-ekonomskim vplivom in, med drugim, porabo goriva, prostorom za skladiščenje, učinki na varnost in delovne pogoje na krovu ribiških plovil, zmanjšanjem zavržkov in neželenega ulova ter izboljšanjem stanja staležev;

| 24. | poziva Komisijo, naj v okviru ocenjevalnega poročila o izvajanju SRP, ki naj bi bilo pripravljeno leta 2022, zlasti:






  (a) | oceni, v kolikšni meri je bilo doseženo zmanjšanje zavržkov v okviru obveznosti iztovarjanja in ali je prispevalo k izboljšanju stanja staležev in zmanjšanju vpliva na morski ekosistem; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

oceni, v kolikšni meri je bilo doseženo zmanjšanje zavržkov v okviru obveznosti iztovarjanja in ali je prispevalo k izboljšanju stanja staležev in zmanjšanju vpliva na morski ekosistem;

| (b) | oceni socialno-ekonomski učinek obveznosti iztovarjanja, sistem plačil, število članov posadke ter varnostne in delovne pogoje na krovu v skladu s priporočili FAO in MOD; |
| --- | --- |

(b)

oceni socialno-ekonomski učinek obveznosti iztovarjanja, sistem plačil, število članov posadke ter varnostne in delovne pogoje na krovu v skladu s priporočili FAO in MOD;

| (c) | opredeli in spremlja ribolov, kadar znanstveni dokazi kažejo, da se trenutno težko doseže večja selektivnost; |
| --- | --- |

(c)

opredeli in spremlja ribolov, kadar znanstveni dokazi kažejo, da se trenutno težko doseže večja selektivnost;

| (d) | oceni učinkovitost in uporabnost nedavno sprejetih naborov kvot za prilov kot učinkovitega in uporabnega orodja za boj proti vrstam, ki omejujejo ribolov; |
| --- | --- |

(d)

oceni učinkovitost in uporabnost nedavno sprejetih naborov kvot za prilov kot učinkovitega in uporabnega orodja za boj proti vrstam, ki omejujejo ribolov;

| (e) | oceni vpliv na trajnost vrst, ki jih je Svet v zadnjih letih črtal s seznama staležev, za katere velja celotni dovoljeni ulov, in oceni morebitne posledice ponovne uvedbe te vrste v okviru sistema TAC; |
| --- | --- |

(e)

oceni vpliv na trajnost vrst, ki jih je Svet v zadnjih letih črtal s seznama staležev, za katere velja celotni dovoljeni ulov, in oceni morebitne posledice ponovne uvedbe te vrste v okviru sistema TAC;

| (f) | opredeli in odpravi upravne težave, s katerimi se srečujejo pri razvoju in izvajanju pilotnih projektov selektivnosti, ki ovirajo prizadevanja ribičev, da bi bili bolj selektivni; |
| --- | --- |

(f)

opredeli in odpravi upravne težave, s katerimi se srečujejo pri razvoju in izvajanju pilotnih projektov selektivnosti, ki ovirajo prizadevanja ribičev, da bi bili bolj selektivni;

| (g) | opredeliti komercialne in/ali dobrodelne priložnosti v prizadevanju za čim boljšo uporabo neizogibnega iztovorjenega ulova pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in neželenega ulova, da bi se izognili tratenju naravnih virov in preprečili ogrožanje trajnostnih ciljev SRP; |
| --- | --- |

(g)

opredeliti komercialne in/ali dobrodelne priložnosti v prizadevanju za čim boljšo uporabo neizogibnega iztovorjenega ulova pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in neželenega ulova, da bi se izognili tratenju naravnih virov in preprečili ogrožanje trajnostnih ciljev SRP;

| (h) | oceni, ali sedanja politika obveznosti iztovarjanja ustreza svojemu namenu, in izvedljivost prilagoditve obveznosti iztovarjanja za vsak primer posebej glede na ribolov in/ali stalež; |
| --- | --- |

(h)

oceni, ali sedanja politika obveznosti iztovarjanja ustreza svojemu namenu, in izvedljivost prilagoditve obveznosti iztovarjanja za vsak primer posebej glede na ribolov in/ali stalež;

| (i) | oceni načine za boljšo prilagoditev in poenostavitev člena 15 SRP, da bi vsem deležnikom olajšali njegovo izvajanje in razumevanje in zlasti uporabo s strani držav članic vseh razpoložljivih orodij, ki jih zagotavlja veljavni pravni okvir za izboljšanje selektivnosti in zmanjšanje neželenega ulova; |
| --- | --- |

(i)

oceni načine za boljšo prilagoditev in poenostavitev člena 15 SRP, da bi vsem deležnikom olajšali njegovo izvajanje in razumevanje in zlasti uporabo s strani držav članic vseh razpoložljivih orodij, ki jih zagotavlja veljavni pravni okvir za izboljšanje selektivnosti in zmanjšanje neželenega ulova;

| 25. | poziva Komisijo, naj na podlagi te ocene in po potrebi predloži zakonodajni predlog za boljše doseganje ciljev zmanjšanja zavržkov in izboljšanja staležev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja zaskrbljenost, da za staleže, ki se delijo s tretjimi državami, ne veljajo vedno enake določbe o zavržkih; poudarja, da je treba postopno zbližati glavne cilje glede upravljanja ribištva, da bi zagotovili najvišje standarde za doseganje dobrega okoljskega stanja v skupnem morskem ekosistemu, trajnost ribolovnih dejavnosti in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev s tretjimi državami, zlasti Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(2)  UL L 198, 25.7.2019, str. 105.

(3)  UL L 25, 31.1.2017, str. 12.

(4)  Borges, L., The unintended impact of the European discard prohibition (Nenameren učinek evropske prepovedi zavržkov), Strokovna revija ICES o morski znanosti, zvezek 78, izdaja 1, januar-februar 2021, str. 134–141, https://doi.org/10.1093/icesjms/fsaa200.

(5)  Obveznost iztovarjanja in vrste ribolova z več vrstami in mešanim ribolovom – Severno morje.

(6)  Obveznost iztovarjanja in vrste ribolova z več vrstami in mešanim ribolovom – severnozahodne vode.

(7)  Obveznost iztovarjanja in vrste ribolova z več vrstami in mešanim ribolovom – jugozahodne vode.

(8)  Prepoved zavržkov, obveznost iztovarjanja in največji trajnostni donos v zahodnem Sredozemskem morju – primer Španije.

(9)  Prepoved zavržkov, obveznost iztovarjanja in največji trajnostni donos v zahodnem Sredozemskem morju – primer Italije.

(10)  Uhlmann, Sven & Ulrich, Clara & Kennelly, Steven. (2019). The European Landing Obligation Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries: Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries.

(11)  Tretja ocena zavržkov svetovnega morskega ribištva, FAO, 2019.

(12)  Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (Ocena letnih poročil držav članic o obveznosti iztovarjanja) (za leto 2019) (STECF-Adhoc-20-02).

(13)  Market outlets for unwanted catches (Prodajne možnosti za neželeni ulov). EUMOFA. 2020.

---

sreda, 19. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/18

---

P9_TA(2021)0236

Izzivi v digitalnem okolju za organizatorje športnih dogodkov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 s priporočili Komisiji o izzivih v digitalnem okolju za organizatorje športnih dogodkov (2020/2073(INL))

(2022/C 15/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 114 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 114 PDEU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7, 8, 11, 16, 17(2), 47 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7, 8, 11, 16, 17(2), 47 in 52,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (1),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije o organizatorjih športnih prireditev, priložene zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije o organizatorjih športnih prireditev, priložene zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2019 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/789 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi pravil glede izvrševanja avtorske in sorodnih pravic, ki se uporabljajo za določene spletne prenose radiodifuznih organizacij in retransmisije televizijskih ter radijskih programov in spremembi Direktive Sveta 93/83/EGS (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/789 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi pravil glede izvrševanja avtorske in sorodnih pravic, ki se uporabljajo za določene spletne prenose radiodifuznih organizacij in retransmisije televizijskih ter radijskih programov in spremembi Direktive Sveta 93/83/EGS (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1128 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o čezmejni prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1128 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o čezmejni prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (5) (Direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (5) (Direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (8),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (9) in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 28. septembra 2017 z naslovom „Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam: Povečanje odgovornosti spletnih platform“ (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (9) in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 28. septembra 2017 z naslovom „Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam: Povečanje odgovornosti spletnih platform“ (COM(2017)0555),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Smernice o nekaterih vidikih Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine“ (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Smernice o nekaterih vidikih Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine“ (COM(2017)0708),

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 25. junija 2018 o spletnem oglaševanju in pravicah intelektualne lastnine, ki ga je omogočila Evropska komisija, ter poročila Evropske komisije o delovanju memoranduma o soglasju o spletnem oglaševanju in pravicah intelektualne lastnine (SWD(2020)0167), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 25. junija 2018 o spletnem oglaševanju in pravicah intelektualne lastnine, ki ga je omogočila Evropska komisija, ter poročila Evropske komisije o delovanju memoranduma o soglasju o spletnem oglaševanju in pravicah intelektualne lastnine (SWD(2020)0167),

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0139/2021),

| A. | ker ima šport pomembno vlogo za socialno, kulturno in gospodarsko blaginjo Unije ter spodbuja skupne vrednote solidarnosti, raznolikosti in socialne vključenosti ter znatno prispeva h gospodarstvu in družbenemu razvoju; |
| --- | --- |

A.

ker ima šport pomembno vlogo za socialno, kulturno in gospodarsko blaginjo Unije ter spodbuja skupne vrednote solidarnosti, raznolikosti in socialne vključenosti ter znatno prispeva h gospodarstvu in družbenemu razvoju;

| B. | ker Unija na podlagi člena 165 PDEU prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave; ker je treba upoštevati tudi prispevek športa pri uresničevanju splošnih ciljev Unije, kot so varstvo okolja, digitalizacija in vključevanje, Unija pa bi si morala prizadevati za nadaljnji razvoj in ohranjanje evropske razsežnosti športa v digitalnem okolju; |
| --- | --- |

B.

ker Unija na podlagi člena 165 PDEU prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave; ker je treba upoštevati tudi prispevek športa pri uresničevanju splošnih ciljev Unije, kot so varstvo okolja, digitalizacija in vključevanje, Unija pa bi si morala prizadevati za nadaljnji razvoj in ohranjanje evropske razsežnosti športa v digitalnem okolju;

| C. | ker šport tudi spodbuja in privzgaja vrednote, kot so medsebojno spoštovanje in razumevanje, solidarnost, enakost, vključevanje, raznolikost, pravičnost, sodelovanje in državljanska udeležba, hkrati pa pomembno prispeva k izobraževanju in kulturi ter ga je mogoče šteti za kulturno in socialno potrebo; ker morajo te vrednote spodbujati organizatorji športnih dogodkov, radiodifuzijske hiše, spletni posredniki, nacionalni organi in drugi deležniki v športu; ker je treba s športno politiko Unije podpirati namene in cilje profesionalnega in amaterskega športa, hkrati pa je tako mogoče odgovarjati na nadnacionalne izzive; |
| --- | --- |

C.

ker šport tudi spodbuja in privzgaja vrednote, kot so medsebojno spoštovanje in razumevanje, solidarnost, enakost, vključevanje, raznolikost, pravičnost, sodelovanje in državljanska udeležba, hkrati pa pomembno prispeva k izobraževanju in kulturi ter ga je mogoče šteti za kulturno in socialno potrebo; ker morajo te vrednote spodbujati organizatorji športnih dogodkov, radiodifuzijske hiše, spletni posredniki, nacionalni organi in drugi deležniki v športu; ker je treba s športno politiko Unije podpirati namene in cilje profesionalnega in amaterskega športa, hkrati pa je tako mogoče odgovarjati na nadnacionalne izzive;

| D. | ker je šport orodje za integracijo; ker bi morali deležniki v športu, občine in športna skupnost sodelovati v prizadevanjih za bolj trajnosten in vključujoč športni sektor ter spodbujati udeležbo na športnih dogodkih za vse skupine javnosti, zlasti ljudi z manjšimi možnostmi ter ne glede na starost, spol, invalidnost ali etnično pripadnost; |
| --- | --- |

D.

ker je šport orodje za integracijo; ker bi morali deležniki v športu, občine in športna skupnost sodelovati v prizadevanjih za bolj trajnosten in vključujoč športni sektor ter spodbujati udeležbo na športnih dogodkih za vse skupine javnosti, zlasti ljudi z manjšimi možnostmi ter ne glede na starost, spol, invalidnost ali etnično pripadnost;

| E. | ker navijaška kultura ni samo priložnost za trženje izdelkov, ampak je nepogrešljiv del športnega doživetja; |
| --- | --- |

E.

ker navijaška kultura ni samo priložnost za trženje izdelkov, ampak je nepogrešljiv del športnega doživetja;

| F. | ker sektorji, povezani s športom, predstavljajo 2,12 % BDP Unije in 2,72 % zaposlitev v Uniji; ker imajo športni dogodki pomemben teritorialni vpliv z vidika udeležbe in gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker sektorji, povezani s športom, predstavljajo 2,12 % BDP Unije in 2,72 % zaposlitev v Uniji; ker imajo športni dogodki pomemben teritorialni vpliv z vidika udeležbe in gospodarstva;

| G. | poudarja, da je množični šport osnova za šport na profesionalni ravni, saj mali športni klubi predstavljajo hrbtenico evropskega množičnega športa in pomembno prispevajo k razvoju mladih športnikov, v njih pa večinoma delujejo prostovoljci; ker 35 milijonov amaterskih športnikov prispeva k razvoju množičnega športa ter širjenju športnih vrednot; |
| --- | --- |

G.

poudarja, da je množični šport osnova za šport na profesionalni ravni, saj mali športni klubi predstavljajo hrbtenico evropskega množičnega športa in pomembno prispevajo k razvoju mladih športnikov, v njih pa večinoma delujejo prostovoljci; ker 35 milijonov amaterskih športnikov prispeva k razvoju množičnega športa ter širjenju športnih vrednot;

| H. | ker imajo z razvojem digitalnega okolja in novih tehnologij vsi navijači lažji dostop do prenosov športnih dogodkov na različnih napravah, s čimer se povečujejo možnosti za ogled nezakonitih vsebin, povečuje se število ljudi, ki ima dostop do takih prenosov, pa tudi možnosti za večjo prepoznavnost športov, za katere običajno ni prenosov; ker je to spodbudilo tudi razvoj novih spletnih poslovnih modelov in s tem novih načinov za ustvarjanje dohodka; ker je to hkrati olajšalo nezakonito spletno predvajanje športnih prenosov in spletno piratstvo v Uniji in zunaj nje, kar škoduje profesionalnemu in množičnemu športu ter ogroža prirejanje in vzdržnost športnih dogodkov ter finančno stabilnost celotnega športnega sektorja; |
| --- | --- |

H.

ker imajo z razvojem digitalnega okolja in novih tehnologij vsi navijači lažji dostop do prenosov športnih dogodkov na različnih napravah, s čimer se povečujejo možnosti za ogled nezakonitih vsebin, povečuje se število ljudi, ki ima dostop do takih prenosov, pa tudi možnosti za večjo prepoznavnost športov, za katere običajno ni prenosov; ker je to spodbudilo tudi razvoj novih spletnih poslovnih modelov in s tem novih načinov za ustvarjanje dohodka; ker je to hkrati olajšalo nezakonito spletno predvajanje športnih prenosov in spletno piratstvo v Uniji in zunaj nje, kar škoduje profesionalnemu in množičnemu športu ter ogroža prirejanje in vzdržnost športnih dogodkov ter finančno stabilnost celotnega športnega sektorja;

| I. | ker je varstvo pravic intelektualne lastnine temeljna pravica, zapisana v Listini o temeljnih pravicah; ker je treba pomen in obseg temeljnih pravic, zapisanih v Listini, določiti v skladu z ustrezno sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

I.

ker je varstvo pravic intelektualne lastnine temeljna pravica, zapisana v Listini o temeljnih pravicah; ker je treba pomen in obseg temeljnih pravic, zapisanih v Listini, določiti v skladu z ustrezno sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice;

| J. | ker je bistveni element vloge, ki jo ima šport v evropski družbi, navijaška kultura, katere podlaga je izmenjavanje in doživljanje športne izkušnje v dejanskem času ter pred športnimi dogodki v živo in po njih; |
| --- | --- |

J.

ker je bistveni element vloge, ki jo ima šport v evropski družbi, navijaška kultura, katere podlaga je izmenjavanje in doživljanje športne izkušnje v dejanskem času ter pred športnimi dogodki v živo in po njih;

| K. | ker nezakonit prenos športnih dogodkov ter širjenje nezakonitih spletnih vsebin povzroča precejšnjo gospodarsko škodo športnemu sektorju, zaradi česar se zmanjšuje prihodek od naročnin in oglaševanja, hkrati pa je to v škodo končnim uporabnikom, torej navijačem in potrošnikom, saj lahko na primer postanejo žrtev kraje osebnih podatkov, zlonamerne programske opreme ali drugih škodljivih dejanj prek spleta; ker so nezakoniti prenosi športnih dogodkov pogosto del vse večjih dejavnosti kriminalnih združb; ker spletno piratstvo ne vpliva le na neposredne športne prenose, ki so na voljo prek naročniških storitev, ampak tudi na nekodirane prenose športnih dogodkov; |
| --- | --- |

K.

ker nezakonit prenos športnih dogodkov ter širjenje nezakonitih spletnih vsebin povzroča precejšnjo gospodarsko škodo športnemu sektorju, zaradi česar se zmanjšuje prihodek od naročnin in oglaševanja, hkrati pa je to v škodo končnim uporabnikom, torej navijačem in potrošnikom, saj lahko na primer postanejo žrtev kraje osebnih podatkov, zlonamerne programske opreme ali drugih škodljivih dejanj prek spleta; ker so nezakoniti prenosi športnih dogodkov pogosto del vse večjih dejavnosti kriminalnih združb; ker spletno piratstvo ne vpliva le na neposredne športne prenose, ki so na voljo prek naročniških storitev, ampak tudi na nekodirane prenose športnih dogodkov;

| L. | ker se je zaradi pandemije covida-19 in omejenega dostopa do športnih dogodkov zmanjšala prodaja vstopnic za športne dogodke, a so se hkrati pojavile možnosti za uvajanje naročnin na športne kanale, širjenje občinstva za spletne in televizijske prenose ter za nezakonito pretakanje športnih dogodkov; |
| --- | --- |

L.

ker se je zaradi pandemije covida-19 in omejenega dostopa do športnih dogodkov zmanjšala prodaja vstopnic za športne dogodke, a so se hkrati pojavile možnosti za uvajanje naročnin na športne kanale, širjenje občinstva za spletne in televizijske prenose ter za nezakonito pretakanje športnih dogodkov;

| M. | ker je v nasprotju z drugimi sektorji večina vrednosti pri prenosu športnega dogodka v tem, da poteka v živo, večina te vrednosti pa se izgubi, ko se dogodek konča; ker nezakonito pretakanje spletnih športnih prenosov največ škode povzroči v prvih tridesetih minutah po objavi na spletu; ker je zato in le v tem okviru potreben takojšen odziv, da bi odpravili nezakonito prenašanje športnih dogodkov prek spleta; |
| --- | --- |

M.

ker je v nasprotju z drugimi sektorji večina vrednosti pri prenosu športnega dogodka v tem, da poteka v živo, večina te vrednosti pa se izgubi, ko se dogodek konča; ker nezakonito pretakanje spletnih športnih prenosov največ škode povzroči v prvih tridesetih minutah po objavi na spletu; ker je zato in le v tem okviru potreben takojšen odziv, da bi odpravili nezakonito prenašanje športnih dogodkov prek spleta;

| N. | ker bi morali biti ukrepi osredotočeni na temeljni vzrok za nezakonito pretakanje vsebin, in sicer na tiste, ki omogočajo nezakonita spletišča, ne pa na posameznike, ki so v nezakonito pretakanje vpleteni nehote in nevede; |
| --- | --- |

N.

ker bi morali biti ukrepi osredotočeni na temeljni vzrok za nezakonito pretakanje vsebin, in sicer na tiste, ki omogočajo nezakonita spletišča, ne pa na posameznike, ki so v nezakonito pretakanje vpleteni nehote in nevede;

| O. | ker se je v zadnjih letih povečalo število novih multimedijskih kanalov za nezakonito distribucijo športnih dogodkov v živo, med katerimi zaradi vse večjega obsega izstopa nezakonita uporaba televizije prek internetnega protokola (IPTV); |
| --- | --- |

O.

ker se je v zadnjih letih povečalo število novih multimedijskih kanalov za nezakonito distribucijo športnih dogodkov v živo, med katerimi zaradi vse večjega obsega izstopa nezakonita uporaba televizije prek internetnega protokola (IPTV);

| P. | ker je treba nezakonit prenos celotnega športnega dogodka razlikovati od kratkih izsekov, ki jih delijo navijači in so del navijaške kulture, da bi opozorili na incidente, na primer sovražnega govora in rasizma; ker je treba take nezakonite prenose razlikovati tudi od vsebin, ki se zakonito izmenjujejo v skladu z omejitvami in izjemami, določenimi v avtorskem pravu, ali vsebin, ki jih delijo novinarji in s tem obveščajo širšo javnost, kot je določeno v Direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah; ker ukrepi za zaščito pravic prenosa pred nezakonito uporabo in piratstvom ne smejo negativno vplivati na svobodo tiska in možnost novičarskih medijev, da obveščajo državljane; |
| --- | --- |

P.

ker je treba nezakonit prenos celotnega športnega dogodka razlikovati od kratkih izsekov, ki jih delijo navijači in so del navijaške kulture, da bi opozorili na incidente, na primer sovražnega govora in rasizma; ker je treba take nezakonite prenose razlikovati tudi od vsebin, ki se zakonito izmenjujejo v skladu z omejitvami in izjemami, določenimi v avtorskem pravu, ali vsebin, ki jih delijo novinarji in s tem obveščajo širšo javnost, kot je določeno v Direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah; ker ukrepi za zaščito pravic prenosa pred nezakonito uporabo in piratstvom ne smejo negativno vplivati na svobodo tiska in možnost novičarskih medijev, da obveščajo državljane;

| Q. | ker so nekateri veliki športni dogodki v splošnem javnem interesu in bi bilo zato treba vsem državljanom zagotoviti dostop do informacij o njih v realnem času, zanje pa ne bi smele veljati neupravičene ali nezakonite omejitve; ker se to nanaša tudi na poročevalce in novinarje, ki lahko te informacije posredujejo v realnem času; ker bi morale države članice podpirati nekodirane prenose velikih športnih dogodkov, saj je to oblika popularne kulture, ki ima pomembno vlogo v življenju državljanov; |
| --- | --- |

Q.

ker so nekateri veliki športni dogodki v splošnem javnem interesu in bi bilo zato treba vsem državljanom zagotoviti dostop do informacij o njih v realnem času, zanje pa ne bi smele veljati neupravičene ali nezakonite omejitve; ker se to nanaša tudi na poročevalce in novinarje, ki lahko te informacije posredujejo v realnem času; ker bi morale države članice podpirati nekodirane prenose velikih športnih dogodkov, saj je to oblika popularne kulture, ki ima pomembno vlogo v življenju državljanov;

| R. | ker se nenehno povečuje število imetnikov pravic, posrednikov in drugih ponudnikov storitev, ki razvijajo programska orodja za odkrivanje nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo z minimalno stopnjo napake; ker je zanesljivost obvestil, ki jih pripravijo ti imetniki pravic, posredniki in drugi ponudniki storitev, odvisna od natančnosti in tehnične kakovosti programskih orodij, ki jih uporabljajo za odkrivanje nezakonitih prenosov športnih dogodkov v živo; |
| --- | --- |

R.

ker se nenehno povečuje število imetnikov pravic, posrednikov in drugih ponudnikov storitev, ki razvijajo programska orodja za odkrivanje nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo z minimalno stopnjo napake; ker je zanesljivost obvestil, ki jih pripravijo ti imetniki pravic, posredniki in drugi ponudniki storitev, odvisna od natančnosti in tehnične kakovosti programskih orodij, ki jih uporabljajo za odkrivanje nezakonitih prenosov športnih dogodkov v živo;

| S. | ker bi morali te imetnike pravic, posrednike in druge ponudnike storitev, katerih programska orodja lahko učinkovito in zanesljivo odkriva nezakonite prenose športnih dogodkov v živo, obravnavati kot „certificirane zaupanja vredne prijavitelje“; ker bi bilo treba za pravni status certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja zahtevati izpolnjevanje standardov kakovosti in natančnosti; ker bi bil certifikat na podlagi enotnih zahtev Unije primernejša možnost, da bi zagotovili skladno in učinkovito priznavanje zaupanja vrednih prijaviteljev; |
| --- | --- |

S.

ker bi morali te imetnike pravic, posrednike in druge ponudnike storitev, katerih programska orodja lahko učinkovito in zanesljivo odkriva nezakonite prenose športnih dogodkov v živo, obravnavati kot „certificirane zaupanja vredne prijavitelje“; ker bi bilo treba za pravni status certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja zahtevati izpolnjevanje standardov kakovosti in natančnosti; ker bi bil certifikat na podlagi enotnih zahtev Unije primernejša možnost, da bi zagotovili skladno in učinkovito priznavanje zaupanja vrednih prijaviteljev;

| T. | ker bi morale Unija in države članice spodbujati raziskave in inovacije za razvoj boljših programskih orodij za odkrivanje in prijavo nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo; |
| --- | --- |

T.

ker bi morale Unija in države članice spodbujati raziskave in inovacije za razvoj boljših programskih orodij za odkrivanje in prijavo nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo;

| U. | ker zaščita z avtorsko pravico na podlagi prava Unije ne velja za športne dogodke, vendar pa so edinstveni in v tem del izvirni, kar jih lahko spremeni v vsebino, ki si zasluži varstvo, primerljivo z varstvom avtorskih del; ker v pravu Unije ni hrmoniziranega varstva za organizatorje športnih dogodkov kot take; ker pa je v zakonodaji nekaterih držav članic zagotovljeno posebno varstvo organizatorjev športnih dogodkov, zaradi česar prihaja do pravne nejasnosti in razdrobljenosti regulativnega okvira Unije; |
| --- | --- |

U.

ker zaščita z avtorsko pravico na podlagi prava Unije ne velja za športne dogodke, vendar pa so edinstveni in v tem del izvirni, kar jih lahko spremeni v vsebino, ki si zasluži varstvo, primerljivo z varstvom avtorskih del; ker v pravu Unije ni hrmoniziranega varstva za organizatorje športnih dogodkov kot take; ker pa je v zakonodaji nekaterih držav članic zagotovljeno posebno varstvo organizatorjev športnih dogodkov, zaradi česar prihaja do pravne nejasnosti in razdrobljenosti regulativnega okvira Unije;

| V. | ker pravo Unije določa splošni okvir za mehanizme prijave in ukrepanja, ki omogočajo odstranitev nezakonitih podatkov, ki jih hranijo posredniki, ali onemogočanje dostopa do njih; ker pravo Unije določa civilne izvršilne ukrepe, ki jih lahko pod nekaterimi pogoji sprejmejo sodni ali upravni organi, da preprečijo ali onemogočijo kršitve pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

V.

ker pravo Unije določa splošni okvir za mehanizme prijave in ukrepanja, ki omogočajo odstranitev nezakonitih podatkov, ki jih hranijo posredniki, ali onemogočanje dostopa do njih; ker pravo Unije določa civilne izvršilne ukrepe, ki jih lahko pod nekaterimi pogoji sprejmejo sodni ali upravni organi, da preprečijo ali onemogočijo kršitve pravic intelektualne lastnine;

| W. | ker sedanji pravni okvir ne omogoča nujnega takojšnjega ukrepanja, potrebnega za odpravo nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo; ker so poleg tega države članice sprejele pravila o mehanizmih prijave in ukrepanja, ki niso harmonizirana na ravni Unije; |
| --- | --- |

W.

ker sedanji pravni okvir ne omogoča nujnega takojšnjega ukrepanja, potrebnega za odpravo nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo; ker so poleg tega države članice sprejele pravila o mehanizmih prijave in ukrepanja, ki niso harmonizirana na ravni Unije;

Uvod in splošne ugotovitve

| 1. | poziva Komisijo, naj pripravi potrebno oceno učinka in nato nemudoma na podlagi člena 114 PDEU predloži predlog za zakonodajne akte in v njem upošteva priporočila iz priloge k tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da šport pomembno prispeva k socialni vključenosti, izobraževanju in usposabljanju, ustvarjanju delovnih mest, zaposljivosti in javnemu zdravju v Uniji; ravno tako meni, da bi morali vse prihodke od prirejanja športnih dogodkov v večji meri nameniti za financiranju športnih dejavnosti, ki koristijo družbi, kar bi odražalo družbeni pomen športa; ugotavlja, da je v več evropskih državah razdeljevanje sredstev za množični šport neposredno odvisno od prihodka od pravic za prenose športnih dogodkov; zato opozarja, da je v športnem okolju potrebne več finančne solidarnosti, ter ugotavlja, da bi bilo treba del teh prihodkov nameniti za razvoj množičnega športa, športa invalidov ter športa, ki ni v središču medijske pozornosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na izjavo Komisije, vključeno v prilogo k resoluciji Evropskega parlamenta o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu iz marca 2019, v kateri je zapisano, da bo Komisija „ocenila izzive za organizatorje športnih prireditev v digitalnem okolju, zlasti vprašanja v zvezi z nezakonitim predvajanjem športnih prireditev na spletu“; |
| --- | --- |

3.

Športni dogodki in pravice intelektualne lastnine

| 4. | ugotavlja, da športni dogodki kot taki ne morejo biti zaščiteni z avtorsko pravico; opozarja, da pravo Unije za razliko od prava v nekaterih državah članicah ne določa posebne pravice za organizatorje športnih dogodkov; opozarja, da nekatere države članice omogočajo varstvo s tako imenovano „pravico prizorišča“ na podlagi pogodbenega razmerja, pravo Unije pa podeljuje sorodno pravico producentom prvih posnetkov filmov za izvirnik in kopije njihovih filmov; priznava, da je pravno varstvo, tudi s pravicami intelektualne lastnine, pomembno za organizatorje športnih dogodkov, zlasti glede licenciranja pravic do prenosa športnih dogodkov, ki jih organizirajo, saj je izkoriščanje teh pravic pomemben vir dohodka, skupaj s sponzorstvom, oglaševanjem in trženjem s športom povezanih izdelkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da kršenje pravic do prenosa v športu ogroža njegovo dolgoročno financiranje; |
| --- | --- |

5.

Spletno piratstvo pri športnih prenosih v živo

| 6. | meni, da je boj proti spletnemu piratstvu športnih dogodkov, ki se prenašajo v živo in katerih ekonomska vrednost je ravno v prenosu v živo, glavni izziv, s katerim se srečujejo organizatorji športnih dogodkov in za kar je potreben zakonodajni odziv na ravni Unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je nezakonito pretakanje športnih dogodkov vse pogostejši pojav, ki škodi športnemu okolju in končnim uporabnikom, ki so lahko izpostavljeni različnim oblikam škode, kot so kraja identitete, zlonamerna programska oprema (ki npr. izvira iz brezplačnih aplikacij ali kraja avtentikacije kreditnih kartic in drugih osebnih podatkov) ali druge oblike škode prek spleta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da organizatorji športnih dogodkov vlagajo precej finančnih, tehničnih in človeških virov v odpravo spletnega piratstva in sodelovanje s ponudniki storitev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hkrati meni, da bi morali organizatorji športnih dogodkov prispevati k evropskemu športnemu modelu, saj ta podpira razvoj športa in je v skladu z družbenimi in izobraževalnimi cilji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi bilo treba v Uniji bolje promovirati zakonito posredovanje športnih vsebin, in poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi potrošnikom olajšali iskanje zakonitih sredstev za spremljanje športnih vsebin; poziva Komisijo, naj redno posodablja seznam teh sredstev za dostop na spletišču Agorateka.eu in poskrbi za nadaljnji razvoj platforme; poudarja, da so za nezakonito prenašanje športnih dogodkov odgovorni ponudniki pretočnih storitev in platform in ne navijači ali potrošniki, ki na nezakonite spletne vsebine pogosto naletijo naključno in bi morali biti bolje obveščeni o zakonitih možnostih na voljo; |
| --- | --- |

10.

Potreba po učinkovitem uveljavljanju pravic

| 11. | poudarja, da morajo biti glede na posebnosti športnih prenosov v živo in dejstvo, da je njihova vrednost omejena predvsem na trajanje samega športnega dogodka, postopki uveljavljanja čim hitrejši; vendar meni, da sedanji pravni okvir za sodne odredbe ter mehanizme prijave in odstranjevanja nezakonitih vsebin ne omogoča dovolj učinkovitega in pravočasnega uveljavljanja pravic, da bi lahko odpravili nezakonite športne prenose v živo; meni, da bi bilo treba čim prej sprejeti konkretne ukrepe, ki so specifični za športne prenose v živo, in prilagoditi veljavni pravni okvir, da bi ustrezal tem specifičnim izzivom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj spletni posredniki nemudoma oziroma čim prej odstranijo nezakonite športne prenose v živo oziroma onemogočijo dostop do njih, vsekakor pa najkasneje v 30 minutah po prejemu obvestila imetnikov pravic ali certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja o tem nezakonitem prenosu; pri tem poudarja, da v tej resoluciji izraz „nemudoma“ pomeni takoj oziroma čim prej, vsekakor pa najkasneje v 30 minutah po prejema obvestila imetnikov pravic ali certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi moral biti cilj odstraniti nezakonite športne prenose v živo v realnem času, če pri tem ni dvoma o lastništvu ustrezne pravice ter da predvajanje takega športnega dogodka ni bilo dovoljeno; vendar poudarja, da je treba pri takih ukrepih spoštovati splošno pravno načelo, s katerim se ne nalaga splošna obveznost spremljanja; |
| --- | --- |

13.

Čezmejno uveljavljanje pravic

| 14. | poudarja, da se tudi splošni okvir, določen s pravom Unije, na nacionalni ravni ne uporablja enotno ter da se civilni postopek ter mehanizmi prijave in odstranjevanja nezakonitih vsebin med državami članicami razlikujejo; meni, da so orodja za uveljavljanje v čezmejnem okviru premalo učinkovita; poziva k nadaljnji harmonizaciji postopkov in pravnih sredstev v Uniji, da bi v okviru svežnja akta o digitalnih storitvah in drugih zakonodajnih predlogov obravnavali posebnosti prenosa športnih dogodkov v živo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se nacionalni organi in agencije za izvrševanje borijo z izzivi, kot sta pomanjkanje sredstev in usposobljenega osebja; poudarja, da sta pomembna tesno sodelovanje in izmenjava najboljših praks med ustreznimi organi na ravni Unije, nacionalnimi organi in ustreznimi akterji, da bi izboljšali splošno pravno strukturo po vsej Uniji; |
| --- | --- |

15.

Postopki prijave in ukrepanja

| 16. | opozarja, da je v Direktivi o elektronskem poslovanju določeno, da morajo nekateri ponudniki spletnih storitev hitro ukrepati in odstraniti nezakonite podatke, ki jih hranijo, ali onemogočiti dostop do njih, takoj ko so s prijavo obveščeni o teh podatkih ali jih ugotovijo; vztraja, da bi moral biti postopek prijave in ukrepanja podlaga za ukrepe za odpravo nezakonitih vsebin v Uniji; vendar meni, da sedanji postopek prijave in odstranitve zaradi posebnosti športnih dogodkov v živo ne omogoča hitrega izvrševanja na način, ki bi zagotavljal učinkovita pravna sredstva; poudarja, da mora biti vsaka sprejeta določba, ki ureja posebno področje, v skladu s splošnim okvirom, določenim v ustreznem pravu Unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja na resolucijo Parlamenta o aktu o digitalnih storitvah: prilagoditev pravil poslovnega in civilnega prava za poslovne subjekte, ki poslujejo na spletu (10), v kateri Komisijo poziva, naj zagotovi, da platforme za gostovanje vsebin hitro ukrepajo in onemogočijo dostop do vsebin ali te vsebine odstranijo; meni, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem s certificiranimi zaupanja vrednimi prijavitelji, prek katerega bi nezakonit prenos športnega dogodka v živo, ki bi ga prijavil certificirani zaupanja vreden prijavitelj, nemudoma odstranili ali onemogočili dostop do njega brez poseganja v mehanizem za pritožbe in odškodnine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so športne vsebine pogosto tehnično obdelane, kar ne dopušča dvoma o tem, kdo ima pravico do spletnega predvajanja, organizatorji športnih dogodkov kot imetniki pravic pa poznajo vse uradne pridobitelje licence, kar omogoča nedvoumno odkrivanje nezakonitih storitev pretakanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da bi morali ponudniki pretočnih strežnikov in pretočnih platform uporabljati orodja ali ukrepe za odstranjevanje, da bi odstranili nezakonite športne prenose v živo, ki so na voljo v njihovih storitvah, ali preprečili dostop do njih; |
| --- | --- |

19.

Sodne odredbe za blokiranje

| 20. | ugotavlja, da so postopki za izdajo sodnih odredb razmeroma dolgi in običajno začnejo veljati po koncu prenosa; poudarja, da so se nekatere prakse na nacionalni ravni, kot so sodne odredbe v živo in dinamične sodne odredbe, izkazale kot rešitev za učinkovitejši boj proti piratstvu športnih prenosov; poziva Komisijo, naj oceni učinek in primernost, da se v pravo Unije uvedejo postopki izdaje sodne odredbe, s katerimi bi v realnem času omogočili onemogočanje dostopa do nezakonitih spletnih športnih vsebin v živo ali njihovo odstranitev na podlagi modela odredb za blokiranje „v živo“ in „dinamičnih sodnih odredb“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vztraja, da je treba pri postopkih s sodno odredbo za odstranitev nezakonitega spletnega prenosa športnih dogodkov ali onemogočanje dostopa do njih ne glede na način izvajanja zagotoviti, da so ukrepi usmerjeni zgolj na nezakonite vsebine in ne povzročajo samovoljnega in prekomernega blokiranja zakonitih vsebin; opozarja na sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice, v skladu s katero nezakonitost določenih vsebin ne upravičuje dodatnega blokiranja zakonitih vsebin, ki gostujejo na istem spletnem mestu ali strežniku; |
| --- | --- |

21.

Zaščitni ukrepi

| 22. | se zaveda, da lahko blokiranje v realnem času vpliva na temeljne pravice, če bi bile zato izjemoma nedostopne zakonite vsebine; zato poudarja, da je treba z zaščitnimi ukrepi zagotoviti, da bo s pravnim okvirom vzpostavljeno ustrezno ravnovesje med potrebo po učinkovitosti izvršilnih ukrepov in potrebo po varstvu pravic tretjih strani; glede na to meni, da bi morali biti izvršilni ukrepi za zaščito vsebin v živo učinkoviti in sorazmerni, zlasti za mala podjetja, mala in srednja ter zagonska podjetja, ter omogočati tudi dostop do učinkovitih pravnih sredstev, ustreznih informacij o domnevni kršitvi za prizadete ponudnike storitev in uporabnike interneta ter ustrezne zaščitne ukrepe za zaščito temeljnih pravic in osebnih podatkov; |
| --- | --- |

22.

Sorodna pravica in pravica sui generis za organizatorje športnih dogodkov

| 23. | ugotavlja, da pravo Unije ne določa pravice, sorodne avtorski pravici, za organizatorje športnih dogodkov, da pa so nekatere države članice v svojo zakonodajo uvedle posebne pravice za organizatorje športnih dogodkov, vključno z novo pravico, sorodno avtorski; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da uvedba nove pravice za organizatorje športnih dogodkov v pravu Unije ne bo rešila izzivov, s katerim se srečujejo zaradi neučinkovitega in zapoznelega uveljavljanja njihovih obstoječih pravic; |
| --- | --- |

24.

Drugi ukrepi

| 25. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med organi držav članic ter imetniki pravic in posredniki; nadalje poziva Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti podpre države članice pri njihovih prizadevanjih za izboljšanje obstoječe infrastrukture in ukrepov; |
| --- | --- |

25.

Končni vidiki

| 26. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

(2)  UL C 108, 26.3.2021, str. 231.

(3)  UL L 130, 17.5.2019, str. 82.

(4)  UL L 168, 30.6.2017, str. 1.

(5)  UL L 157, 30.4.2004, str. 45.

(6)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(7)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

(8)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(9)  UL L 63, 6.3.2018, str. 50.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0273.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

A.   NAČELA IN CILJI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Spremeniti bi bilo treba sedanji pravni okvir Unije in pri tem zagotoviti ustrezno in učinkovito pravno varstvo pravic v zvezi s športnimi dogodki v živo. To bi dosegli ob upoštevanju naslednjih ciljev in načel:

| — | sedanji pravni okvir Unije o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine pri športnih dogodkih v živo je treba na podlagi najboljših praks držav članic izboljšati in povečati njegovo učinkovitost, upoštevajoč njegovo posebno naravo ter zlasti kratkotrajno vrednost takih dogodkov; |
| --- | --- |

—

sedanji pravni okvir Unije o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine pri športnih dogodkih v živo je treba na podlagi najboljših praks držav članic izboljšati in povečati njegovo učinkovitost, upoštevajoč njegovo posebno naravo ter zlasti kratkotrajno vrednost takih dogodkov;

| — | uvesti je treba sistem Unije in določiti skupna merila za certificiranje zaupanja vrednih prijaviteljev; |
| --- | --- |

—

uvesti je treba sistem Unije in določiti skupna merila za certificiranje zaupanja vrednih prijaviteljev;

| — | pojasniti je treba veljavno zakonodajo in sprejeti konkretne ukrepe, da se nemudoma odstranijo nezakonite spletne športne vsebine v živo in take vsebine, ki jih prijavijo certificirani zaupanja vredni prijavitelji, oziroma se onemogoči dostop do njih, da bi učinkovito preprečevali nezakonite prenose športnih dogodkov v živo; izraz „nemudoma“ pomeni takoj oziroma čim prej, vsekakor pa najkasneje v 30 minutah po prejemu obvestila imetnikov pravic ali certificiranih zaupanja vrednih prijaviteljev; |
| --- | --- |

—

pojasniti je treba veljavno zakonodajo in sprejeti konkretne ukrepe, da se nemudoma odstranijo nezakonite spletne športne vsebine v živo in take vsebine, ki jih prijavijo certificirani zaupanja vredni prijavitelji, oziroma se onemogoči dostop do njih, da bi učinkovito preprečevali nezakonite prenose športnih dogodkov v živo; izraz „nemudoma“ pomeni takoj oziroma čim prej, vsekakor pa najkasneje v 30 minutah po prejemu obvestila imetnikov pravic ali certificiranih zaupanja vrednih prijaviteljev;

| — | poudariti je treba, da bi morali posredniki uvesti učinkovite obveznosti glede poznavanja poslovnih strank, da bi preprečili zlorabo svojih storitev za nezakonito pretakanje športnih dogodkov; zato poziva Komisijo, naj te obveznosti predlaga v naslednjem aktu o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

—

poudariti je treba, da bi morali posredniki uvesti učinkovite obveznosti glede poznavanja poslovnih strank, da bi preprečili zlorabo svojih storitev za nezakonito pretakanje športnih dogodkov; zato poziva Komisijo, naj te obveznosti predlaga v naslednjem aktu o digitalnih storitvah;

| — | kadar je ustrezno, je treba dodatno harmonizirati postopke in pravna sredstva v Uniji ter izboljšati in povečati učinkovitost izvršilnih ukrepov tudi v čezmejnem okviru, ne da bi posegali v splošni okvir Unije; |
| --- | --- |

—

kadar je ustrezno, je treba dodatno harmonizirati postopke in pravna sredstva v Uniji ter izboljšati in povečati učinkovitost izvršilnih ukrepov tudi v čezmejnem okviru, ne da bi posegali v splošni okvir Unije;

| — | oceniti je treba veljavne izvršilne ukrepe, da bi jih izboljšali in omogočili takojšnje odstranjevanje nezakonitih športnih vsebin v živo ter nezakonitih športnih vsebin v živo, ki jih prijavi certificiran zaupanja vreden prijavitelj; |
| --- | --- |

—

oceniti je treba veljavne izvršilne ukrepe, da bi jih izboljšali in omogočili takojšnje odstranjevanje nezakonitih športnih vsebin v živo ter nezakonitih športnih vsebin v živo, ki jih prijavi certificiran zaupanja vreden prijavitelj;

| — | harmonizirati je treba uporabo hitrih in prilagodljivih postopkov blokiranja v primeru ponavljajočih se in že ugotovljenih kršitev, ki bi omogočali takojšnjo odstranitev nezakonite spletne športne vsebine v živo ali onemogočanje dostopa do nje, tudi kadar nezakonito vsebino prijavijo certificirani zaupanja vredni prijavitelji, in sicer na podlagi modela sodnih odredb za blokiranje „v živo“ in „dinamičnih sodnih odredb“; |
| --- | --- |

—

harmonizirati je treba uporabo hitrih in prilagodljivih postopkov blokiranja v primeru ponavljajočih se in že ugotovljenih kršitev, ki bi omogočali takojšnjo odstranitev nezakonite spletne športne vsebine v živo ali onemogočanje dostopa do nje, tudi kadar nezakonito vsebino prijavijo certificirani zaupanja vredni prijavitelji, in sicer na podlagi modela sodnih odredb za blokiranje „v živo“ in „dinamičnih sodnih odredb“;

| — | zagotoviti je treba, da bodo predlagani ukrepi upoštevali obseg, resnost in ponavljanje kršitve, ter se osredotočiti na nezakonite prenose, kar izključuje snemanje in objavljanje nezakonitih amaterskih posnetkov športnih dogodkov; |
| --- | --- |

—

zagotoviti je treba, da bodo predlagani ukrepi upoštevali obseg, resnost in ponavljanje kršitve, ter se osredotočiti na nezakonite prenose, kar izključuje snemanje in objavljanje nezakonitih amaterskih posnetkov športnih dogodkov;

| — | zagotoviti je treba, da bodo predlagani ukrepi sorazmerni ter da se bo z njimi ohranjalo ustrezno ravnovesje med potrebo po učinkovitosti izvršilnih ukrepov in potrebo po varstvu pravic tretjih strani, tudi ponudnikov storitev, navijačev in potrošnikov; |
| --- | --- |

—

zagotoviti je treba, da bodo predlagani ukrepi sorazmerni ter da se bo z njimi ohranjalo ustrezno ravnovesje med potrebo po učinkovitosti izvršilnih ukrepov in potrebo po varstvu pravic tretjih strani, tudi ponudnikov storitev, navijačev in potrošnikov;

| — | pojasniti je treba, da za nezakonito predvajanje športnih dogodkov niso odgovorni navijači in potrošniki; |
| --- | --- |

—

pojasniti je treba, da za nezakonito predvajanje športnih dogodkov niso odgovorni navijači in potrošniki;

| — | dopolniti je treba prilagoditev zakonodajnega okvira z nezakonodajnimi ukrepi, vključno z okrepljenim sodelovanjem med organi držav članic ter imetniki pravic in posredniki. |
| --- | --- |

—

dopolniti je treba prilagoditev zakonodajnega okvira z nezakonodajnimi ukrepi, vključno z okrepljenim sodelovanjem med organi držav članic ter imetniki pravic in posredniki.

B.   PREDLAGANI UKREPI

Ne glede na pričakovana pravila, ki bodo določena v ustreznem pravu Unije o določitvi splošnih pravil za odpravo nezakonitih spletnih vsebin, bi bilo treba v zakonodajo Unije uvesti posebne določbe o pravicah organizatorjev športnih dogodkov, s katerimi bi:

| — | pojasnili koncept besedne zveze „nemudoma ukrepa“ iz člena 14 Direktive o elektronskem poslovanju v zvezi s spletnim posrednikom, tako da bi „nemudoma“ pomenilo „takoj ali čim prej oziroma najkasneje 30 minut po prejemu obvestila imetnikov pravic ali certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja; |
| --- | --- |

—

pojasnili koncept besedne zveze „nemudoma ukrepa“ iz člena 14 Direktive o elektronskem poslovanju v zvezi s spletnim posrednikom, tako da bi „nemudoma“ pomenilo „takoj ali čim prej oziroma najkasneje 30 minut po prejemu obvestila imetnikov pravic ali certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja;

| — | določili skupen standard Unije o kakovosti in tehničnih zanesljivosti programskih orodij, ki jih imetniki pravic, posredniki ali drugi ponudniki storitev uporabljajo za odkrivanje nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo, da bi vzpostavili shemo „zaupanja vrednih prijaviteljev“; |
| --- | --- |

—

določili skupen standard Unije o kakovosti in tehničnih zanesljivosti programskih orodij, ki jih imetniki pravic, posredniki ali drugi ponudniki storitev uporabljajo za odkrivanje nezakonitega prenosa športnih dogodkov v živo, da bi vzpostavili shemo „zaupanja vrednih prijaviteljev“;

| — | določili, da so obvestila certificiranih zaupanja vrednih prijaviteljev točna in zanesljiva, zato bi bilo treba nezakonite spletne športne vsebine v živo, ki jih prijavijo certificirani zaupanja vredni prijavitelji, nemudoma odstraniti ali onemogočiti dostop do njih brez poseganja v delovanje mehanizma za pritožbe in odškodnine; |
| --- | --- |

—

določili, da so obvestila certificiranih zaupanja vrednih prijaviteljev točna in zanesljiva, zato bi bilo treba nezakonite spletne športne vsebine v živo, ki jih prijavijo certificirani zaupanja vredni prijavitelji, nemudoma odstraniti ali onemogočiti dostop do njih brez poseganja v delovanje mehanizma za pritožbe in odškodnine;

| — | omogočili postopke za takojšnjo odstranitev nezakonitih športnih vsebin v živo, če ni nikakršnega dvoma o lastništvu pravice in dejstvu, da predvajanje ni bilo dovoljeno; |
| --- | --- |

—

omogočili postopke za takojšnjo odstranitev nezakonitih športnih vsebin v živo, če ni nikakršnega dvoma o lastništvu pravice in dejstvu, da predvajanje ni bilo dovoljeno;

| — | zagotovili, da so ukrepi posrednikov učinkoviti, upravičeni, sorazmerni, ustrezni in upoštevajo resnost ter obseg kršitve, pri čemer je treba zagotoviti, da za odstranitev nezakonite vsebine ali onemogočanje dostopa do nje ni potrebno blokiranje celotne platforme, kjer so tudi zakonite storitve; |
| --- | --- |

—

zagotovili, da so ukrepi posrednikov učinkoviti, upravičeni, sorazmerni, ustrezni in upoštevajo resnost ter obseg kršitve, pri čemer je treba zagotoviti, da za odstranitev nezakonite vsebine ali onemogočanje dostopa do nje ni potrebno blokiranje celotne platforme, kjer so tudi zakonite storitve;

| — | uvedli ukrepe, s katerimi bi lažje našli zakonita sredstva za dostop do športnih vsebin, vključno z rednim posodabljanjem seznama ponudnikov takih sredstev, kot je Agorateka.eu, gledalci pa bi bili s temi zakonitimi sredstvi seznanjeni in bi jih znali uporabljati za dostop do vsebin, kadar veljajo ukrepi za blokiranje; |
| --- | --- |

—

uvedli ukrepe, s katerimi bi lažje našli zakonita sredstva za dostop do športnih vsebin, vključno z rednim posodabljanjem seznama ponudnikov takih sredstev, kot je Agorateka.eu, gledalci pa bi bili s temi zakonitimi sredstvi seznanjeni in bi jih znali uporabljati za dostop do vsebin, kadar veljajo ukrepi za blokiranje;

| — | zagotovili in dejavno podpirali rešitve za izvrševanje, kot so zasebni dogovori med deležniki; v zvezi s tem bi morala Komisija poročati in pripraviti oceno o ustreznosti in vplivu obveznosti za ponudnike spletnih vsebin, da takoj odstranijo nezakonite prenose športnih dogodkov med svojimi storitvami ali onemogočijo dostop do njih; |
| --- | --- |

—

zagotovili in dejavno podpirali rešitve za izvrševanje, kot so zasebni dogovori med deležniki; v zvezi s tem bi morala Komisija poročati in pripraviti oceno o ustreznosti in vplivu obveznosti za ponudnike spletnih vsebin, da takoj odstranijo nezakonite prenose športnih dogodkov med svojimi storitvami ali onemogočijo dostop do njih;

Direktivo 2004/48/ES (Direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine) bi bilo treba spremeniti ter:

| — | uvesti možnost, da ustrezen sodni ali upravni organ izda odredbe, s katerimi zahteva onemogočanje dostopa do nezakonitih spletnih športnih vsebin v živo ali njihovo odstranitev v realnem času; |
| --- | --- |

—

uvesti možnost, da ustrezen sodni ali upravni organ izda odredbe, s katerimi zahteva onemogočanje dostopa do nezakonitih spletnih športnih vsebin v živo ali njihovo odstranitev v realnem času;

| — | omogočiti uporabo sodnih odredb za blokiranje, ki bi veljale za celoten prenos športnega dogodka v živo, vendar bi bile omejene na trajanje prenosa v živo, s čimer bi blokirali spletišče, ki krši zakonodajo, le za čas dogodka; take sodne odredbe bi morale biti začasne; |
| --- | --- |

—

omogočiti uporabo sodnih odredb za blokiranje, ki bi veljale za celoten prenos športnega dogodka v živo, vendar bi bile omejene na trajanje prenosa v živo, s čimer bi blokirali spletišče, ki krši zakonodajo, le za čas dogodka; take sodne odredbe bi morale biti začasne;

| — | harmonizirati zakonodajo, ki v zvezi s športnimi dogodki v živo omogoča uporabo sodnih odredb, s katerimi bi bilo treba blokirati dostop ne le do spletišča, ki krši zakonodajo, temveč do vseh drugih spletišč z vsebino, ki se nanaša na isto kršitev, ne glede na uporabljeno ime domene ali naslov IP, ne da bi bilo treba izdati novo sodno odredbo; |
| --- | --- |

—

harmonizirati zakonodajo, ki v zvezi s športnimi dogodki v živo omogoča uporabo sodnih odredb, s katerimi bi bilo treba blokirati dostop ne le do spletišča, ki krši zakonodajo, temveč do vseh drugih spletišč z vsebino, ki se nanaša na isto kršitev, ne glede na uporabljeno ime domene ali naslov IP, ne da bi bilo treba izdati novo sodno odredbo;

| — | določiti, da je treba nezakonito vsebino odstraniti takoj oziroma čim prej, vsekakor pa v 30 minutah po prejemu obvestila imetnikov pravic ali certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja, če je nezakonitost prenosa prijavil certificiran zaupanja vreden prijavitelj ali, v primeru nedvoumnosti, imetnik pravic sam; imetnike pravic ali certificirane zaupanja vredne prijavitelje bi bilo treba odločno pozvati, naj preprečijo odstranitev zakonitih vsebin; zato za onemogočanje dostopa do nezakonitih vsebin ali njihovo odstranitev načeloma ne bi smelo biti potrebno blokiranje dostopa do strežnika, ki gosti zakonite storitve in vsebine; |
| --- | --- |

—

določiti, da je treba nezakonito vsebino odstraniti takoj oziroma čim prej, vsekakor pa v 30 minutah po prejemu obvestila imetnikov pravic ali certificiranega zaupanja vrednega prijavitelja, če je nezakonitost prenosa prijavil certificiran zaupanja vreden prijavitelj ali, v primeru nedvoumnosti, imetnik pravic sam; imetnike pravic ali certificirane zaupanja vredne prijavitelje bi bilo treba odločno pozvati, naj preprečijo odstranitev zakonitih vsebin; zato za onemogočanje dostopa do nezakonitih vsebin ali njihovo odstranitev načeloma ne bi smelo biti potrebno blokiranje dostopa do strežnika, ki gosti zakonite storitve in vsebine;

| — | okrepiti sodelovanje med organi držav članic, vključno z izmenjavo podatkov in primerov dobre prakse ter vzpostavitvijo dejavne in posodobljene mreže nacionalnih organov; Komisija bi morala oceniti dodano vrednost imenovanja neodvisnega upravnega organa v vsaki državi članici, ki bi imel vlogo v sistemu izvrševanja, zlasti v primeru hitrega izvrševanja, na primer za spletno piratstvo športnih vsebin v živo; |
| --- | --- |

—

okrepiti sodelovanje med organi držav članic, vključno z izmenjavo podatkov in primerov dobre prakse ter vzpostavitvijo dejavne in posodobljene mreže nacionalnih organov; Komisija bi morala oceniti dodano vrednost imenovanja neodvisnega upravnega organa v vsaki državi članici, ki bi imel vlogo v sistemu izvrševanja, zlasti v primeru hitrega izvrševanja, na primer za spletno piratstvo športnih vsebin v živo;

| — | okrepiti sodelovanje med posredniki in imetniki pravic, med drugim s spodbujanjem sklepanja memorandumov o soglasju, s katerimi bi lahko določili poseben postopek prijave in ukrepanja. |
| --- | --- |

—

okrepiti sodelovanje med posredniki in imetniki pravic, med drugim s spodbujanjem sklepanja memorandumov o soglasju, s katerimi bi lahko določili poseben postopek prijave in ukrepanja.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/28

---

P9_TA(2021)0238

Umetna inteligenca v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o umetni inteligenci v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju (2020/2017(INI))

(2022/C 15/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju členov 165, 166 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165, 166 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 o digitalnem razkoraku med spoloma (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 o digitalnem razkoraku med spoloma (2),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: Prenovitev izobraževanja in usposabljanja v digitalni dobi“ (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: Prenovitev izobraževanja in usposabljanja v digitalni dobi“ (COM(2020)0624),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o vzpostavitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o vzpostavitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064),

| — | ob upoštevanju Bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo (COM(2018)0237),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom Ethics Guidelines for trustworthy AI (Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom Ethics Guidelines for trustworthy AI (Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (7),

| — | ob upoštevanju poročila tematskega sektorja za strukturno in kohezijsko politiko iz maja 2020 o uporabi umetne inteligence v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila tematskega sektorja za strukturno in kohezijsko politiko iz maja 2020 o uporabi umetne inteligence v kulturnem in ustvarjalnem sektorju,

| — | ob upoštevanju podrobne analize tematskega sektorja za strukturno in kohezijsko politiko iz maja 2020 o uporabi umetne inteligence v avdiovizualnem sektorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podrobne analize tematskega sektorja za strukturno in kohezijsko politiko iz maja 2020 o uporabi umetne inteligence v avdiovizualnem sektorju,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz aprila 2020 o izobraževanju in zaposlovanju žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, med drugim z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz aprila 2020 o izobraževanju in zaposlovanju žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, med drugim z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0127/2021),

| A. | ker se tehnologije umetne inteligence, ki lahko neposredno vplivajo na naše družbe, hitro razvijajo ter se vse pogosteje uporabljajo na skoraj vseh področjih našega življenja, med drugim v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju; ker bo etična umetna inteligenca najbrž pripomogla k izboljšanju produktivnosti dela in pospeševanju gospodarske rasti; |
| --- | --- |

A.

ker se tehnologije umetne inteligence, ki lahko neposredno vplivajo na naše družbe, hitro razvijajo ter se vse pogosteje uporabljajo na skoraj vseh področjih našega življenja, med drugim v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju; ker bo etična umetna inteligenca najbrž pripomogla k izboljšanju produktivnosti dela in pospeševanju gospodarske rasti;

| B. | ker bi morali razvoj, uvajanje in uporaba umetne inteligence, tudi programske opreme, algoritmov in podatkov, ki se uporabljajo in ustvarjajo v njihovem okviru, temeljiti na etičnih načelih preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali razvoj, uvajanje in uporaba umetne inteligence, tudi programske opreme, algoritmov in podatkov, ki se uporabljajo in ustvarjajo v njihovem okviru, temeljiti na etičnih načelih preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti;

| C. | ker javne naložbe v umetno inteligenco v Uniji močno zaostajajo za tovrstnimi naložbami drugih večjih gospodarstev; ker bodo premajhne naložbe v umetno inteligenco verjetno vplivale na konkurenčnost Unije v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

C.

ker javne naložbe v umetno inteligenco v Uniji močno zaostajajo za tovrstnimi naložbami drugih večjih gospodarstev; ker bodo premajhne naložbe v umetno inteligenco verjetno vplivale na konkurenčnost Unije v vseh sektorjih;

| D. | ker so celostni pristop k umetni inteligenci in razpoložljivost, zbiranje in interpretacija kakovostnih, zaupanja vrednih, poštenih, preglednih, zanesljivih, varnih in združljivih podatkov bistveni za razvoj etične umetne inteligence; |
| --- | --- |

D.

ker so celostni pristop k umetni inteligenci in razpoložljivost, zbiranje in interpretacija kakovostnih, zaupanja vrednih, poštenih, preglednih, zanesljivih, varnih in združljivih podatkov bistveni za razvoj etične umetne inteligence;

| E. | ker člen 21 Listine prepoveduje diskriminacijo iz najrazličnejših razlogov; ker se pri razvoju, uvajanju in uporabi sistemov umetne inteligence ne bi smele obnavljati najrazličnejše oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

E.

ker člen 21 Listine prepoveduje diskriminacijo iz najrazličnejših razlogov; ker se pri razvoju, uvajanju in uporabi sistemov umetne inteligence ne bi smele obnavljati najrazličnejše oblike diskriminacije;

| F. | ker je enakost spolov temeljno načelo Unije, zapisano v Pogodbah, in bi morala biti vključena v vse politike Unije, tudi v izobraževanje, kulturo in avdiovizualni sektor, pa tudi v razvoj tehnologij, kot je umetna inteligenca; |
| --- | --- |

F.

ker je enakost spolov temeljno načelo Unije, zapisano v Pogodbah, in bi morala biti vključena v vse politike Unije, tudi v izobraževanje, kulturo in avdiovizualni sektor, pa tudi v razvoj tehnologij, kot je umetna inteligenca;

| G. | ker so pretekle izkušnje, zlasti na tehničnih področjih, pokazale, da razvoj in inovacije pogosto temeljijo predvsem na podatkih moških in da potrebe žensk niso v celoti upoštevane; ker so za odpravo teh pristranskosti potrebni večja pozornost, tehnične rešitve in priprava jasnih zahtev za pravičnost, odgovornost in preglednost; |
| --- | --- |

G.

ker so pretekle izkušnje, zlasti na tehničnih področjih, pokazale, da razvoj in inovacije pogosto temeljijo predvsem na podatkih moških in da potrebe žensk niso v celoti upoštevane; ker so za odpravo teh pristranskosti potrebni večja pozornost, tehnične rešitve in priprava jasnih zahtev za pravičnost, odgovornost in preglednost;

| H. | ker lahko nepopolni in netočni sklopi podatkov, pomanjkanje podatkov, razčlenjenih po spolu, in nepravilni algoritmi izkrivljajo obdelavo v sistemu umetne inteligence in ogrozijo doseganje enakosti spolov v družbi; ker so podatki o prikrajšanih skupinah in presečnih oblikah diskriminacije običajno nepopolni ali jih sploh ni; |
| --- | --- |

H.

ker lahko nepopolni in netočni sklopi podatkov, pomanjkanje podatkov, razčlenjenih po spolu, in nepravilni algoritmi izkrivljajo obdelavo v sistemu umetne inteligence in ogrozijo doseganje enakosti spolov v družbi; ker so podatki o prikrajšanih skupinah in presečnih oblikah diskriminacije običajno nepopolni ali jih sploh ni;

| I. | ker neenakosti med spoloma, stereotipi in diskriminacija lahko nastajajo in se množijo tudi prek jezika in podob, ki jih razširjajo mediji in aplikacije, ki uporabljajo umetno inteligenco; ker izobraževanje, kulturni programi in avdiovizualne vsebine močno vplivajo na oblikovanje prepričanj in vrednot ljudi ter so temeljno orodje za boj proti spolnim stereotipom, zmanjšanje digitalnega razkoraka med spoloma in oblikovanje močnih vzornikov; ker je treba pred uvedbo avtomatiziranih rešitev za ta glavna področja v družbi vzpostaviti etični in regulativni okvir; |
| --- | --- |

I.

ker neenakosti med spoloma, stereotipi in diskriminacija lahko nastajajo in se množijo tudi prek jezika in podob, ki jih razširjajo mediji in aplikacije, ki uporabljajo umetno inteligenco; ker izobraževanje, kulturni programi in avdiovizualne vsebine močno vplivajo na oblikovanje prepričanj in vrednot ljudi ter so temeljno orodje za boj proti spolnim stereotipom, zmanjšanje digitalnega razkoraka med spoloma in oblikovanje močnih vzornikov; ker je treba pred uvedbo avtomatiziranih rešitev za ta glavna področja v družbi vzpostaviti etični in regulativni okvir;

| J. | ker lahko znanost in inovacije prinesejo koristi, ki spreminjajo življenje, zlasti za tiste, ki so najbolj zadaj, kot so ženske in dekleta, ki živijo na oddaljenih območjih; ker je znanstveno izobraževanje pomembno za pridobivanje znanj in spretnosti, dostojnega dela in delovnih mest prihodnosti, pa tudi za odpravljanje spolnih stereotipov, na podlagi katerih se to dojema kot tipično moško področje; ker sta znanost in znanstveno razmišljanje bistvena za demokratično kulturo, ki je po drugi strani temeljnega pomena za spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

J.

ker lahko znanost in inovacije prinesejo koristi, ki spreminjajo življenje, zlasti za tiste, ki so najbolj zadaj, kot so ženske in dekleta, ki živijo na oddaljenih območjih; ker je znanstveno izobraževanje pomembno za pridobivanje znanj in spretnosti, dostojnega dela in delovnih mest prihodnosti, pa tudi za odpravljanje spolnih stereotipov, na podlagi katerih se to dojema kot tipično moško področje; ker sta znanost in znanstveno razmišljanje bistvena za demokratično kulturo, ki je po drugi strani temeljnega pomena za spodbujanje enakosti spolov;

| K. | ker je v Uniji deset odstotkov žensk od 15. leta starosti naprej že doživelo katero od različnih oblik spletnega nasilja, spletno nadlegovanje pa je še vedno razlog za skrb pri razvoju umetne inteligence, tudi v izobraževanju; ker so tarča spletnega nasilja pogosto ženske v javnem življenju, kot so aktivistke, političarke in druge javne osebnosti; ker imajo lahko umetna inteligenca in druge nastajajoče tehnologije pomembno vlogo pri preprečevanju spletnega nasilja nad ženskami in dekleti ter pri izobraževanju; |
| --- | --- |

K.

ker je v Uniji deset odstotkov žensk od 15. leta starosti naprej že doživelo katero od različnih oblik spletnega nasilja, spletno nadlegovanje pa je še vedno razlog za skrb pri razvoju umetne inteligence, tudi v izobraževanju; ker so tarča spletnega nasilja pogosto ženske v javnem življenju, kot so aktivistke, političarke in druge javne osebnosti; ker imajo lahko umetna inteligenca in druge nastajajoče tehnologije pomembno vlogo pri preprečevanju spletnega nasilja nad ženskami in dekleti ter pri izobraževanju;

| L. | ker imajo Unija in njene države članice posebno odgovornost, da izkoriščajo tehnologije umetne inteligence, jih spodbujajo in povečujejo njihovo dodano vrednost, ter da zagotovijo, da so te tehnologije varne ter da služijo dobrobiti in splošnemu interesu Evropejcev; ker lahko te tehnologije pomembno prispevajo k doseganju našega skupnega cilja izboljšanja življenja državljanov in spodbujanja blaginje v Uniji s prispevanjem k razvoju boljših strategij in inovacij na številnih področjih, in sicer na področju izobraževanja, kulture in avdiovizualnega sektorja; |
| --- | --- |

L.

ker imajo Unija in njene države članice posebno odgovornost, da izkoriščajo tehnologije umetne inteligence, jih spodbujajo in povečujejo njihovo dodano vrednost, ter da zagotovijo, da so te tehnologije varne ter da služijo dobrobiti in splošnemu interesu Evropejcev; ker lahko te tehnologije pomembno prispevajo k doseganju našega skupnega cilja izboljšanja življenja državljanov in spodbujanja blaginje v Uniji s prispevanjem k razvoju boljših strategij in inovacij na številnih področjih, in sicer na področju izobraževanja, kulture in avdiovizualnega sektorja;

| M. | ker večina umetne inteligence temelji na odprtokodni programski opremi, kar pomeni, da je izvorno kodo mogoče pregledati, jo spremeniti in izboljšati; |
| --- | --- |

M.

ker večina umetne inteligence temelji na odprtokodni programski opremi, kar pomeni, da je izvorno kodo mogoče pregledati, jo spremeniti in izboljšati;

| N. | ker so morda potrebne nekatere prilagoditve posebnih obstoječih pravnih instrumentov EU, da bi upoštevali digitalno preobrazbo in obravnavali nove izzive, ki jih prinaša uporaba tehnologij umetne inteligence v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju, kot so varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, boj proti diskriminaciji, spodbujanje enakosti spolov, spoštovanje pravic intelektualne lastnine, varstvo okolja in pravice potrošnikov; |
| --- | --- |

N.

ker so morda potrebne nekatere prilagoditve posebnih obstoječih pravnih instrumentov EU, da bi upoštevali digitalno preobrazbo in obravnavali nove izzive, ki jih prinaša uporaba tehnologij umetne inteligence v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju, kot so varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, boj proti diskriminaciji, spodbujanje enakosti spolov, spoštovanje pravic intelektualne lastnine, varstvo okolja in pravice potrošnikov;

| O. | ker je treba avdiovizualnemu sektorju zagotoviti dostop do podatkov od svetovnih platform in glavnih akterjev, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

O.

ker je treba avdiovizualnemu sektorju zagotoviti dostop do podatkov od svetovnih platform in glavnih akterjev, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje;

| P. | ker imajo lahko umetna inteligenca in prihodnje aplikacije ali izumi, ustvarjeni s pomočjo umetne inteligence, dvojno naravo, tako kot vsa druga tehnologija; ker umetna inteligenca in povezane tehnologije vzbujajo veliko pomislekov glede etike in preglednosti njihovega razvoja, uvajanja in uporabe, zlasti v zvezi s podatki, ki se zbirajo, uporabljajo in razširjajo; ker je treba natančno oceniti prednosti in tveganja tehnologije umetne inteligence v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju ter temeljito in stalno analizirati njene učinke na vse vidike družbe, ne da bi pri tem omejevali njen potencial; |
| --- | --- |

P.

ker imajo lahko umetna inteligenca in prihodnje aplikacije ali izumi, ustvarjeni s pomočjo umetne inteligence, dvojno naravo, tako kot vsa druga tehnologija; ker umetna inteligenca in povezane tehnologije vzbujajo veliko pomislekov glede etike in preglednosti njihovega razvoja, uvajanja in uporabe, zlasti v zvezi s podatki, ki se zbirajo, uporabljajo in razširjajo; ker je treba natančno oceniti prednosti in tveganja tehnologije umetne inteligence v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju ter temeljito in stalno analizirati njene učinke na vse vidike družbe, ne da bi pri tem omejevali njen potencial;

| Q. | ker je cilj izobraževanja uresničitev človekovega potenciala, ustvarjalnosti in dejanskih družbenih sprememb, medtem pa bi lahko napačna uporaba sistemov umetne inteligence, ki temeljijo na podatkih, ovirala človekov in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

Q.

ker je cilj izobraževanja uresničitev človekovega potenciala, ustvarjalnosti in dejanskih družbenih sprememb, medtem pa bi lahko napačna uporaba sistemov umetne inteligence, ki temeljijo na podatkih, ovirala človekov in družbeni razvoj;

| R. | ker so izobraževanje in možnosti zanj temeljna pravica; ker bi bilo zato treba razvoj, uvajanje in uporabo tehnologij umetne inteligence v izobraževanju opredeliti kot dejavnosti z visokim tveganjem in bi zanje morale veljati strožje zahteve glede varnosti, preglednosti, pravičnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

R.

ker so izobraževanje in možnosti zanj temeljna pravica; ker bi bilo zato treba razvoj, uvajanje in uporabo tehnologij umetne inteligence v izobraževanju opredeliti kot dejavnosti z visokim tveganjem in bi zanje morale veljati strožje zahteve glede varnosti, preglednosti, pravičnosti in odgovornosti;

| S. | ker so kakovostna, hitra in varna vseprisotna povezljivost, širokopasovne povezave, zmogljiva omrežja, strokovno znanje in izkušnje na področju informacijske tehnologije, digitalna znanja in spretnosti, digitalna oprema in infrastruktura, družbeno sprejemanje ter ciljno usmerjen in prilagodljiv okvir politike med predpogoji za obsežno in uspešno uvajanje umetne inteligence v Uniji; ker je enakopravna uvedba te infrastrukture in opreme v vsej Uniji bistvenega pomena za odpravo trdovratnega digitalnega razkoraka med njenimi regijami in državljani; |
| --- | --- |

S.

ker so kakovostna, hitra in varna vseprisotna povezljivost, širokopasovne povezave, zmogljiva omrežja, strokovno znanje in izkušnje na področju informacijske tehnologije, digitalna znanja in spretnosti, digitalna oprema in infrastruktura, družbeno sprejemanje ter ciljno usmerjen in prilagodljiv okvir politike med predpogoji za obsežno in uspešno uvajanje umetne inteligence v Uniji; ker je enakopravna uvedba te infrastrukture in opreme v vsej Uniji bistvenega pomena za odpravo trdovratnega digitalnega razkoraka med njenimi regijami in državljani;

| T. | ker je nujno treba odpraviti razlike med spoloma pri predmetih na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike (STEAM), da bi zagotovili enako in pravično zastopanost celotne družbe pri razvoju, uvajanju in uporabi tehnologij umetne inteligence, vštevši programsko opremo, algoritme in podatke, ki jih te tehnologije uporabljajo in ustvarjajo; |
| --- | --- |

T.

ker je nujno treba odpraviti razlike med spoloma pri predmetih na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike (STEAM), da bi zagotovili enako in pravično zastopanost celotne družbe pri razvoju, uvajanju in uporabi tehnologij umetne inteligence, vštevši programsko opremo, algoritme in podatke, ki jih te tehnologije uporabljajo in ustvarjajo;

| U. | ker je bistveno zagotoviti, da ljudje v Uniji že zelo zgodaj pridobijo potrebna znanja in spretnosti, da bi bolje razumeli umetno inteligenco, njene zmogljivosti in omejitve, da bi se lahko bolje pripravili na vse večjo prisotnost umetne inteligence in sorodnih tehnologij v vseh vidikih človekove dejavnosti in v celoti izkoristili priložnosti, ki jih te ponujajo; ker je splošna razširjenost digitalnih znanj in spretnosti po vseh delih družbe v Uniji predpogoj za pravično digitalno preobrazbo, ki bo koristila vsem; |
| --- | --- |

U.

ker je bistveno zagotoviti, da ljudje v Uniji že zelo zgodaj pridobijo potrebna znanja in spretnosti, da bi bolje razumeli umetno inteligenco, njene zmogljivosti in omejitve, da bi se lahko bolje pripravili na vse večjo prisotnost umetne inteligence in sorodnih tehnologij v vseh vidikih človekove dejavnosti in v celoti izkoristili priložnosti, ki jih te ponujajo; ker je splošna razširjenost digitalnih znanj in spretnosti po vseh delih družbe v Uniji predpogoj za pravično digitalno preobrazbo, ki bo koristila vsem;

| V. | ker morajo države članice zato vlagati v digitalno in medijsko izobraževanje, šolam zagotoviti primerno infrastrukturo in potrebne terminalske naprave ter v učnih načrtih večjo pozornost nameniti širjenju digitalnih znanj in spretnosti ter kompetenc; |
| --- | --- |

V.

ker morajo države članice zato vlagati v digitalno in medijsko izobraževanje, šolam zagotoviti primerno infrastrukturo in potrebne terminalske naprave ter v učnih načrtih večjo pozornost nameniti širjenju digitalnih znanj in spretnosti ter kompetenc;

| W. | ker se lahko umetna inteligenca in sorodne tehnologije uporabijo za izboljšanje metod učenja in poučevanja, zlasti s podporo izobraževalnim sistemom pri uporabi poštenih podatkov za izboljšanje pravičnosti v izobraževanju in kakovosti izobraževanja, ob spodbujanju prilagojenih učnih načrtov in boljšega dostopa do izobraževanja ter izboljšanju in avtomatizaciji določenih administrativnih opravil; ker je potreben enak in pravičen dostop do digitalnih tehnologij in povezljivosti visoke hitrosti, da bi uporaba umetne inteligence koristila celotni družbi; ker je nadvse pomembno zagotoviti, da bo digitalno izobraževanje dostopno vsem, tudi ljudem iz prikrajšanih okolij in invalidom; ker učni rezultati niso odvisni od same tehnologije, temveč od tega, kako jo lahko učitelji uporabljajo na pedagoško smiselne načine; |
| --- | --- |

W.

ker se lahko umetna inteligenca in sorodne tehnologije uporabijo za izboljšanje metod učenja in poučevanja, zlasti s podporo izobraževalnim sistemom pri uporabi poštenih podatkov za izboljšanje pravičnosti v izobraževanju in kakovosti izobraževanja, ob spodbujanju prilagojenih učnih načrtov in boljšega dostopa do izobraževanja ter izboljšanju in avtomatizaciji določenih administrativnih opravil; ker je potreben enak in pravičen dostop do digitalnih tehnologij in povezljivosti visoke hitrosti, da bi uporaba umetne inteligence koristila celotni družbi; ker je nadvse pomembno zagotoviti, da bo digitalno izobraževanje dostopno vsem, tudi ljudem iz prikrajšanih okolij in invalidom; ker učni rezultati niso odvisni od same tehnologije, temveč od tega, kako jo lahko učitelji uporabljajo na pedagoško smiselne načine;

| X. | ker ima umetna inteligenca poseben potencial za zagotavljanje rešitev za vsakodnevne izzive v izobraževanju, kot so učenje po meri posameznika, spremljanje učnih težav in avtomatizacija tematskih vsebin oziroma znanja, zagotavljanje boljšega poklicnega usposabljanja ter podpiranje prehoda na digitalno družbo; |
| --- | --- |

X.

ker ima umetna inteligenca poseben potencial za zagotavljanje rešitev za vsakodnevne izzive v izobraževanju, kot so učenje po meri posameznika, spremljanje učnih težav in avtomatizacija tematskih vsebin oziroma znanja, zagotavljanje boljšega poklicnega usposabljanja ter podpiranje prehoda na digitalno družbo;

| Y. | ker bi lahko umetna inteligenca v praksi prispevala k zmanjšanju administrativnega dela pedagoških delavcev in izobraževalnih ustanov, ki bi tako imeli več časa za temeljne dejavnosti poučevanja in učenja; |
| --- | --- |

Y.

ker bi lahko umetna inteligenca v praksi prispevala k zmanjšanju administrativnega dela pedagoških delavcev in izobraževalnih ustanov, ki bi tako imeli več časa za temeljne dejavnosti poučevanja in učenja;

| Z. | ker nove na umetni inteligenci temelječe aplikacije v izobraževanju lajšajo napredek na različnih področjih, kot sta učenje jezikov in matematika; |
| --- | --- |

Z.

ker nove na umetni inteligenci temelječe aplikacije v izobraževanju lajšajo napredek na različnih področjih, kot sta učenje jezikov in matematika;

| AA. | ker lahko posamezniku prilagojeno učenje, ki ga omogoča umetna inteligenca, ne le poveča motivacijo učencev in jim pomaga doseči njihov polni potencial, temveč tudi pomaga zmanjšati stopnjo osipa; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko posamezniku prilagojeno učenje, ki ga omogoča umetna inteligenca, ne le poveča motivacijo učencev in jim pomaga doseči njihov polni potencial, temveč tudi pomaga zmanjšati stopnjo osipa;

| AB. | ker lahko umetna inteligenca vse bolj pomaga učiteljem izboljšati svojo učinkovitost z boljšim razumevanjem metod in načinov učenja, ki jih uporabljajo učenci, pomaga pa jim tudi opredeliti učne težave in bolje oceniti napredek posameznih učencev; |
| --- | --- |

AB.

ker lahko umetna inteligenca vse bolj pomaga učiteljem izboljšati svojo učinkovitost z boljšim razumevanjem metod in načinov učenja, ki jih uporabljajo učenci, pomaga pa jim tudi opredeliti učne težave in bolje oceniti napredek posameznih učencev;

| AC. | ker na digitalnem trgu dela v Uniji primanjkuje skoraj pol milijona strokovnjakov za znanost masovnih podatkov in analizo podatkov, ki so nujno potrebni za razvoj ter uporabo kakovostne in zanesljive umetne inteligence; |
| --- | --- |

AC.

ker na digitalnem trgu dela v Uniji primanjkuje skoraj pol milijona strokovnjakov za znanost masovnih podatkov in analizo podatkov, ki so nujno potrebni za razvoj ter uporabo kakovostne in zanesljive umetne inteligence;

| AD. | ker uporaba umetne inteligence v izobraževanju vzbuja pomisleke glede etične uporabe podatkov, pravic učencev, dostopa do podatkov in varstva osebnih podatkov, zato prinaša tveganja, povezana s temeljnimi pravicami, kot je oblikovanje stereotipnih modelov profilov in vedenja učencev, ki bi lahko privedli do diskriminacije ali tveganja, da se povzroča škoda s širjenjem slabe pedagoške prakse; |
| --- | --- |

AD.

ker uporaba umetne inteligence v izobraževanju vzbuja pomisleke glede etične uporabe podatkov, pravic učencev, dostopa do podatkov in varstva osebnih podatkov, zato prinaša tveganja, povezana s temeljnimi pravicami, kot je oblikovanje stereotipnih modelov profilov in vedenja učencev, ki bi lahko privedli do diskriminacije ali tveganja, da se povzroča škoda s širjenjem slabe pedagoške prakse;

| AE. | ker ima kultura osrednjo vlogo pri uporabi tehnologij umetne inteligence v širokem obsegu in postaja ključna disciplina za kulturno dediščino, zahvaljujoč razvoju inovativnih tehnologij in orodij ter njihovi učinkoviti uporabi za potrebe sektorja; |
| --- | --- |

AE.

ker ima kultura osrednjo vlogo pri uporabi tehnologij umetne inteligence v širokem obsegu in postaja ključna disciplina za kulturno dediščino, zahvaljujoč razvoju inovativnih tehnologij in orodij ter njihovi učinkoviti uporabi za potrebe sektorja;

| AF. | ker se lahko tehnologija umetne inteligence uporabi za promocijo in varstvo kulturne dediščine, med drugim z uporabo digitalnih orodij za ohranjanje zgodovinskih znamenitosti ter z inovativnimi načini za zagotavljanje širšega in lažjega dostopa do zbirk podatkov o kulturnih artefaktih, ki jih hranijo kulturne ustanove po vsej Uniji, pri čemer uporabnikom omogoča navigacijo po velikem številu kulturnih in ustvarjalnih vsebin; ker je v zvezi s tem izjemnega pomena podpiranje standardov in okvirov interoperabilnosti; |
| --- | --- |

AF.

ker se lahko tehnologija umetne inteligence uporabi za promocijo in varstvo kulturne dediščine, med drugim z uporabo digitalnih orodij za ohranjanje zgodovinskih znamenitosti ter z inovativnimi načini za zagotavljanje širšega in lažjega dostopa do zbirk podatkov o kulturnih artefaktih, ki jih hranijo kulturne ustanove po vsej Uniji, pri čemer uporabnikom omogoča navigacijo po velikem številu kulturnih in ustvarjalnih vsebin; ker je v zvezi s tem izjemnega pomena podpiranje standardov in okvirov interoperabilnosti;

| AG. | ker se pri uporabi tehnologije umetne inteligence za kulturne in ustvarjalne vsebine, zlasti medijske vsebine in prilagojena priporočila o vsebini, odpirajo vprašanja o varstvu podatkov, diskriminaciji ter kulturni in jezikovni raznolikosti, pojavljajo se tveganja, da bi na podlagi pristranskih vhodnih podatkov ustvarili diskriminatorne rezultate, pride pa lahko tudi do omejevanja različnih mnenj in pluralnosti medijev; |
| --- | --- |

AG.

ker se pri uporabi tehnologije umetne inteligence za kulturne in ustvarjalne vsebine, zlasti medijske vsebine in prilagojena priporočila o vsebini, odpirajo vprašanja o varstvu podatkov, diskriminaciji ter kulturni in jezikovni raznolikosti, pojavljajo se tveganja, da bi na podlagi pristranskih vhodnih podatkov ustvarili diskriminatorne rezultate, pride pa lahko tudi do omejevanja različnih mnenj in pluralnosti medijev;

| AH. | ker je mogoče prilagojena priporočila o vsebini, ki temeljijo na umetni inteligenci, pogosto bolje usmeriti v posebne potrebe posameznikov, vštevši njihove kulturne in jezikovne preference; ker lahko umetna inteligenca prispeva k spodbujanju jezikovne raznolikosti v Uniji in boljšemu širjenju evropskih avdiovizualnih del, zlasti z avtomatiziranim podnaslavljanjem in sinhronizacijo avdiovizualnih vsebin v drugih jezikih; ker je zato ustvarjanje medijskih vsebin v različnih jezikih temeljnega pomena za podpiranje kulturne in jezikovne raznolikosti; |
| --- | --- |

AH.

ker je mogoče prilagojena priporočila o vsebini, ki temeljijo na umetni inteligenci, pogosto bolje usmeriti v posebne potrebe posameznikov, vštevši njihove kulturne in jezikovne preference; ker lahko umetna inteligenca prispeva k spodbujanju jezikovne raznolikosti v Uniji in boljšemu širjenju evropskih avdiovizualnih del, zlasti z avtomatiziranim podnaslavljanjem in sinhronizacijo avdiovizualnih vsebin v drugih jezikih; ker je zato ustvarjanje medijskih vsebin v različnih jezikih temeljnega pomena za podpiranje kulturne in jezikovne raznolikosti;

| AI. | ker umetna inteligenca spodbuja inovativnost v novinarstvu z avtomatizacijo raznih enoličnih nalog, tolmačenjem podatkov in celo ustvarjanjem novic, kot so vremenske napovedi in športni rezultati; |
| --- | --- |

AI.

ker umetna inteligenca spodbuja inovativnost v novinarstvu z avtomatizacijo raznih enoličnih nalog, tolmačenjem podatkov in celo ustvarjanjem novic, kot so vremenske napovedi in športni rezultati;

| AJ. | ker ima spodbujanje računalniškega jezikoslovja za razvoj umetne inteligence, ki bi temeljila na pravicah, zaradi jezikovne raznolikosti Evrope poseben inovacijski potencial, ki bi ga lahko uporabili za oblikovanje demokratičnih in nediskriminatornih globalnih kulturnih in informacijskih izmenjav v digitalni dobi; |
| --- | --- |

AJ.

ker ima spodbujanje računalniškega jezikoslovja za razvoj umetne inteligence, ki bi temeljila na pravicah, zaradi jezikovne raznolikosti Evrope poseben inovacijski potencial, ki bi ga lahko uporabili za oblikovanje demokratičnih in nediskriminatornih globalnih kulturnih in informacijskih izmenjav v digitalni dobi;

| AK. | ker bi lahko tehnologije umetne inteligence izboljšale izobraževanje otrok s posebnimi potrebami ter dostopnost kulturnih in ustvarjalnih vsebin za invalide; ker umetna inteligenca omogoča rešitve, kot so prepoznavanje govora, virtualni pomočniki in digitalne upodobitve fizičnih predmetov; ker digitalne stvaritve že prispevajo k temu, da so take vsebine na voljo invalidom; |
| --- | --- |

AK.

ker bi lahko tehnologije umetne inteligence izboljšale izobraževanje otrok s posebnimi potrebami ter dostopnost kulturnih in ustvarjalnih vsebin za invalide; ker umetna inteligenca omogoča rešitve, kot so prepoznavanje govora, virtualni pomočniki in digitalne upodobitve fizičnih predmetov; ker digitalne stvaritve že prispevajo k temu, da so take vsebine na voljo invalidom;

| AL. | ker se umetna inteligenca uporablja povsod v avdiovizualnem sektorju, zlasti na platformah z avdiovizualnimi vsebinami; |
| --- | --- |

AL.

ker se umetna inteligenca uporablja povsod v avdiovizualnem sektorju, zlasti na platformah z avdiovizualnimi vsebinami;

| AM. | ker tehnologije umetne inteligence torej prispevajo k ustvarjanju, načrtovanju, upravljanju, produkciji, distribuciji, lokalizaciji in potrošnji avdiovizualnih medijskih izdelkov; |
| --- | --- |

AM.

ker tehnologije umetne inteligence torej prispevajo k ustvarjanju, načrtovanju, upravljanju, produkciji, distribuciji, lokalizaciji in potrošnji avdiovizualnih medijskih izdelkov;

| AN. | ker se lahko umetna inteligenca sicer uporablja za ustvarjanje ponarejenih vsebin, kot so globoki ponaredki (ang. deepfakes), katerih količina se eksponentno povečuje in ki pomenijo neposredno grožnjo za demokracijo, uporablja pa se lahko tudi kot nepogrešljivo orodje za prepoznavanje takih zlonamernih dejavnosti in takojšen boj proti njim, na primer s preverjanjem dejstev v realnem času ali označevanjem vsebin; ker je večina globokih ponaredkov zlahka prepoznavnih; ker so orodja za odkrivanje, ki temeljijo na umetni inteligenci, obenem na splošno uspešna pri označevanju in filtriranju teh vsebin; ker o tem vprašanju ni pravnega okvira; |
| --- | --- |

AN.

ker se lahko umetna inteligenca sicer uporablja za ustvarjanje ponarejenih vsebin, kot so globoki ponaredki (ang. deepfakes), katerih količina se eksponentno povečuje in ki pomenijo neposredno grožnjo za demokracijo, uporablja pa se lahko tudi kot nepogrešljivo orodje za prepoznavanje takih zlonamernih dejavnosti in takojšen boj proti njim, na primer s preverjanjem dejstev v realnem času ali označevanjem vsebin; ker je večina globokih ponaredkov zlahka prepoznavnih; ker so orodja za odkrivanje, ki temeljijo na umetni inteligenci, obenem na splošno uspešna pri označevanju in filtriranju teh vsebin; ker o tem vprašanju ni pravnega okvira;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja strateški pomen umetne inteligence in z njo povezanih tehnologij za Unijo; poudarja, da mora biti pristop k umetni inteligenci in z njo povezanim tehnologijam osredotočen na človeka ter temeljiti na človekovih pravicah in etiki, da bo umetna inteligenca resnično postala instrument, ki bo služil ljudem, skupnemu dobru in splošnemu interesu državljanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba pri razvoju, uvajanju in uporabi umetne inteligence v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju v celoti spoštovati temeljne pravice, svoboščine in vrednote, med katere spadajo tudi človekovo dostojanstvo, zasebnost, varstvo osebnih podatkov, nediskriminacija ter svoboda izražanja in obveščanja, pa tudi kulturna raznolikost in pravice intelektualne lastnine, kot določajo Pogodbi Unije in Listina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izjavlja, da so izobraževanje, kultura in avdiovizualni sektor občutljiva področja, ko gre za uporabo umetne inteligence in sorodnih tehnologij, saj lahko te vplivajo na temeljne pravice in vrednote naše družbe; zato poudarja, da bi bilo treba pri razvoju, uvajanju in uporabi umetne inteligence in z njo povezanih tehnologij v teh sektorjih upoštevati etična načela, zajemši programsko opremo, algoritme in podatke, ki jih ti uporabljajo in proizvajajo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da bi morali imeti algoritmi in umetna inteligenca vgrajeno etičnost brez vgrajenih predsodkov in na način, ki zagotavlja čim boljše varstvo temeljnih pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja, kako pomemben je razvoj kakovostne, združljive in vključujoče umetne inteligence in sorodnih tehnologij za uporabo pri globokem učenju, ki spoštujejo in zagovarjajo vrednote Unije, zlasti enakost spolov, večjezičnost in pogoje, potrebne za medkulturni dialog, saj lahko uporaba nekakovostnih, zastarelih, nepopolnih ali napačnih podatkov vodi v slabe napovedi ter posledično v diskriminacijo in pristranskost; poudarja, da je za izboljšanje zbiranja, varnosti, sistematizacije in prenosljivosti podatkov nujno treba razviti zmogljivosti na nacionalni ravni in na ravni Unije, ne da bi pri tem ogrozili zasebnost; je seznanjen s predlogom Komisije o oblikovanju skupnega evropskega podatkovnega prostora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi spomniti, da lahko umetna inteligenca povzroči pristransko obravnavo in s tem različne oblike diskriminacije na podlagi spola, rase, barve kože, narodnostnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnih ali drugih stališč, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; v zvezi s tem opozarja, da je treba spoštovati pravice vseh in da umetna inteligenca in sorodne tehnologije ne bi smele dopuščati nobene oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da lahko do te pristranske obravnave in diskriminacije privedejo pristranski nabori podatkov, ki so odražajo obstoječo diskriminacijo v družbi; s tem v zvezi opozarja, da je nujno treba vključiti tudi pomembne deležnike, med njimi civilno družbo, da bi preprečili nenamerno vključevanje spolnih, socialnih in kulturnih predsodkov v algoritme, sisteme in aplikacije umetne inteligence; poudarja, da si je treba prizadevati za najučinkovitejši način zmanjšanja pristranskosti v sistemih umetne inteligence v skladu z etičnimi standardi in standardi nediskriminacije; poudarja, da bi morali biti podatkovni nizi, ki se uporabljajo za učenje umetne inteligence, čim širši, da bi na najboljši in najustreznejši način predstavljali družbo, da bi bilo treba pregledati rezultate, da bi se izognili vsem oblikam stereotipov, diskriminacije in predsodkov ter da bi po potrebi uporabili umetno inteligenco za prepoznavanje in popravo človeških predsodkov, kjer so ti prisotni; poziva Komisijo, naj spodbuja in olajša izmenjavo strategij za odpravljanje pristranskosti podatkov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju politik in zakonodaje o umetni inteligenci upoštevajo etične vidike, tudi vidik spola, in po potrebi prilagodijo veljavno zakonodajo, vštevši programe Unije ter etične smernice za uporabo umetne inteligence; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ukrepe, ki bodo v celoti vključevali razsežnost spola, kot so kampanje za ozaveščanje, usposabljanje in učni načrti, ki bi morali državljanom posredovati informacije o delovanju algoritmov in njihovem vplivu na vsakdanje življenje; nadalje jih poziva, naj spodbujajo spolno enakopravno miselnost in delovne pogoje, ki bodo vodili k razvoju bolj vključujočih tehnoloških izdelkov in delovnega okolja; poziva Komisijo in države članice, naj bodo digitalna znanja in spretnosti ter usposabljanje o umetni inteligenci vključeni v šolske učne načrte in dostopni vsem, s čimer bi odpravili digitalni razkorak med spoloma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je potrebno usposabljanje delavcev in učiteljev, ki se ukvarjajo z umetno inteligenco, da se spodbudi prepoznavanje in odpravljanje diskriminacije na podlagi spola na delovnem mestu in v izobraževanju, ter delavcev, ki razvijajo sisteme in aplikacije umetne inteligence, da bi prepoznali in odpravili diskriminacijo na podlagi spola v sistemih in aplikacijah umetne inteligence, ki jih razvijajo; poziva k določitvi jasnih odgovornosti v podjetjih in izobraževalnih ustanovah, da bi preprečili diskriminacijo na podlagi spola na delovnem mestu ali v izobraževalnem okolju; poudarja, da bi bilo treba v izobraževalne in kulturne namene pri umetni inteligenci in robotih uporabljati podobe, ki ne izražajo spola, razen če je spol iz kakega razloga bistveni dejavnik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, kako pomembni so razvoj in uvedba aplikacij umetne inteligence v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju za zbiranje po spolu razčlenjenih podatkov in drugih podatkov o enakosti ter po potrebi uporaba sodobnih tehnik strojnega učenja za odpravo pristranskosti, da bi odpravili spolne stereotipe in spolne predsodke, ki imajo lahko negativen vpliv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj izobraževanje vključi v regulativni okvir za zelo tvegano uporabo umetne inteligence glede na to, da mora izobraževanje še naprej prispevati k javnemu dobru, in glede na veliko občutljivost podatkov o učencih, študentih in drugih, ki se izobražujejo; poudarja, da bi morala v izobraževalnem sektorju ta uvedba vključevati pedagoške delavce, učence in širšo družbo, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebe vseh in pričakovane koristi, da bi umetno inteligenco uporabljali smiselno in etično; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo programov Unije, kot so Obzorje Evropa, Digitalna Evropa in Erasmus+, za spodbujanje multidisciplinarnih raziskav, pilotnih projektov, eksperimentov in razvoja orodij, vštevši usposabljanje, za prepoznavanje spolne pristranskosti v umetni inteligenci ter za kampanje za ozaveščanje širše javnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba oblikovati raznolike skupine razvijalcev in inženirjev, ki bodo sodelovali z glavnimi akterji v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju, da ne bi spolnih in kulturnih predsodkov nenamerno vključili v algoritme, sisteme in aplikacije umetne inteligence; poudarja, da je treba preučiti različne teorije, s pomočjo katerih se je doslej razvijala umetna inteligenca in bi jih lahko v prihodnje še nadgradili; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da ustrezna skrbnost za odpravo predsodkov proti določenim skupinam in njihove diskriminacije, vključno s spolnimi stereotipi, ne bi smela zavirati tehnološkega napredka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poudarja pomen temeljnih pravic in splošne prevlade zakonodaje o varstvu podatkov in zasebnosti, ki je nujna pri obravnavi teh tehnologij; opozarja, da lahko umetna inteligenca še posebej vpliva na varstvo podatkov in zasebnost, zlasti na podatke otrok; poudarja, da so načela, uveljavljena s splošno uredbo o varstvo podatkov (8), na tem področju zavezujoča načela pri uvajanju umetne inteligence; opozarja tudi, da je treba pri vseh načinih uporabe umetne inteligence dosledno spoštovati zakonodajo Unije na področju varstva podatkov, in sicer splošno uredbo o varstvu podatkov in direktivo o e-zasebnosti (9); poudarja pravico do človeškega posredovanja pri uporabi umetne inteligence in z njo povezanih tehnologij; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo obveznost, da morajo biti samodejne posamezne odločitve na podlagi umetne inteligence, sprejete v okviru pristojnosti javne oblasti, pregledne in razložljive, ter naj izvrševanje teh obveznosti podkrepijo s kaznimi; poziva k uvedbi sistemov s privzetim človeškim preverjanjem in posredovanjem, k dolžnemu pravnemu postopanju, tudi pravici do pritožbe in pravnega varstva, in k dostopu do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da utegne imeti posamezniku prilagojeno oglaševanje, zlasti če je ciljno usmerjeno in vedenjsko, in ocenjevanje posameznikov, še posebej mladoletnikov, brez njihove privolitve negativne posledice zaradi vmešavanja v njihovo zasebnost, pri čemer se porajajo tudi vprašanja glede zbiranja in uporabe podatkov, ki se uporabljajo za posamezniku prilagojeno oglaševanje, ponujanje proizvodov ali storitev ali določanje cen; zato poziva Komisijo, naj uvede stroge omejitve za ciljno usmerjeno oglaševanje na podlagi zbiranja osebnih podatkov, in za začetek prepove vedenjsko oglaševanje na več platformah, a brez škodovanja malim in srednjim podjetjem; opozarja, da je ciljno usmerjeno oglaševanje v skladu z direktivo o e-zasebnosti zaenkrat možno le s privolitvijo, sicer pa velja za nezakonito; poziva Komisijo, naj prepove uporabo diskriminatorne prakse pri zagotavljanju storitev ali proizvodov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da morajo biti medijske organizacije seznanjene z glavnimi parametri sistemov umetne inteligence, ki temeljijo na algoritmih in določajo rezultate razvrščanja in iskanja na platformah tretjih strani, uporabniki pa morajo biti obveščeni o uporabi umetne inteligence v storitvah odločanja in imeti možnost, da s preglednimi in razumljivimi ukrepi določijo svoje parametre zasebnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da lahko umetna inteligenca podpira ustvarjanje vsebin v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju, tudi s seznami različnih vrst kulturnih dobrin in različnimi viri podatkov; opozarja, da lahko pri združevanju umetne inteligence in drugih tehnologij z različnimi viri (dokumenti, fotografije, filmi), da bi izboljšali načine prikaza, raziskav in vizualizacije teh podatkov, pride do tveganja kršitev pravic intelektualne lastnine; poziva, naj se v sedanjem zakonodajnem okviru zagotovi visoka raven zaščite pravic intelektualne lastnine pri uporabi umetne inteligence, na primer z opozarjanjem posameznikov in podjetij, če grozi nevarnost, da bodo nehote kršili pravila, ali s pomočjo imetnikom pravic intelektualne lastnine, če so pravila že kršena; zato poudarja pomen ustreznega pravnega okvira na ravni Unije za zaščito pravic intelektualne lastnine pri uporabi umetne inteligence; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je treba ustvariti ravnovesje med razvojem sistemov umetne inteligence in njihovo uporabo v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju ter ukrepi za zaščito konkurence in tržne konkurenčnosti za podjetja na področju umetne inteligence v teh sektorjih; pri tem poudarja, da je treba podjetja spodbujati k naložbam v inovacije sistemov umetne inteligence, ki se uporabljajo v teh sektorjih, ter obenem zagotoviti, da ponudniki teh aplikacij ne bodo pridobili tržnega monopola; poudarja, da mora umetna inteligenca postati široko dostopna kulturnim in ustvarjalnim sektorjem po vsej Evropi, da bi ohranili enake konkurenčne pogoje in lojalno konkurenco za vse deležnike in akterje v Evropi; poziva Komisijo in države članice, naj pri odločbah o konkurenci, tudi pri odločbah o združitvah, bolj upoštevajo vlogo podatkov in algoritmov pri koncentriranju tržne moči; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba sistemsko obravnavati socialna, etična in pravna vprašanja, povezana z razvojem, uvedbo in uporabo umetne inteligence, kot so preglednost in odgovornost algoritmov, nediskriminacija, enake možnosti, svoboda izražanja in raznolikost mnenj, pluralnost medijev, lastništvo nad podatki in vsebinami ter njihovo zbiranje, uporaba in razširjanje; priporoča vzpostavitev skupnih evropskih smernic in standardov za varstvo zasebnosti ob hkratni učinkoviti uporabi razpoložljivih podatkov; poziva k preglednosti pri razvoju algoritmov in odgovornosti pri njihovi uporabi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj pripravi celovit okvir za horizontalno regulacijo uporabe umetne inteligence in ga dopolni s pravili za posamezne sektorje, na primer na področju avdiovizualnih medijskih storitev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so pri tem osrednjega pomena naložbe v raziskave in inovacije v zvezi z razvojem, uvajanjem in uporabo umetne inteligence ter njeno uporabo v kulturi, izobraževanju in avdiovizualnem sektorju; poudarja pomen javnih naložb v te storitve in dopolnilno dodano vrednost javno-zasebnih partnerstev, da bi dosegli ta cilj ter izkoristili polni potencial umetne inteligence v teh sektorjih, zlasti v izobraževanju, glede na velike zasebne naložbe v zadnjih letih; poziva Komisijo, naj najde dodatna sredstva za spodbujanje raziskav in inovacij na področju uporabe umetne inteligence v teh sektorjih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da lahko algoritemski sistemi prispevajo k hitrejšemu zmanjšanju digitalne vrzeli, vendar lahko neenako uvajanje ustvarja nove vrzeli ali pospeši poglabljanje obstoječih; izraža zaskrbljenost, da se znanje in infrastruktura ne razvijata enakomerno po vsej Uniji, kar omejuje dostopnost proizvodov in storitev, ki se zanašajo na umetno inteligenco, zlasti na redko poseljenih in družbenogospodarsko ogroženih območjih; poziva Komisijo, naj zagotovi kohezijo pri delitvi koristi umetne inteligence in povezanih tehnologij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj uvede zahteve za organe javnega sektorja Unije za javno naročanje in uvedbo umetne inteligence in sorodnih tehnologij, da bi zagotovila skladnost s pravom Unije in temeljnimi pravicami; poudarja dodano vrednost, ki jo ima uporaba instrumentov, kot so javna posvetovanja in ocene učinka, pred javnim naročanjem ali uvedbo sistemov umetne inteligence, kakor je priporočil posebni poročevalec generalne skupščine OZN v svojem poročilu o umetni inteligenci in njenem vplivu na svobodo mnenja in izražanja (10); spodbuja javne organe, naj z javnimi sredstvi in javnimi naročili spodbujajo razvoj umetne inteligence in njeno uvajanje; poudarja, da je treba okrepiti trg, tako da se MSP omogoči sodelovanje pri javnem naročanju aplikacij umetne inteligence, da bi omogočili vključevanje tehnoloških podjetij vseh velikosti ter tako zagotovili odpornost in konkurenčnost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k rednemu izvajanju neodvisnih revizij, da bi preučili, ali so načini uporabe umetne inteligence ter z njimi povezani sistemi nadzora in ravnotežja v skladu z določenimi merili, in k temu, da revizije nadzira ustrezen neodvisni organ, ki ima zadostne nadzorne pristojnosti; poziva k posebnim stresnim testom in zagotavljanju spoštovanja pravil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen s prednostmi in tveganji umetne inteligence na področju kibernetske varnosti ter z njenim potencialom za boj proti kibernetskemu kriminalu in poudarja, da morajo biti vse rešitve umetne inteligence odporne na kibernetske napade, obenem pa spoštovati temeljne pravice Unije, zlasti varstvo osebnih podatkov in zasebnosti; poudarja, da je treba nadzorovati varno uporabo umetne inteligence in da je potrebno tesno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri odpravljanju šibkih točk, kar zadeva uporabnike, in s tem povezanih tveganj; poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba bolje preprečevati tveganja na področju kibernetske varnosti in sprejeti ukrepe za njihovo zmanjšanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi lahko pandemijo covida-19 videli kot poskusno obdobje za razvoj, uvajanje in uporabo digitalnih tehnologij in tehnologij, povezanih z umetno inteligenco, v izobraževanju in kulturi, kot ponazarjajo številne spletne šolske platforme in spletna orodja za spodbujanje kulture, ki se uporabljajo v državah članicah; zato poziva Komisijo, naj te primere upošteva pri pripravi skupnega pristopa Unije k širši uporabi takšnih tehnoloških rešitev; |
| --- | --- |

29.

Izobraževanje

| 30. | opozarja na pomen krepitve digitalnih znanj in spretnosti in doseganja visokega standarda medijske, digitalne in informacijske pismenosti na ravni Unije kot osnovni pogoj za uporabo umetne inteligence v izobraževanju; s tem v zvezi poudarja, da je treba zagotoviti digitalno pismenost in pismenost na področju umetne inteligence po vsej Uniji, zlasti z razvojem možnosti za usposabljanje učiteljev; vztraja, da bi morala uporaba tehnologij umetne inteligence v šolah prispevati k zmanjšanju socialne in regionalne digitalne vrzeli; pozdravlja posodobljen akcijski načrt Komisije za digitalno izobraževanje, ki obravnava uporabo umetne inteligence v izobraževanju; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj digitalne zmogljivosti, medijsko pismenost in izobraževanje ter znanja in spretnosti, povezane z umetno inteligenco, določi za prednostne naloge tega načrta, obenem pa ozavešča o možnih zlorabah in nepravilnem delovanju umetne inteligence; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pozornost nameni zlasti otrokom in mladim v negotovem položaju, ki na področju digitalnega izobraževanja potrebujejo posebno podporo; poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih zakonodajnih predlogih na področju umetne inteligence ustrezno obravnava pobude o umetni inteligenci in robotiki v izobraževanju; poziva države članice, naj vlagajo v digitalno opremo šol in naj v ta namen uporabijo sredstva Unije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da uporaba umetne inteligence v izobraževalnih sistemih prinaša najrazličnejše možnosti, priložnosti in orodja za to, da bi izobraževanje postalo bolj inovativno, vključujoče, uspešno in vse bolj učinkovito z uvajanjem novih kakovostnih načinov učenja, ki so hitri, prilagojeni učencu in osredotočeni nanj; vendar poudarja, da bo to vplivalo na izobraževanje in socialno vključenost ter da je zato treba zagotoviti razpoložljivost teh orodij vsem družbenim skupinam z vzpostavitvijo enakega dostopa do izobraževanja in učenja, da nihče ne bo zapostavljen, še zlasti ne invalidi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi morali državljani imeti vsaj osnovno razumevanje umetne inteligence, da bi to tehnologijo lahko uporabljali kritično in učinkovito; poziva države članice, naj v svoje ukrepe na področju digitalne pismenosti vključijo kampanje ozaveščanja o umetni inteligenci; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo načrte za digitalno pismenost in forume za razpravo, da bi državljane, starše in učence vključili v demokratični dialog z javnimi organi in deležniki o razvoju, uvajanju in uporabi tehnologij umetne inteligence v izobraževalnih sistemih; poudarja, da je treba učiteljem, mentorjem in drugim zagotoviti ustrezna orodja in strokovno znanje o tem, kaj so umetna inteligenca in sorodne tehnologije, kako se jih uporablja in kako jih uporabljati pravilno in v skladu z zakonodajo, da bi preprečili kršitve pravic intelektualne lastnine; poudarja zlasti pomen digitalne pismenosti za pedagoške delavce v sektorju izobraževanja in usposabljanja in izboljšanja digitalnega usposabljanja za starejše, saj mlajše generacije že imajo osnovno razumevanje teh tehnologij, saj so odraščale z njimi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da mora biti resnični cilj umetne inteligence v izobraževalnih sistemih doseganje čim bolj posamezniku prilagojenega izobraževanja tako, da bi učencem ponudili učne programe, prilagojene njihovim močnim in šibkim točkam, ter didaktično gradivo, prilagojeno njihovim značilnostim, obenem pa ohranili kakovost izobraževanja in načelo, da morajo biti naši izobraževalni sistemi vključujoči; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na temeljno in večstransko vlogo pedagoških delavcev v izobraževanju in pri tem, kako vključujoče je to izobraževanje, zlasti v predšolski vzgoji, ko poteka pridobivanje spretnosti, ki bodo učencem omogočile vseživljenjski napredek, kot so osebni odnosi, učne tehnike, empatija in sodelovanje; zato poudarja, da se tehnologij umetne inteligence ne sme uporabljati v škodo ali na račun osebnega izobraževanja, saj umetna inteligenca ali sorodne tehnologije ne smejo nadomestiti učiteljev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da učne koristi uporabe umetne inteligence v izobraževanju ne bodo odvisne le od same umetne inteligence, ampak od tega, kako učitelji uporabljajo umetno inteligenco v digitalnem učnem okolju za zadovoljitev potreb učencev, študentov in učiteljev; zato poudarja, da morajo programerji umetne inteligence izobraževalno skupnost vključiti v razvoj, uvajanje in uporabo tehnologij umetne inteligence, kjer je to le mogoče, in tako vzpostaviti povezovalno okolje za povezovanje in sodelovanje programerjev umetne inteligence, razvijalcev, podjetij, šol, učiteljev ter drugih javnih in zasebnih deležnikov, da bi ustvarili tehnologije umetne inteligence, ki so primerne za uporabo v dejanskih izobraževalnih okoljih, ki upoštevajo starost in razvojno pripravljenost posameznih učencev in izpolnjujejo najvišje etične standarde; poudarja, da bi morale izobraževalne ustanove uporabljati samo zaupanja vredne, etične in na človeka osredotočene tehnologije, ki jih javni organi in civilna družba lahko revidirajo na vseh stopnjah njihovega življenjskega cikla; v zvezi s tem poudarja prednosti brezplačnih in odprtokodnih rešitev; poziva, da je treba šole in druge izobraževalne ustanove podpreti finančno, logistično in s potrebnim strokovnim znanjem, da bodo uvedle rešitve za učenje prihodnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja tudi, da je treba učitelje stalno usposabljati, da se bodo lahko prilagodili dejanskim razmeram v izobraževanju, ki temelji na umetni inteligenci, ter pridobili potrebna znanja in spretnosti, da bodo lahko tehnologije umetne inteligence smiselno uporabljali v pedagoške namene, s tem pa v celoti sprejeti možnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca, ter poznati njene omejitve; poziva, naj se digitalno poučevanje v prihodnje vključi v vsako usposabljanje učiteljev, vsem pedagoškim delavcem pa naj se omogoči vseživljenjsko dodatno izobraževanje in izpopolnjevanje na področju digitalnega poučevanja; zato poziva, naj se razvijejo programi usposabljanja na področju umetne inteligence za učitelje na vseh področjih in po vsej Evropi; poudarja tudi pomen reforme učnih programov za nove generacije učiteljev, da se bodo lahko prilagodili realnosti izobraževanja, ki temelji na umetni inteligenci, ter pomen priprave in posodabljanja priročnikov in smernic o umetni inteligenci za učitelje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je zaskrbljen, ker obstaja le malo posebnih visokošolskih programov za področje umetne inteligence ter javnih sredstev za umetno inteligenco v državah članicah; meni, da to ogroža prihodnje evropske digitalne ambicije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen, ker si le malo raziskovalcev umetne inteligence prizadeva za akademsko kariero, saj lahko tehnološka podjetja ponudijo boljše plačilo in manj birokracije pri raziskovanju; meni, da se to lahko delno reši z usmeritvijo več javnih sredstev v raziskovanje umetne inteligence na univerzah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembno je širjenje splošnih digitalnega znanja in spretnosti od otroških let naprej za odpravo vrzeli v kvalifikacijah ter boljšo vključenost posameznih skupin prebivalstva v digitalni trg dela in digitalno družbo; opozarja, da bo vse bolj pomembno usposabljati visoko usposobljene strokovnjake z različnimi izkušnjami na področju umetne inteligence, zagotavljati vzajemno priznavanje takih kvalifikacij po vsej Uniji ter izpopolnjevati sedanjo in prihodnjo delovno silo, da se bo lahko spoprijela s prihodnjo resničnostjo trga dela; zato spodbuja države članice, naj ocenijo svojo ponudbo izobraževanj ter jo po potrebi nadgradijo z znanjem in spretnostmi, povezanimi z umetno inteligenco, in pripravijo posebne učne načrte za razvijalce umetne inteligence, hkrati pa naj umetno inteligenco vključijo tudi v tradicionalne učne načrte; poudarja, da je treba zagotoviti vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij za kompetence na področju umetne inteligence v Uniji, saj številne države članice svojo izobraževalno ponudbo posodabljajo s kompetencami, povezanimi z umetno inteligenco, ter uvajajo posebne učne načrte za razvijalce umetne inteligence; pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi digitalne kompetence vključila v zahteve glede kvalifikacij za nekatere poklice, usklajene na ravni Unije v skladu z direktivo o poklicnih kvalifikacijah (11); poudarja, da morajo biti ti načrti v skladu s seznamom za ocenjevanje iz etičnih smernic za zaupanja vredno umetno inteligenco, in pozdravlja predlog Komisije, da se ta seznam preoblikuje v okvirni učni načrt za razvijalce umetne inteligence; opozarja, da v poklicnem izobraževanju in usposabljanju vladajo posebne potrebe, kar zadeva umetno inteligenco, in poziva, naj se po vsej Evropi uporabi sodelovalni pristop, da bi povečali potencial, ki ga ima umetna inteligenca v poklicnem izobraževanju in usposabljanju; poudarja, kako pomembna so izobraževanje visoko usposobljenih strokovnjakov na tem področju, vključevanje etičnih vidikov v učne načrte in podpiranje premalo zastopanih skupin na tem področju, pa tudi ustvarjanje spodbud za te strokovnjake, da službo poiščejo v Uniji; opozarja, da je na področju umetne inteligence premalo žensk in da bi to lahko povzročilo veliko neravnovesje med spoloma na prihodnjem trgu dela; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da morajo vlade in izobraževalne ustanove ponovno preučiti, prenoviti in prilagoditi svoje učne načrte potrebam 21. stoletja z oblikovanjem izobraževalnih programov, v katerih bodo imeli večjo težo predmeti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, da bi učence in potrošnike pripravili na vse večjo prisotnost umetne inteligence in olajšali pridobivanje kognitivnih spretnosti; v zvezi s tem poudarja pomen diverzifikacije tega sektorja in spodbujanja študentov, zlasti žensk in deklet, k vpisu v programe naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, zlasti na področju robotike in predmetov, povezanih z umetno inteligenco; poziva k povečanju finančnih in znanstvenih virov, da ne bi v Uniji ljudi z znanjem in spretnostmi le zadržali, ampak jih pritegnili tudi iz tretjih držav; poleg tega ugotavlja, da se mnoga zagonska podjetja ukvarjajo z umetno inteligenco in razvijajo tehnologije umetne inteligence; poudarja, da bodo mala in srednja podjetja potrebovala dodatno podporo in usposabljanje na področju umetne inteligence, če bodo želela izpolnjevati predpise na tem področju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da lahko avtomatizacija in razvoj umetne inteligence korenito in nepovratno spremenita zaposlovanje; poudarja, da bi bilo treba dati prednost prilagajanju znanja in spretnosti potrebam prihodnjega trga dela, zlasti na področju izobraževanja ter v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; ob tem poudarja potrebo po izpopolnjevanju prihodnje delovne sile; poudarja tudi, da je uporaba umetne inteligence pomembna za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev v evropskem kulturnem in ustvarjalnem sektorju, zlasti v avdiovizualnem sektorju, ki ga je kriza zaradi covida-19 že močno prizadela; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj oceni stopnjo tveganja uporabe umetne inteligence v izobraževalnem sektorju, da bi ugotovili, ali bi bilo treba aplikacije umetne inteligence vključiti v regulativni okvir za visoka tveganja in ali bi bilo treba za to področje uvesti strožje zahteve glede varnosti, preglednosti, pravičnosti in odgovornosti, saj moramo zagotoviti, da bo izobraževanje še naprej prispevalo k javnemu dobremu, in upoštevati izjemno občutljivost podatkov o učencih, dijakih, študentih in drugih, ki se izobražujejo; poudarja, da bi bilo treba pregledati zbirke podatkov, ki se uporabljajo za učenje umetne inteligence, da ne bi povečevali določenih stereotipov in drugih vrst predsodkov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj predlaga pravni okvir za umetno inteligenco, ki bo kos izzivom prihodnosti, da bodo sprejeti pravno zavezujoči etični ukrepi in standardi za zagotavljanje temeljnih pravic in svoboščin ter razvoj zaupanja vrednih, etičnih in tehnično zanesljivih aplikacij umetne inteligence, vključno z integriranimi digitalnimi orodji, storitvami in proizvodi, kot sta robotika in strojno učenje, s posebnim poudarkom na izobraževanju; poziva, naj bodo podatki, ki se uporabljajo in ustvarjajo v aplikacijah umetne inteligence v izobraževanju, dostopni, interoperabilni in visokokakovostni ter naj se na dostopen način delijo z ustreznimi javnimi organi ob spoštovanju zakonodaje o avtorskih pravicah in poslovnih skrivnostih; želi spomniti, da so otroci ranljiva skupina, ki si zasluži posebno pozornost in zaščito; poudarja, da je umetna inteligenca lahko koristna za izobraževanje, vendar je treba upoštevati njene tehnološke, regulativne in socialne vidike, tako da se vzpostavijo ustrezna jamstva in na človeka osredotočen pristop, ki navsezadnje zagotavlja, da lahko ljudje vedno nadzorujejo in popravijo odločitve sistema; v zvezi s tem poudarja, da morajo učitelji pri interakciji z učenci, dijaki in študenti nadzorovati in spremljati vsakršno uvajanje in uporabo tehnologij umetne inteligence v šolah in na univerzah; opozarja, da sistemi umetne inteligence ne smejo brez popolnega človeškega nadzora sprejemati končnih odločitev, ki bi lahko vplivale na možnosti izobraževanja, kot je končna ocena učencev; opozarja, da so avtomatizirane odločitve o fizičnih osebah, ki temeljijo na profiliranju, če imajo pravne ali podobne učinke, strogo omejene, v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov pa morata biti vedno zagotovljeni pravica do človeškega posredovanja in pravica do pojasnila; opozarja, da je treba to dosledno upoštevati, še posebej v izobraževalnem sistemu, kjer se sprejemajo odločitve o prihodnjih možnostih in priložnostih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izraža resno zaskrbljenost, da so šole in drugi ponudniki izobraževanja vse bolj odvisni od storitev izobraževalne tehnologije, tudi aplikacij umetne inteligence, ki jih ponuja peščica zasebnih podjetij s prevladujočim položajem na trgu; meni, da bi bilo treba to pregledati z vidika pravil Unije o konkurenci; v zvezi s tem poudarja, da je treba podpirati uvajanje umetne inteligence v malih in srednjih podjetjih v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju, in sicer z ustreznimi spodbudami, ki ustvarjajo enake konkurenčne pogoje; v zvezi s tem poziva k naložbam v evropska podjetja na področju informacijske tehnologije, da bi razvili potrebne tehnologije v Uniji, saj imajo veliki ponudniki storitev umetne inteligence sedež zunaj Unije; odločno poudarja, da splošna uredba o varstvu podatkov določa strogo varstvo podatkov mladoletnikov in njihovo obdelavo dovoljuje le, če so povsem anonimizirani ali če je v to privolil ali to dovolil nosilec starševske odgovornosti za mladoletnika, pri čemer je treba strogo slediti načeloma zmanjšanja količine podatkov in omejitve namena; poziva k strožjemu varstvu in zaščitnim ukrepom v izobraževalnem sektorju, ko gre za podatke otrok, in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem sprejme učinkovitejše ukrepe; poziva, naj se otrokom in njihovim staršem zagotovijo jasne informacije o morebitni uporabi in obdelavi podatkov otrok, med drugim s kampanjami ozaveščanja in obveščanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja posebna tveganja pri uporabi aplikacij umetne inteligence za samodejno prepoznavanje, ki se hitro razvijajo; opozarja, da so otroci še posebej občutljiva skupina; priporoča, naj Komisija in države članice prepovejo samodejno biometrično identifikacijo, kot je prepoznavanje obrazov za izobraževalne in kulturne namene, v izobraževalnih in kulturnih ustanovah, razen če je uporaba po zakonu dovoljena; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba povečati izbiro za stranke, spodbuditi konkurenco in razširiti nabor ponujenih storitev tehnologij umetne inteligence za izobraževalne namene; v zvezi s tem spodbuja javne organe, naj spodbujajo razvoj in uporabo tehnologij umetne inteligence z javnim financiranjem in javnimi naročili; meni, da bi morale tehnologije, ki jih uporabljajo ponudniki javnega izobraževanja ali pa se kupijo z javnimi sredstvi, temeljiti na odprtokodni tehnologiji; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da je skrajni čas za inovacije na področju izobraževanja, kar se je nazorno pokazalo s prehodom na spletno učenje in učenje na daljavo med pandemijo covida-19; poudarja, da lahko izobraževalna orodja, ki temeljijo na umetni inteligenci, kot so orodja za ocenjevanje in odkrivanje učnih težav, izboljšajo kakovost spletnega učenja in njegovo učinkovitost; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da bosta digitalna infrastruktura naslednje generacije in pokritost z internetom strateškega pomena, da se evropskim državljanom omogoči izobraževanje, ki se opira na umetno inteligenco; spričo pandemije covida-19 poziva Komisijo, naj pripravi strategijo za evropsko infrastrukturo 5G, ki bo zagotavljala strateško odpornost Evrope in ne bo odvisna od tehnologije držav, ki ne delijo naših vrednot; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k oblikovanju vseevropske univerzitetne in raziskovalne mreže, osredotočene na umetno inteligenco v izobraževanju, ki bi povezovala ustanove in strokovnjake z vseh področij ter bi proučevala vpliv umetne inteligence na učenje in iskala rešitve za povečanje njenega potenciala; |
| --- | --- |

49.

Kulturna dediščina

| 50. | ponovno poudarja pomen dostopa do kulture za vse državljane v vsej Uniji; pri tem poudarja pomen izmenjave dobrih zgledov med državami, izobraževalnimi in kulturnimi ustanovami ter podobnimi deležniki; meni tudi, da je bistveno kar najbolje izkoristiti sredstva, ki so na voljo na ravni Unije in na nacionalni ravni, da bi še izboljšali dostop do kulture; poudarja, da obstaja veliko možnosti za dostop do kulture in da bi bilo treba preučiti vse, preden se opredeli najustreznejša; poudarja pomen skladnosti z Marakeško pogodbo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da imajo lahko tehnologije umetne inteligence pomembno vlogo pri ohranjanju, obnavljanju, dokumentiranju, analiziranju, spodbujanju in upravljanju snovne in nesnovne kulturne dediščine, med drugim s spremljanjem in analizo spreminjanja objektov kulturne dediščine zaradi groženj, kot so podnebne spremembe, naravne nesreče in oboroženi spopadi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da lahko tehnologije umetne inteligence povečajo prepoznavnost evropske kulturne raznolikosti; poudarja, da te tehnologije kulturnim ustanovam, kot so muzeji, ponujajo nove priložnosti za izdelavo inovativnih orodij za katalogiziranje artefaktov ter dokumentiranje območij kulturne dediščine in izboljšanje njihove dostopnosti, med drugim z uporabo 3D-modeliranja in razširjene virtualne resničnosti; poudarja, da bodo lahko muzeji in umetnostne galerije s pomočjo umetne inteligence uvedli tudi interaktivne in prilagojene storitve za obiskovalce, tako da jim bodo na podlagi zanimanja, ki ga bodo izrazili osebno ali na spletu, predlagali seznam eksponatov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da bodo uporabi umetne inteligence sledili novi inovativni pristopi, orodja in metodologije, ki bodo kulturnim delavcem in raziskovalcem omogočili oblikovanje enotnih podatkovnih zbirk z ustreznimi shemami razvrščanja in z multimedijskimi metapodatki, ki jim bodo omogočile povezovanje med različnimi predmeti kulturne dediščine, s čimer se bo izboljšalo znanje in zagotovilo boljše razumevanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba opredeliti primere dobre prakse pri uporabi tehnologij umetne inteligence za varstvo in večjo dostopnost kulturne dediščine, zlasti za invalide, in jih deliti med kulturnimi mrežami po vsej Uniji, hkrati pa spodbujati raziskave o različnih vrstah uporabe umetne inteligence za promocijo vrednosti ter spodbujanje dostopnosti in ohranjanja kulturne dediščine; poziva Komisijo in države članice, naj promovirajo priložnosti, ki jih ponuja uporaba umetne inteligence v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da se lahko tehnologije umetne inteligence uporabijo tudi za spremljanje nedovoljene trgovine s kulturnimi dobrinami in uničevanja kulturne lastnine, hkrati pa podpirajo zbiranje podatkov za sanacijo in obnovo snovne in nesnovne kulturne dediščine; zlasti ugotavlja, da lahko razvoj, uvajanje in uporaba umetne inteligence v postopkih carinskih pregledov prispevajo k preprečevanju nezakonite trgovine s kulturno dediščino, zlasti kot dopolnilo sistemom, ki carinskim organom omogočajo, da prizadevanja in sredstva usmerijo v predmete, ki pomenijo največje tveganje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da bi lahko bila umetna inteligenca koristna za raziskovalni sektor, na primer prek vloge, ki jo lahko ima napovedna analitika pri natančnejšem uravnavanju analize podatkov, na primer za pridobivanje in pretok kulturnih dobrin; poudarja, da mora Unija povečati naložbe in spodbujati partnerstva med industrijo in akademskim svetom, da bo okrepila raziskovalno odličnost na evropski ravni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | želi spomniti, da je lahko umetna inteligenca revolucionarno orodje za spodbujanje kulturnega turizma, in poudarja njen velik potencial pri napovedovanju turističnih tokov, kar bi lahko pomagalo mestom, ki se spoprijemajo s čezmernim turizmom; |
| --- | --- |

57.

Kulturni in ustvarjalni sektor in panoge

| 58. | obžaluje, da kultura ni med prednostnimi nalogami, opredeljenimi v možnostih politike in priporočilih o umetni inteligenci na ravni Unije, zlasti v beli knjigi Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci; poziva k reviziji teh priporočil, da bi kulturo uvrstili med prednostne naloge politike na področju umetne inteligence na ravni Unije; poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo potencial tehnologij umetne inteligence v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in panogah ter naj izkoristijo načrt za okrevanje NextGenerationEU za digitalizacijo tega sektorja, da se bo prilagodil novim oblikam potrošnje v 21. stoletju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opozarja, da je umetna inteligenca dosegla tudi kulturni in ustvarjalni sektor in panoge, saj omogoča avtomatizirano ustvarjanje besedil, videoposnetkov in skladb; poudarja, da tudi ustvarjalci in kulturniki potrebujejo primerno digitalno znanje in spretnosti ter kompetence, da bi lahko uporabljali umetno inteligenco in druge digitalne tehnologije; poziva Komisijo in države članice, naj z znanstvenimi in raziskovalnimi sredstvi bolj spodbujajo možnosti uporabe umetne inteligence v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in panogah ter ustanovijo centre digitalne ustvarjalnosti, v katerih bodo lahko ustvarjalci in kulturniki razvijali aplikacije umetne inteligence, se učili, kako jih uporabljati in kako uporabljati druge tehnologije, ter jih preizkušali; |
| --- | --- |

59.

| 60. | priznava, da bi lahko tehnologije umetne inteligence še povečale naraščajoče število delovnih mest v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in panogah, ki bi jih omogočil večji dostop do teh tehnologij; zato poudarja pomen spodbujanja digitalne pismenosti v teh sektorjih in panogah, da bi te tehnologije zanje postale bolj vključujoče, uporabne, sposobne učenja in interaktivne; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je interakcija med umetno inteligenco ter kulturnim in ustvarjalnim sektorjem kompleksna ter da je potrebna poglobljena ocena; pozdravlja poročilo Komisije iz novembra 2020 o trendih in razvoju umetne inteligence ter izzivih za okvir pravic intelektualne lastnine in študijo o avtorskih pravicah in novih tehnologijah ter o upravljanju podatkov o avtorskih pravicah in umetni inteligenci; poudarja, da je treba pojasniti pogoje uporabe avtorsko zaščitene vsebine (slike, glasba, filmi, podatkovne zbirke itd.) kot vhodnih podatkov ter v kulturnem ustvarjanju in avdiovizualni produkciji, ne glede na to, ali jo ustvarijo ljudje s pomočjo umetne inteligence ali jo samostojno ustvarijo tehnologije umetne inteligence; poziva Komisijo, naj preuči vpliv umetne inteligence na evropski ustvarjalni sektor; ponovno poudarja pomen evropskih podatkov in pozdravlja izjave Komisije v zvezi s tem, pa tudi to, da je umetno inteligenco in sorodne tehnologije uvrstila med svoje najpomembnejše naloge; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da je treba na ravni Unije določiti skladno vizijo za tehnologije umetne inteligence na področju kulturnega in ustvarjalnega sektorja in panogah; poziva države članice, naj se v svojih nacionalnih strategijah na področju umetne inteligence bolj osredotočijo na kulturo, da bodo kulturni in ustvarjalni sektor in panoge sprejeli inovacije ter ostali konkurenčni in da se bo v novem digitalnem okviru na ravni Unije zaščitila in spodbujala kulturna raznolikost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, kako pomembno je oblikovati raznoliko okolje na ravni Unije za tehnologije umetne inteligence, ki bo spodbujalo kulturno raznolikost, podpiralo manjšine in jezikovno raznolikost, hkrati pa krepilo kulturni in ustvarjalni sektor in panoge prek spletnih platform, kar bo omogočilo vključevanje državljanov Unije in njihovo sodelovanje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo demokratično razpravo o tehnologijah umetne inteligence ter zagotovijo reden forum za razpravo s civilno družbo, raziskovalci, akademskimi krogi in deležniki, da bi ozaveščali o prednostih in izzivih njene uporabe v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in panogah; v zvezi s tem poudarja vlogo umetnosti in kulture pri približevanju umetne inteligence ljudem ter spodbujanju družbene razprave o njej, saj se lahko na ta način slikovito in nazorno predstavi strojno učenje, na primer na področju glasbe; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo vprašanje vsebin, ustvarjenih z umetno inteligenco, ter s tem povezane izzive v zvezi z avtorstvom in kršenjem avtorskih pravic; v zvezi s tem jo poziva tudi, naj oceni vpliv umetne inteligence in z njo povezanih tehnologij na avdiovizualni sektor ter kulturni in ustvarjalni sektor in panoge, da bi spodbudili kulturno in jezikovno raznolikost ob spoštovanju pravic avtorjev in izvajalcev; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da bi moral imeti Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, zlasti njegova prihodnja skupnost znanja in inovacij, namenjena kulturnim in ustvarjalnim panogam, vodilno vlogo pri razvoju evropske strategije o umetni inteligenci za izobraževanje, kulturo in avdiovizualni sektor ter da bi lahko prispeval k pospešitvi in izkoriščanju aplikacij umetne inteligence v tem sektorju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da je umetna inteligenca že vstopila v ustvarjalno vrednostno verigo na ravni ustvarjanja, produkcije, razširjanja in potrošnje, torej da močno vpliva na kulturni in ustvarjalni sektor in panoge, vključno z glasbo, filmsko industrijo, umetnostjo in književnostjo, in sicer prek novih orodij, programske opreme in podpore umetne inteligence za lažjo produkcijo, hkrati pa je vir navdiha in širši javnosti omogoča, da ustvarja vsebino; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj izvede študije in prouči možnosti ukrepanja v zvezi s škodljivim vplivom nadzora, ki temelji na umetni inteligenci in ga izvajajo spletne storitve pretakanja, da bi omejile raznolikost in/ali povečale dobiček z vključitvijo ali prednostnim razvrščanjem nekaterih vsebin v ponudbo potrošnikom, prav tako pa naj prouči, kako to vpliva na kulturno raznolikost in zaslužke ustvarjalcev; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da je umetna inteligenca vse bolj koristna za kulturni in ustvarjalni sektor in panoge pri ustvarjalnih in produkcijskih dejavnostih; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da ima osebnost avtorja pomembno vlogo pri izražanju svobodne in ustvarjalne izbire, ki je podlaga izvirnosti del (12); poudarja pomen, ki ga imajo omejitve in izjeme glede avtorskih pravic pri uporabi vsebine kot vhodnih podatkov, zlasti v izobraževanju, v akademskih krogih in raziskavah, ter pri kulturni in ustvarjalni produkciji, na primer avdiovizualni produkciji ali vsebini, ki jo ustvarijo uporabniki; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da bi bilo treba predvideti zaščito tehničnih in umetniških stvaritev, nastalih z umetno inteligenco, da bi spodbujali to obliko ustvarjanja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da je mogoče doseči boljše upravljanje podatkov o avtorskih pravicah v okviru podatkovnega gospodarstva, da bi avtorjem in izvajalcem zagotovili boljše plačilo, zlasti z omogočanjem hitrega ugotavljanja avtorstva in lastništva vsebin, kar bi prispevalo k zmanjšanju števila osirotelih del; poudarja tudi, da bi bilo treba s tehnološkimi rešitvami umetne inteligence izboljšati podatkovno infrastrukturo za avtorske pravice in medsebojne povezave metapodatkov v delih ter olajšati obveznosti glede preglednosti iz člena 19 Direktive (EU) 2019/790 o avtorski in sorodnih pravicah na digitalnem enotnem trgu (13), da bi zagotovili ažurne, relevantne in celovite informacije o izkoriščanju del in izvedb avtorjev in izvajalcev, zlasti v primeru več imetnikov pravic in zapletenih licenčnih sistemov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva, naj akcijski načrt za intelektualno lastnino, ki ga je napovedala Komisija, obravnava vprašanje umetne inteligence in njenega vpliva na ustvarjalne sektorje ter pri tem upošteva potrebo po ravnovesju med varstvom pravic intelektualne lastnine in spodbujanjem ustvarjalnosti na področju izobraževanja, kulture in raziskav; meni, da bi lahko Unija postala vodilna na področju ustvarjanja tehnologij umetne inteligence, če bi sprejela operativni regulativni okvir in izvajala proaktivne javne politike, zlasti v zvezi s programi usposabljanja in finančno podporo za raziskave; poziva Komisijo, naj oceni vpliv pravic intelektualne lastnine na raziskave in razvoj umetne inteligence in sorodnih tehnologij, pa tudi na kulturne in ustvarjalne sektorje, vključno z avdiovizualnim sektorjem, zlasti kar zadeva avtorstvo, pošteno plačilo in s tem povezana vprašanja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj preuči pravne vidike produkcije in kulturne vsebine, ustvarjene z uporabo umetne inteligence in sorodnih tehnologij; poudarja, da je pomembno podpirati ustvarjanje kulturnih vsebin; vendar ponovno poudarja, kako pomembno je varovati edinstveni okvir Unije za pravice intelektualne lastnine in da je treba kakršne koli spremembe izpeljati s potrebno skrbnostjo, da ne bi porušili občutljivega ravnovesja; poziva Komisijo, naj pripravi poglobljeno oceno morebitne pravne osebnosti za vsebine, ki jih ustvari umetna inteligenca, pa tudi uporabe pravic intelektualne lastnine za te vsebine in vsebine, ustvarjene z orodji umetne inteligence; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj razmisli tudi o tem, da bi v zelo tesnem sodelovanju z državami članicami in ustreznimi deležniki razvila sisteme za preverjanje ali sisteme za založnike, avtorje in ustvarjalce, da bi jim pomagala preveriti, katero vsebino smejo uporabiti, in lažje ugotoviti, kaj je zaščiteno z zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo, naj določi pravila za zagotavljanje učinkovite interoperabilnosti podatkov, da bi bila vsebina, kupljena na platformi, dostopna prek katerega koli digitalnega orodja ne glede na znamko; |
| --- | --- |

76.

Avdiovizualni sektor

| 77. | ugotavlja, da se umetna inteligenca pogosto uporablja tako, da se z algoritmi za samodejno odločanje širijo in urejajo kulturne in ustvarjalne vsebine, ki se prikažejo uporabnikom; poudarja, da so ti algoritmi uporabnikom popolna neznanka; poudarja, da bi morali biti algoritmi, ki jih uporabljajo ponudniki medijskih storitev, platforme za izmenjavo videovsebin in storitve pretakanja glasbe zasnovani tako, da ne dajejo prednosti določenim delom z omejevanjem posamezniku prilagojenih predlogov na najbolj priljubljena dela za namene ciljnega oglaševanja, komercialne namene ali za povečanje dobička; poziva, naj bodo algoritmi priporočil in posamezniku prilagojeno trženje, kjer je to mogoče, razložljivi in pregledni, da bodo imeli potrošniki natančen in celovit vpogled v te procese in vsebine ter da se zagotovi, da individualizirane storitve ne bodo diskriminatorne in bodo v skladu s sprejeto uredbo o sodelovanju med platformami in podjetji (14) ter direktivo omnibus v okviru novega dogovora za potrošnike (15); poziva Komisijo, naj obravnava načine prilagajanja algoritmov za moderiranje vsebin, da bi čim bolj pritegnili uporabnike, ter naj predlaga priporočila za večji nadzor uporabnikov nad vsebino, ki jo vidijo, z zagotovitvijo in ustreznim uveljavljanjem pravice uporabnikov, da prenehajo uporabljati priporočene in individualizirane storitve; poleg tega poudarja, da morajo biti potrošniki obveščeni, kadar imajo opravka z avtomatiziranim odločanjem, ter da njihove izbire in delovanje ne smejo biti omejeni; poudarja, da se je treba zoperstaviti uporabi mehanizmov umetne inteligence pri komercialnem nadzoru potrošnikov, tudi če gre za „brezplačne storitve“, zlasti pa je treba zagotoviti, da bo vsakršna uporaba teh mehanizmov strogo v skladu s temeljnimi pravicami in splošno uredbo o varstvu podatkov; poudarja, da je treba pri vseh regulativnih spremembah upoštevati njihov učinek na ranljive potrošnike; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da je vse, kar je nezakonito zunaj spleta, nezakonito tudi v spletu; meni, da se je mogoče z orodji umetne inteligence zoperstaviti nezakonitim spletnim vsebinam, in ugotavlja, da se v ta namen že uporabljajo, vseeno pa v pričakovanju predvidenega akta o digitalnih storitvah odločno opozarja, da morajo biti ta orodja vedno skladna s temeljnimi pravicami, zlasti svobodo izražanja in obveščanja, in ne bi smela voditi v splošno obveznost internetnega nadzora ali odstranjevanja zakonitih vsebin, ki se razširjajo v izobraževalne, novinarske, umetniške ali raziskovalne namene; poudarja, da bi bilo treba pri moderiranju vsebin algoritme uporabljati le za označevanje, nato pa bi posredoval človek, saj umetna inteligenca ne more zanesljivo ločevati med zakonitimi, nezakonitimi in škodljivimi vsebinami; ugotavlja, da bi morali pogoji uporabe vedno vključevati smernice skupnosti ter pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

78.

| 79. | nadalje želi spomniti, da se v skladu s členom 15 direktive o elektronskem poslovanju (16) ne bi smel izvajati splošen nadzor in da bi moral biti poseben nadzor vsebin za avdiovizualne medijske storitve skladen z izjemami iz zakonodaje Unije; opozarja, da morajo aplikacije umetne inteligence upoštevati notranje in zunanje varnostne protokole, ki bi morali biti tehnično točni in zanesljivi; meni, da bi to moralo veljati za delovanje v običajnih, pa tudi neznanih in nepredvidljivih razmerah; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poleg tega poudarja, da lahko uporaba umetne inteligence v priporočilih glede vsebin pri ponudnikih medijskih storitev, kot so videovsebine na zahtevo in platforme za izmenjavo videovsebin, resno vpliva na kulturno in jezikovno raznolikost, zlasti v zvezi z obveznostjo postavljanja evropskih del v ospredje v skladu s členom 13 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (Direktiva (EU) 2018/1808 (17)); ugotavlja, da enaki pomisleki veljajo tudi za storitve pretakanja glasbe, ter poziva k oblikovanju kazalnikov za oceno kulturne raznolikosti in promoviranja evropskih del v takih storitvah; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo in države članice, naj finančno bolj podprejo razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence na področju avtomatiziranega podnaslavljanja in sinhronizacije evropskih avdiovizualnih del, da bi v Uniji spodbujali kulturno in jezikovno raznolikost ter izboljšali razširjanje evropskih avdiovizualnih vsebin in dostop do njih; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo, naj vzpostavi jasen etični okvir za uporabo tehnologij umetne inteligence v medijih, ki bo preprečeval vse oblike diskriminacije in zagotavljal dostop do kulturno in jezikovno raznolikih vsebin na ravni Unije prek odgovornih, preglednih in vključujočih algoritmov ter ob upoštevanju odločitev in nastavitev posameznikov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opozarja, da lahko ima umetna inteligenca pomembno vlogo pri hitrem širjenju dezinformacij; v zvezi s tem poudarja, da bi morale biti v etičnem okviru obravnavane zlorabe umetne inteligence za širjenje lažnih novic ter napačnih informacij in dezinformacij v spletu, pri čemer cenzura ni prava pot; zato poziva Komisijo, naj oceni tveganja širjenja dezinformacij v digitalnem okolju s pomočjo umetne inteligence ter rešitve, s katerimi bi lahko umetno inteligenco uporabili pri boju proti dezinformacijam; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj sprejme regulativne ukrepe, s katerimi bodo ponudniki medijskih storitev dobili dostop do podatkov, ki so bili ustvarjeni pri zagotavljanju in širjenju njihovih vsebin na platformah tretjih ponudnikov; poudarja, da je ključno, da upravljavci platform podatke v celoti posredujejo ponudnikom medijskih storitev, da bodo ti lahko bolje razumeli svoje občinstvo in izboljšali svoje storitve v skladu z njegovimi pričakovanji; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja, da je treba povečati financiranje programa za digitalno Evropo ter programov Ustvarjalna Evropa in Obzorje Evropa, da bi povečali podporo evropskemu avdiovizualnemu sektorju, in sicer s skupnimi raziskovalnimi projekti in eksperimentalnimi pilotnimi pobudami o razvoju, uvajanju in uporabi etičnih tehnologij umetne inteligence; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva k tesnemu sodelovanju med državami članicami pri razvoju programov usposabljanja, katerih cilj je preusposabljanje ali izpopolnjevanje delavcev, da bodo bolje pripravljeni na socialni prehod, ki bo posledica uporabe tehnologij umetne inteligence v avdiovizualnem sektorju; |
| --- | --- |

86.

| 87. | meni, da ima umetna inteligenca ogromen potencial za spodbujanje inovacij v sektorju novičarskih medijev; meni, da je vsesplošno vključevanje umetne inteligence, na primer za ustvarjanje vsebin in njihovo razširjanje, spremljanje komentarjev k vsebinam, analitiko podatkov ter odkrivanje ponarejenih fotografij in videoposnetkov, ključnega pomena za zmanjšanje stroškov v informativnih uredništvih spričo vse manjših prihodkov od oglaševanja, omogočilo pa bo tudi, da bo več sredstev namenjenih za poročanje s terena, s čimer se bo povečala kakovost in raznolikost vsebin; |
| --- | --- |

87.

Dezinformacije v spletu: globoki ponaredki

| 88. | poudarja, kako pomembno je, da se zagotavlja medijski pluralizem na spletu in drugje, saj se s tem zagotavljajo kakovost, raznolikost in zanesljivost razpoložljivih informacij; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opozarja, da so točnost, neodvisnost, pravičnost, zaupnost, človečnost, odgovornost in preglednost odločilnega pomena v boju proti dezinformacijam in napačnim informacijam, saj so gonilne sile načel svobode izražanja in dostopa do informacij v spletnih in drugih medijih; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ugotavlja, da imajo neodvisni mediji pomembno vlogo v kulturi in vsakdanjem življenju državljanov; poudarja, da so dezinformacije temeljni problem, saj se stalno kršijo avtorske pravice in pravice intelektualne lastnine na splošno; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami še naprej ozavešča o tej problematiki in se bori proti vplivu dezinformacij ter njihovim temeljnim vzrokom; meni tudi, da je v zvezi s tem pomembno razviti izobraževalne strategije, zlasti za izboljšanje digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

90.

| 91. | opozarja, da bi lahko odkrivanje lažnih in prirejenih vsebin, kot so globoki ponaredki, zaradi novih hitro razvijajočih se tehnik postalo vse bolj zahtevno, saj so zlonamerni ustvarjalci zmožni razvijati vse bolj zapletene algoritme in jih izuriti tako, da se spretno izogibajo odkritju, kar resno spodkopava naše demokratične temeljne vrednote; poziva Komisijo, naj oceni vpliv umetne inteligence pri ustvarjanju globokih ponaredkov, vzpostavi ustrezne pravne okvire za njihovo ustvarjanje, proizvodnjo ali distribucijo v zlonamerne namene ter naj med drugimi pobudami predlaga priporočila za ukrepanje proti vsem grožnjam za poštene volitve in demokracijo, ki jih omogoča umetna inteligenca; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja nedavne pobude in projekte za ustvarjanje učinkovitejših orodij za odkrivanje globokih ponaredkov in zahtev glede preglednosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba proučiti in vlagati v metode za boj proti globokim ponaredkom, saj gre za ključni korak v boju proti dezinformacijam in škodljivim vsebinam; meni, da lahko k temu pripomorejo rešitve, ki jih omogoča umetna inteligenca; zato poziva Komisijo, naj uvede obveznost, da se pri vseh globokih ponaredkih ali drugih realistično sintetiziranih videoposnetkih navede, da vsebina ni izvirnik, ter naj strogo omeji njihovo uporabo za volitve; |
| --- | --- |

92.

| 93. | je zaskrbljen, ker umetna inteligenca vedno bolj vpliva na to, kako na spletu iščemo in sprejemamo informacije; opozarja, da se zaradi tako imenovanih filtrirnih mehurčkov in odmevnih komor zmanjšuje raznolikost mnenj, škodljivo pa vplivajo tudi na odprto družbeno razpravo; zato poziva, naj upravljavci platform zagotovijo pregledno uporabo algoritmov za izbiranje informacij, uporabniki pa naj dobijo večjo svobodo pri odločanju o tem, koliko informacij in kakšne informacije želijo prejemati; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opozarja, da se v novinarstvu tehnologije umetne inteligence že uporabljajo, na primer pri ustvarjanju besedil in analiziranju velikih naborov podatkov v preiskovalnem novinarstvu; poudarja, kako pomembno je, da se v avtomatiziranem novinarstvu pri ustvarjanju informacij, relevantnih za celotno družbo, uporabljajo pravilni in popolni podatki, da se prepreči nastanek napačnih informacij; poudarja, da morajo tudi za novinarske vsebine, ustvarjene s tehnologijami umetne inteligence, veljati temeljna načela kakovostnega novinarstva, kot je redakcijski nadzor; poziva k označevanju besedil, ki jih ustvari umetna inteligenca, da bi ohranili zaupanje v novinarstvo; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja potencial umetne inteligence za olajšanje in spodbujanje večjezičnosti z razvojem jezikovnih tehnologij ter omogočanjem odkrivanja spletnih evropskih vsebin; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  UL C 202 I, 16.6.2020, str. 1.

(2)  UL C 440, 6.12.2018, str. 37.

(3)  UL C 449, 23.12.2020, str. 37.

(4)  UL C 433, 23.12.2019, str. 42.

(5)  UL C 28, 27.1.2020, str. 8.

(6)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(7)  UL C 307, 30.8.2018, str. 163.

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(9)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

(10)  Poročilo posebnega poročevalca OZN o spodbujanju in varstvu pravice do svobode mnenja in izražanja, 29. avgust 2018.

(11)  Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

(12)  Sodišče Evropske unije, zadeva C-833/18, SI in Brompton Bicycle Ltd proti Chedech / Get2Get.

(13)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

(14)  Uredba (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (UL L 186, 11.7.2019, str. 57).

(15)  Direktiva (EU) 2019/2161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in direktiv 98/6/ES, 2005/29/ES ter 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta zaradi boljšega izvrševanja in posodobitve pravil Unije o varstvu potrošnikov (UL L 328, 18.12.2019, str. 7).

(16)  Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

(17)  Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev glede na spreminjajoče se tržne razmere (UL L 303, 28.11.2018, str. 69).

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/45

---

P9_TA(2021)0240

Evropska strategija za povezovanje energetskih sistemov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (2020/2241(INI))

(2022/C 15/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194,

| — | ob upoštevanju Pariškega podnebnega sporazuma z dne 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega podnebnega sporazuma z dne 12. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju cilja Združenih narodov glede trajnostnega razvoja št. 7, da se do leta 2030 vsem zagotovi dostop do cenovno sprejemljivih, zanesljivih, trajnostnih in sodobnih virov energije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja Združenih narodov glede trajnostnega razvoja št. 7, da se do leta 2030 vsem zagotovi dostop do cenovno sprejemljivih, zanesljivih, trajnostnih in sodobnih virov energije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2016 z naslovom Strategija EU za ogrevanje in hlajenje (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2016 z naslovom Strategija EU za ogrevanje in hlajenje (COM(2016)0051),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom Čist planet za vse – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom Čist planet za vse – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi evropski industrijski strategiji (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi evropski industrijski strategiji (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o stanju energetske unije (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o stanju energetske unije (COM(2020)0950),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o napredku na področju konkurenčnosti sektorja čiste energije (COM(2020)0953), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o napredku na področju konkurenčnosti sektorja čiste energije (COM(2020)0953),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o napredku na področju energijske učinkovitosti (COM(2020)0954), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o napredku na področju energijske učinkovitosti (COM(2020)0954),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o napredku na področju energije iz obnovljivih virov (COM(2020)0952), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o napredku na področju energije iz obnovljivih virov (COM(2020)0952),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o cenah in stroških energije v Evropi (COM(2020)0951), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o cenah in stroških energije v Evropi (COM(2020)0951),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020)0741),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2019 o prihodnosti energetskih sistemov v energetski uniji, s katerimi naj bi zagotovili energetski prehod ter doseganje energetskih in podnebnih ciljev do leta 2030 in pozneje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2019 o prihodnosti energetskih sistemov v energetski uniji, s katerimi naj bi zagotovili energetski prehod ter doseganje energetskih in podnebnih ciljev do leta 2030 in pozneje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. decembra 2020 o novem podnebnem cilju EU za leto 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. decembra 2020 o novem podnebnem cilju EU za leto 2030,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019,

| — | ob upoštevanju pobude za vodik, ki jo je avstrijsko predsedstvo Sveta 17. in 18. septembra 2018 predstavilo v Linzu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za vodik, ki jo je avstrijsko predsedstvo Sveta 17. in 18. septembra 2018 predstavilo v Linzu,

| — | ob upoštevanju pobude za trajnostno in pametno plinsko infrastrukturo za Evropo, ki jo je romunsko predsedstvo Svetu 1. in 2. aprila 2019 predstavilo v Bukarešti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za trajnostno in pametno plinsko infrastrukturo za Evropo, ki jo je romunsko predsedstvo Svetu 1. in 2. aprila 2019 predstavilo v Bukarešti,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba TEN-E), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba TEN-E),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu za povezovanje Evrope), ki je v postopku revizije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu za povezovanje Evrope), ki je v postopku revizije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (7) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (7) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (8) (direktiva o energetski učinkovitosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (8) (direktiva o energetski učinkovitosti),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu z električno energijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu z električno energijo (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah za leto 2019 v Madridu (Španija) (COP 25) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah za leto 2019 v Madridu (Španija) (COP 25) (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2020 o celovitem evropskem pristopu k shranjevanju energije (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2020 o celovitem evropskem pristopu k shranjevanju energije (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o spremembi smernic za vseevropsko energetsko infrastrukturo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o spremembi smernic za vseevropsko energetsko infrastrukturo (17),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0062/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0062/2021),

| A. | ker so Parlament, Svet in Komisija podprli cilj za podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom ter na osnovi pravičnosti in najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj, da bi dvig globalne temperature omejili na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo; |
| --- | --- |

A.

ker so Parlament, Svet in Komisija podprli cilj za podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom ter na osnovi pravičnosti in najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj, da bi dvig globalne temperature omejili na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo;

| B. | ker je Komisija predlagala skupni cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030, Parlament pa je podprl cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 za 60 %; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija predlagala skupni cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030, Parlament pa je podprl cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 za 60 %;

| C. | ker je poročilo o stanju energetske unije iz leta 2020 pokazalo, da povpraševanje po energiji v EU na splošno sicer upada, se pa povečuje v nekaterih sektorjih, kot je prometni sektor ter informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT); |
| --- | --- |

C.

ker je poročilo o stanju energetske unije iz leta 2020 pokazalo, da povpraševanje po energiji v EU na splošno sicer upada, se pa povečuje v nekaterih sektorjih, kot je prometni sektor ter informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT);

| D. | ker na stavbe odpade približno 40 % skupne porabe energije v EU in 36 % emisij toplogrednih plinov iz energije, na IKT pa 5 do 9 % svetovne porabe električne energije; |
| --- | --- |

D.

ker na stavbe odpade približno 40 % skupne porabe energije v EU in 36 % emisij toplogrednih plinov iz energije, na IKT pa 5 do 9 % svetovne porabe električne energije;

| E. | ker je 70 % primarne energije, porabljene v EU v letu 2017, izhajalo iz fosilnih goriv (nafta, zemeljski plin in premog) (18); |
| --- | --- |

E.

ker je 70 % primarne energije, porabljene v EU v letu 2017, izhajalo iz fosilnih goriv (nafta, zemeljski plin in premog) (18);

| F. | ker naj bi po ocenah Mednarodne agencije za energijo energetski sektor ustvaril približno tretjino svetovnih emisij metana; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi po ocenah Mednarodne agencije za energijo energetski sektor ustvaril približno tretjino svetovnih emisij metana;

| G. | ker je za doseganje podnebne nevtralnosti potreben prehod s sistema, ki temelji predvsem na fosilnih gorivih, na visoko energijsko učinkovit in podnebno nevtralen sistem, ki temelji na obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

G.

ker je za doseganje podnebne nevtralnosti potreben prehod s sistema, ki temelji predvsem na fosilnih gorivih, na visoko energijsko učinkovit in podnebno nevtralen sistem, ki temelji na obnovljivih virih energije;

| H. | ker povezovanje energetskega sistema zahteva usklajeno načrtovanje in delovanje energetskega sistema kot celote, ki zajema več nosilcev energije, povezano infrastrukturo in vse končne odjemalce; |
| --- | --- |

H.

ker povezovanje energetskega sistema zahteva usklajeno načrtovanje in delovanje energetskega sistema kot celote, ki zajema več nosilcev energije, povezano infrastrukturo in vse končne odjemalce;

| I. | ker lahko povezovanje energetskih sistemov prinese rešitve za številne izzive, ki izhajajo iz energetskega prehoda, zlasti razogljičenje, optimizacijo in uravnovešenje energetskih omrežij, in tako zagotavlja zanesljivost oskrbe in spodbuja strateško avtonomijo EU; |
| --- | --- |

I.

ker lahko povezovanje energetskih sistemov prinese rešitve za številne izzive, ki izhajajo iz energetskega prehoda, zlasti razogljičenje, optimizacijo in uravnovešenje energetskih omrežij, in tako zagotavlja zanesljivost oskrbe in spodbuja strateško avtonomijo EU;

| J. | ker bodo za dvojni zeleni in digitalni prehod energetskih omrežij potrebne doslej največje javne in zasebne naložbe v posodobitev infrastrukture ter uvajanje nove infrastrukture, kjer je to potrebno, pa tudi naložbe v obnovo stavb ter raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

J.

ker bodo za dvojni zeleni in digitalni prehod energetskih omrežij potrebne doslej največje javne in zasebne naložbe v posodobitev infrastrukture ter uvajanje nove infrastrukture, kjer je to potrebno, pa tudi naložbe v obnovo stavb ter raziskave in razvoj;

| K. | ker lahko povezovanje energetskih sistemov pospeši prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo in si obenem prizadeva ohraniti stroške za evropske državljane, uradne organe in podjetja na realni ravni, hkrati pa okrepi energetsko varnost, varuje zdravje in okolje ter spodbuja rast, inovacije in vodilni položaj v industriji na svetovni ravni; ker je treba izvajati stroškovno učinkovito povezovanje energetskih sistemov; |
| --- | --- |

K.

ker lahko povezovanje energetskih sistemov pospeši prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo in si obenem prizadeva ohraniti stroške za evropske državljane, uradne organe in podjetja na realni ravni, hkrati pa okrepi energetsko varnost, varuje zdravje in okolje ter spodbuja rast, inovacije in vodilni položaj v industriji na svetovni ravni; ker je treba izvajati stroškovno učinkovito povezovanje energetskih sistemov;

| L. | ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ učinkovito izvajati pri načrtovanju ponudbe in povpraševanja na področju energije ter pri političnih in naložbenih odločitvah, kar pomeni, da bi bilo treba vsako odločitev sistematično oceniti glede na alternativne stroškovno učinkovite, tehnično, ekonomsko in okoljsko sprejemljive ukrepe za energijsko učinkovitost; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ učinkovito izvajati pri načrtovanju ponudbe in povpraševanja na področju energije ter pri političnih in naložbenih odločitvah, kar pomeni, da bi bilo treba vsako odločitev sistematično oceniti glede na alternativne stroškovno učinkovite, tehnično, ekonomsko in okoljsko sprejemljive ukrepe za energijsko učinkovitost;

| M. | ker je kriza zaradi covida-19 pokazala, da je zanesljiv, varen in prožen energetski sistem ključnega pomena; ker so dodatni stroški električne energije in ogrevanja povečali pritisk na gospodinjstva; |
| --- | --- |

M.

ker je kriza zaradi covida-19 pokazala, da je zanesljiv, varen in prožen energetski sistem ključnega pomena; ker so dodatni stroški električne energije in ogrevanja povečali pritisk na gospodinjstva;

1.

podpira usmeritev, ki jo je Komisija opredelila v svojem sporočilu o strategiji za povezovanje energetskih sistemov, in sicer kaskadno prednostno razvrstitev energijske učinkovitosti in varčevanja, razogljičenje končnih uporabnikov z neposredno elektrifikacijo in nizkoogljičnimi gorivi iz obnovljivih virov za primere, kjer ni druge možnosti; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje skladnega dolgoročnega pristopa v duhu solidarnosti in sodelovanja ter oblikovanje stabilnega regulativnega okvira za zadevne sektorje in družbo kot celoto; poudarja, da bo imel zasebni sektor skupaj z javnim sektorjem ključno vlogo pri uspešnem in učinkovitem izvajanju te strategije ter bo podpiral izgradnjo energetskega sistema, ki bo EU spodbujal, da bo najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost;

2.

meni, da lahko ta strategija prispeva k določitvi poti za dosego podnebnih ciljev Unije, hkrati pa zagotavlja dostopnost ter cenovno ugodnost energije in zanesljivost oskrbe z energijo z razvojem krožnega, visoko energijsko učinkovitega, integriranega, povezanega, odpornega, pametnega, multimodalnega, pravičnega in razogljičenega sistema; poudarja, da bi morala biti s to strategijo, zlasti po pandemiji covida-19, določena vizija, ki bo podpirala podnebno nevtralno gospodarstvo, hkrati pa krepila energetsko varnost in konkurenčnost, spodbujala ustvarjanje delovnih mest ter mala in srednja podjetja, varovala zdravje in okolje ter spodbujala trajnostno rast in inovacije;

3.

opozarja, da je pomembno upoštevati raznolikost nacionalnih energetskih sistemov in izzivov; spodbuja Komisijo, naj preuči različne načine razogljičenja, ki lahko vsaki državi članici pomagajo uporabiti najučinkovitejše rešitve za razogljičenje v skladu z njihovimi potrebami in viri;

Zagotovitev optimizacije in razogljičenja energetskih sistemov

Zagotovitev optimizacije in razogljičenja energetskih sistemov

| 4. | ponovno izraža podporo načelu, da je energijska učinkovitost na prvem mestu, zato je treba dati prednost varčevanju z energijo in povečanju učinkovitosti; opozarja, da krožnost in neposredna elektrifikacija, kjer je to mogoče, predstavljata pomembno pot k razogljičenju; poudarja, da je treba razviti odporen in podnebno nevtralen energetski sistem ob upoštevanju načela stroškovne učinkovitosti; poudarja, da je potreben portfelj podnebju prijaznih rešitev, ki bo omogočil tržno uspešnost najbolj energijsko in stroškovno učinkovitih tehnologij in pomagal zmanjšati ogljični odtis ter prispevati k spodbujanju energetske neodvisnosti v Uniji; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža podporo načelu, da je energijska učinkovitost na prvem mestu, zato je treba dati prednost varčevanju z energijo in povečanju učinkovitosti; opozarja, da krožnost in neposredna elektrifikacija, kjer je to mogoče, predstavljata pomembno pot k razogljičenju; poudarja, da je treba razviti odporen in podnebno nevtralen energetski sistem ob upoštevanju načela stroškovne učinkovitosti; poudarja, da je potreben portfelj podnebju prijaznih rešitev, ki bo omogočil tržno uspešnost najbolj energijsko in stroškovno učinkovitih tehnologij in pomagal zmanjšati ogljični odtis ter prispevati k spodbujanju energetske neodvisnosti v Uniji;

| 5. | poudarja, da povečana prizadevanja na področju energijske učinkovitosti prinašajo številne koristi, kot so zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije, nižji računi za porabo, večja konkurenčnost industrije, pa tudi splošne podnebne in okoljske koristi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da povečana prizadevanja na področju energijske učinkovitosti prinašajo številne koristi, kot so zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije, nižji računi za porabo, večja konkurenčnost industrije, pa tudi splošne podnebne in okoljske koristi;

| 6. | poziva Komisijo, naj oceni možnost, da načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ uporabi v prihodnjih revizijah zakonodaje in metodologiji Unije ter v novih pobudah, zlasti pri načrtovanju scenarijev in infrastrukture ter analizi stroškov in koristi, ter s priporočili državam članicam o njihovi nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj oceni možnost, da načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ uporabi v prihodnjih revizijah zakonodaje in metodologiji Unije ter v novih pobudah, zlasti pri načrtovanju scenarijev in infrastrukture ter analizi stroškov in koristi, ter s priporočili državam članicam o njihovi nacionalni zakonodaji;

| 7. | ugotavlja, da se v vodnem sektorju porabi veliko energije; poziva Komisijo, naj razmisli o ukrepih za energetsko učinkovitost za vodni sektor EU in možnosti uporabe očiščene odpadne vode kot vira obnovljive energije na kraju samem v okviru povezovanja energetskih sistemov; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da se v vodnem sektorju porabi veliko energije; poziva Komisijo, naj razmisli o ukrepih za energetsko učinkovitost za vodni sektor EU in možnosti uporabe očiščene odpadne vode kot vira obnovljive energije na kraju samem v okviru povezovanja energetskih sistemov;

| 8. | ugotavlja nezadosten napredek držav članic in Unije kot celote pri energijski učinkovitosti in prenovi stavb, kot je predstavljen v poročilu o napredku na področju energijske učinkovitosti za leto 2020; poziva Komisijo, naj revidira cilje iz direktive o energetski učinkovitosti, da bodo po temeljiti oceni učinka bolj usklajeni s podnebnimi cilji, pri tem pa naj upošteva njena priporočila v okviru procesa upravljanja energetske unije in načrta za uresničitev podnebnih ciljev; poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe ukrepe in sprejme bolj ciljno usmerjene politike, zlasti v sektorjih, kjer ni bil dosežen zadosten napredek, kot je prometni sektor; v zvezi s tem pozdravlja strategijo za val prenove in prihodnjo revizijo Direktive (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (19); opozarja, da je treba oceniti učinke revidiranih ciljev na podjetja, zlasti na mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja nezadosten napredek držav članic in Unije kot celote pri energijski učinkovitosti in prenovi stavb, kot je predstavljen v poročilu o napredku na področju energijske učinkovitosti za leto 2020; poziva Komisijo, naj revidira cilje iz direktive o energetski učinkovitosti, da bodo po temeljiti oceni učinka bolj usklajeni s podnebnimi cilji, pri tem pa naj upošteva njena priporočila v okviru procesa upravljanja energetske unije in načrta za uresničitev podnebnih ciljev; poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe ukrepe in sprejme bolj ciljno usmerjene politike, zlasti v sektorjih, kjer ni bil dosežen zadosten napredek, kot je prometni sektor; v zvezi s tem pozdravlja strategijo za val prenove in prihodnjo revizijo Direktive (EU) 2018/844 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (19

| 9. | poziva Komisijo, naj razširi načelo energijske učinkovitosti na celotno vrednostno verigo in na vse oblike končne uporabe kot stroškovno učinkovit način za zmanjšanje emisij; poziva Komisijo, naj pri reviziji uredbe TEN-E in Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 994/2010 (20) predlaga konkretne pobude za zmanjšanje izgub energije vzdolž prenosnih in distribucijskih omrežij; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj razširi načelo energijske učinkovitosti na celotno vrednostno verigo in na vse oblike končne uporabe kot stroškovno učinkovit način za zmanjšanje emisij; poziva Komisijo, naj pri reviziji uredbe TEN-E in Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 994/2010 (20

| 10. | pozdravlja novo strategijo EU za metan; opozarja, da je nujno hitro uvesti sisteme za spremljanje emisij metana, ki bodo temeljili na satelitskih tehnologijah za opazovanje, kot so tiste, ki so bile razvite v okviru programa Copernicus; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za nadaljnje zmanjšanje emisij metana v energetskem sektorju; pozdravlja predlog Komisije za obvezno merjenje, poročanje in preverjanje ter odkrivanje in popravljanje puščanja; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja novo strategijo EU za metan; opozarja, da je nujno hitro uvesti sisteme za spremljanje emisij metana, ki bodo temeljili na satelitskih tehnologijah za opazovanje, kot so tiste, ki so bile razvite v okviru programa Copernicus; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za nadaljnje zmanjšanje emisij metana v energetskem sektorju; pozdravlja predlog Komisije za obvezno merjenje, poročanje in preverjanje ter odkrivanje in popravljanje puščanja;

| 11. | poudarja potencial ponovne uporabe odpadkov, zlasti energije in odpadne toplote iz industrijskih procesov, bioloških odpadkov, stavb in podatkovnih središč; poudarja trajnostno proizvodnjo energije, ki izvira iz kmetijstva, porabe hrane in gozdarstva; poziva Komisijo in države članice, naj pri nadaljnji reviziji okvirne direktive o odpadkih (21) razvijejo učinkovite spodbude in poslovne modele za izkoriščanje industrijske odpadne toplote in neizogibne odpadne toplote v toplotnih omrežjih ali njeno skladiščenje; |
| --- | --- |

11.

poudarja potencial ponovne uporabe odpadkov, zlasti energije in odpadne toplote iz industrijskih procesov, bioloških odpadkov, stavb in podatkovnih središč; poudarja trajnostno proizvodnjo energije, ki izvira iz kmetijstva, porabe hrane in gozdarstva; poziva Komisijo in države članice, naj pri nadaljnji reviziji okvirne direktive o odpadkih (21

| 12. | opozarja na izzive pri razogljičenju ogrevanja in hlajenja; poziva k nadaljnjemu izvajanju strategije za ogrevanje in hlajenje, med drugim tudi pri reviziji direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in direktive o energetski učinkovitosti, ter k oblikovanju omogočitvenega okvira pri reviziji smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo (22); poudarja potencial visoko učinkovitih nizkotemperaturnih omrežij za daljinsko ogrevanje 4. in 5. generacije; ugotavlja, da lahko imajo pomembno vlogo pri stroškovno učinkovitem razogljičenju ogrevanja v mestnih in industrijskih območjih; pozdravlja dejstvo, da bodo omrežja za daljinsko ogrevanje in hlajenje upravičena do financiranja v skladu z revidirano uredbo o instrumentu za povezovanje Evrope, in poziva, naj se vključijo kot potencialni projekti skupnega interesa v okviru uredbe TEN-E; poleg tega poziva Komisijo, naj toplotno infrastrukturo in shranjevanje toplote upošteva pri pripravi desetletnega razvojnega načrta omrežja za Evropsko mrežo operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) in Evropsko mrežo sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina (ENTSO-G); z zaskrbljenostjo ugotavlja nizko stopnjo zamenjave starih in neučinkovitih ogrevalnih sistemov; pozdravlja sedanjo revizijo sekundarne zakonodaje o označevanju energijske učinkovitost in okoljsko primerni zasnovi grelnikov in hladilnikov za prostore in vodo; poudarja potencial digitalnih orodij za pametno upravljanje energije, pri čemer pa je treba zagotoviti kibernetsko varnost in varstvo podatkov; |
| --- | --- |

12.

opozarja na izzive pri razogljičenju ogrevanja in hlajenja; poziva k nadaljnjemu izvajanju strategije za ogrevanje in hlajenje, med drugim tudi pri reviziji direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in direktive o energetski učinkovitosti, ter k oblikovanju omogočitvenega okvira pri reviziji smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo (22

| 13. | želi opozoriti, da bodo v okviru energetskega prehoda potrebne letne naložbe v infrastrukturo v višini od 520 do 575 milijard EUR ter sorazmerna in učinkovita uporaba energije iz obnovljivih virov; poziva Komisijo, naj oblikuje vključujoče, povezano in realistično načrtovanje scenarijev, pri čemer naj v skladu z naložbenim načrtom za trajnostno Evropo upošteva tudi energijsko učinkovitost in povezovanje energetskih sistemov; ugotavlja, da je treba upoštevati merila za trajnostne naložbe iz Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (23) in da so potrebna finančna orodja, ki so popolnoma v skladu s podnebnimi in energetskimi cilji za leto 2030 in podnebno nevtralnostjo najpozneje do leta 2050, da se zagotovi, da ne bo prišlo do nasedlih naložb; poudarja, da imajo različni evropski programi in finančni instrumenti ključno vlogo pri spodbujanju energetskega prehoda; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo uporaba virov energije, kot je zemeljski plin, samo prehodne narave, saj je cilj uresničiti podnebno nevtralnost; poudarja, da bi bilo treba pri povezovanju sistemov čim bolj izkoristiti obstoječo energetsko infrastrukturo, ki lahko pomaga pri stroškovno učinkovitem prehodu v številnih sektorjih; |
| --- | --- |

13.

želi opozoriti, da bodo v okviru energetskega prehoda potrebne letne naložbe v infrastrukturo v višini od 520 do 575 milijard EUR ter sorazmerna in učinkovita uporaba energije iz obnovljivih virov; poziva Komisijo, naj oblikuje vključujoče, povezano in realistično načrtovanje scenarijev, pri čemer naj v skladu z naložbenim načrtom za trajnostno Evropo upošteva tudi energijsko učinkovitost in povezovanje energetskih sistemov; ugotavlja, da je treba upoštevati merila za trajnostne naložbe iz Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (23

| 14. | ponovno poudarja, da je treba vnaprej predvideti potrebe po ukrepih za energijsko učinkovitost, povezovanju sistemov ali novi infrastrukturi za proizvodnjo, medsebojno povezanost, prenos, distribucijo, shranjevanje in pretvorbo energije ter izvesti ustrezne predhodne ocene, da bi zagotovili optimalno uporabo obstoječe energetski infrastrukture v podnebno nevtralnem gospodarstvu, in hkrati zagotoviti gospodarsko, okoljsko in socialno vzdržnost in njeno stroškovno učinkovitost ter preprečiti učinke vezanosti in nasedlih naložb; poudarja, da je pomembno spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti pri tehnologijah, ki so potrebne za doseganje podnebne nevtralnosti, saj so za nekatere tehnologije, ki jih bomo potrebovali v bližnji prihodnosti, še vedno potrebne naložbe v raziskave in razvoj; meni, da bi bilo treba pred izgradnjo vsakega infrastrukturnega projekta pripraviti alternativni scenarij na podlagi zmanjšanja povpraševanja in/ali sektorskega povezovanja; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja, da je treba vnaprej predvideti potrebe po ukrepih za energijsko učinkovitost, povezovanju sistemov ali novi infrastrukturi za proizvodnjo, medsebojno povezanost, prenos, distribucijo, shranjevanje in pretvorbo energije ter izvesti ustrezne predhodne ocene, da bi zagotovili optimalno uporabo obstoječe energetski infrastrukture v podnebno nevtralnem gospodarstvu, in hkrati zagotoviti gospodarsko, okoljsko in socialno vzdržnost in njeno stroškovno učinkovitost ter preprečiti učinke vezanosti in nasedlih naložb; poudarja, da je pomembno spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti pri tehnologijah, ki so potrebne za doseganje podnebne nevtralnosti, saj so za nekatere tehnologije, ki jih bomo potrebovali v bližnji prihodnosti, še vedno potrebne naložbe v raziskave in razvoj; meni, da bi bilo treba pred izgradnjo vsakega infrastrukturnega projekta pripraviti alternativni scenarij na podlagi zmanjšanja povpraševanja in/ali sektorskega povezovanja;

| 15. | pozdravlja objavo nove strategije EU za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da je hiter razvoj energetskih otokov na morju ključnega pomena za doseganje našega cilja glede zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov do leta 2030; meni, da je ta strategija priložnost za povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in neposredne uporabe električne energije ter podporo neposredne elektrifikacije, na primer s pomočjo vodika in sintetičnih goriv; zato poziva k celoviti reviziji zakonodaje EU o energetski infrastrukturi in ciljno usmerjeni reviziji ustreznih smernic o državni pomoči, da bi spodbudili uporabo vseh obnovljivih virov energije; opozarja na potencial, ki ga ima dodatno izkoriščanje sončne energije na ravni distribucije za državljane, industrijo in javni sektor; poziva države članice, naj poenostavijo postopke za pridobitev dovoljenja in odpravijo upravne ovire za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja objavo nove strategije EU za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da je hiter razvoj energetskih otokov na morju ključnega pomena za doseganje našega cilja glede zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov do leta 2030; meni, da je ta strategija priložnost za povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in neposredne uporabe električne energije ter podporo neposredne elektrifikacije, na primer s pomočjo vodika in sintetičnih goriv; zato poziva k celoviti reviziji zakonodaje EU o energetski infrastrukturi in ciljno usmerjeni reviziji ustreznih smernic o državni pomoči, da bi spodbudili uporabo vseh obnovljivih virov energije; opozarja na potencial, ki ga ima dodatno izkoriščanje sončne energije na ravni distribucije za državljane, industrijo in javni sektor; poziva države članice, naj poenostavijo postopke za pridobitev dovoljenja in odpravijo upravne ovire za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| 16. | poziva Komisijo, naj ponovni pregled uredbe TEN-E izkoristi za to, da jo v celoti uskladi s ciljem podnebne nevtralnosti; poudarja, da bi bilo treba v cilje uredbe in 10-letno načrtovanje razvoja omrežja vključiti načela zmanjšanja emisij, digitalizacije in povezovanja energetskih sistemov, pa tudi daljši časovni okvir načrtovanja, ki bo usklajen s ciljem podnebne nevtralnosti, da bi se med drugim izognili nasedlim stroškom; poudarja, da lahko naložbe v digitalizacijo obstoječe infrastrukture znatno izboljšajo njeno upravljanje z uporabo digitalnih dvojčkov, algoritmov ali umetne inteligence; podpira razširitev področja uporabe uredbe na energetsko infrastrukturo, kot je infrastruktura za shranjevanje in vodik; poziva k celostnemu in usklajenemu načrtu omrežja, v katerega bodo vključeni vsi nosilci energije in vsa infrastruktura; poudarja, da je treba infrastrukturo energetskih sistemov povezati z digitalnim in prometnim sistemom; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj ponovni pregled uredbe TEN-E izkoristi za to, da jo v celoti uskladi s ciljem podnebne nevtralnosti; poudarja, da bi bilo treba v cilje uredbe in 10-letno načrtovanje razvoja omrežja vključiti načela zmanjšanja emisij, digitalizacije in povezovanja energetskih sistemov, pa tudi daljši časovni okvir načrtovanja, ki bo usklajen s ciljem podnebne nevtralnosti, da bi se med drugim izognili nasedlim stroškom; poudarja, da lahko naložbe v digitalizacijo obstoječe infrastrukture znatno izboljšajo njeno upravljanje z uporabo digitalnih dvojčkov, algoritmov ali umetne inteligence; podpira razširitev področja uporabe uredbe na energetsko infrastrukturo, kot je infrastruktura za shranjevanje in vodik; poziva k celostnemu in usklajenemu načrtu omrežja, v katerega bodo vključeni vsi nosilci energije in vsa infrastruktura; poudarja, da je treba infrastrukturo energetskih sistemov povezati z digitalnim in prometnim sistemom;

| 17. | spodbuja Komisijo, naj pri reviziji direktive o spodbujanju energije iz obnovljivih virov predlaga ambicioznejše ukrepe in cilje, da bi na podlagi temeljite ocene učinka povečala delež energije iz obnovljivih virov v vseh sektorjih; poudarja, da je treba pospešiti prehod na energetski sistem, ki bo temeljil na energiji iz obnovljivih virov, in hitreje elektrificirati sektorje končne uporabe, pri čemer je treba upoštevati stroškovno in energijsko učinkovitost; |
| --- | --- |

17.

spodbuja Komisijo, naj pri reviziji direktive o spodbujanju energije iz obnovljivih virov predlaga ambicioznejše ukrepe in cilje, da bi na podlagi temeljite ocene učinka povečala delež energije iz obnovljivih virov v vseh sektorjih; poudarja, da je treba pospešiti prehod na energetski sistem, ki bo temeljil na energiji iz obnovljivih virov, in hitreje elektrificirati sektorje končne uporabe, pri čemer je treba upoštevati stroškovno in energijsko učinkovitost;

| 18. | pozdravlja sprejetje strategije za val prenove za Evropo, ki bo pospešila sprejemanje ukrepov za energijsko učinkovitost in učinkovito rabo virov ter večje uveljavljanje obnovljivih virov v stavbah po vsej EU; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo sinergije med energetskim sektorjem in gradbeništvom za doseganje podnebne nevtralnosti; poudarja, da bo prenova obstoječega stavbnega fonda dopolnjevala razogljičenje proizvodnje energije; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sprejetje strategije za val prenove za Evropo, ki bo pospešila sprejemanje ukrepov za energijsko učinkovitost in učinkovito rabo virov ter večje uveljavljanje obnovljivih virov v stavbah po vsej EU; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo sinergije med energetskim sektorjem in gradbeništvom za doseganje podnebne nevtralnosti; poudarja, da bo prenova obstoječega stavbnega fonda dopolnjevala razogljičenje proizvodnje energije;

| 19. | priznava napredek, ki je bil doslej dosežen na področju povezovanja energetskih trgov EU s trgi pogodbenic Energetske skupnosti; poudarja, da je pomembno spodbujati sodelovanje na področju energije iz obnovljivih virov; poudarja, da je treba pri prihodnji reviziji direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov okrepiti mehanizme čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

19.

priznava napredek, ki je bil doslej dosežen na področju povezovanja energetskih trgov EU s trgi pogodbenic Energetske skupnosti; poudarja, da je pomembno spodbujati sodelovanje na področju energije iz obnovljivih virov; poudarja, da je treba pri prihodnji reviziji direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov okrepiti mehanizme čezmejnega sodelovanja;

| 20. | pozdravlja sprejetje evropske strategije za vodik; poudarja, da bi bilo prednost treba dati izgradnji oskrbovalne verige z vodikom iz obnovljivih virov v Evropi, da bi spodbudili prednosti prvega na trgu, konkurenčnost industrije in varnost oskrbe z energijo; je prepričan, da lahko vodik, proizveden iz obnovljivih in nizkoogljičnih virov, prispeva k zmanjšanju trajnih emisij, kot so emisije iz industrijske proizvodnje in težkega tovornega prometa, v katerih so možnosti neposredne elektrifikacije morda omejene zaradi nizke stroškovne učinkovitosti ali tehničnih, socialnih in okoljskih razlogov; želi opomniti, da je treba pospešiti razogljičenje obstoječega načina proizvodnje vodika; podpira začetek pomembnih projektov skupnega evropskega interesa za vodik; poziva Komisijo, naj razvije celovit okvir za razvrščanje in certificiranje plinastih nosilcev na podlagi prihrankov emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu in trajnostnih meril v skladu s pristopom iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov; poudarja, da je takšna razvrstitev izredno pomembna za udeležence na trgu, uradne organe in potrošnike; poudarja, da je treba razviti trden okvir in ustrezno izhodišče, da se zagotovi uporaba zadostnih dodatnih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov sorazmerno s potrebami po obnovljivem vodiku; poziva Komisijo, naj te raznolike potrebe upošteva v svojih prihodnjih zakonodajnih predlogih; poziva Komisijo, naj zagotavlja pravično in učinkovito konkurenco med vodikom, uvoženim od mednarodnih partnerjev, in vodikom, proizvedenim v EU; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja sprejetje evropske strategije za vodik; poudarja, da bi bilo prednost treba dati izgradnji oskrbovalne verige z vodikom iz obnovljivih virov v Evropi, da bi spodbudili prednosti prvega na trgu, konkurenčnost industrije in varnost oskrbe z energijo; je prepričan, da lahko vodik, proizveden iz obnovljivih in nizkoogljičnih virov, prispeva k zmanjšanju trajnih emisij, kot so emisije iz industrijske proizvodnje in težkega tovornega prometa, v katerih so možnosti neposredne elektrifikacije morda omejene zaradi nizke stroškovne učinkovitosti ali tehničnih, socialnih in okoljskih razlogov; želi opomniti, da je treba pospešiti razogljičenje obstoječega načina proizvodnje vodika; podpira začetek pomembnih projektov skupnega evropskega interesa za vodik; poziva Komisijo, naj razvije celovit okvir za razvrščanje in certificiranje plinastih nosilcev na podlagi prihrankov emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu in trajnostnih meril v skladu s pristopom iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov; poudarja, da je takšna razvrstitev izredno pomembna za udeležence na trgu, uradne organe in potrošnike; poudarja, da je treba razviti trden okvir in ustrezno izhodišče, da se zagotovi uporaba zadostnih dodatnih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov sorazmerno s potrebami po obnovljivem vodiku; poziva Komisijo, naj te raznolike potrebe upošteva v svojih prihodnjih zakonodajnih predlogih; poziva Komisijo, naj zagotavlja pravično in učinkovito konkurenco med vodikom, uvoženim od mednarodnih partnerjev, in vodikom, proizvedenim v EU;

| 21. | poudarja vlogo, ki bi jo lahko imelo zajemanje, shranjevanje ter uporaba ogljikovega dioksida (CCS/U) za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora; podpira celovit okvir politike in sistem spodbud za uporabo varnih naprav CCS/U, ki prispevajo k neto zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, da bi težka industrija postala podnebno nevtralna, kjer ni možnosti za neposredno zmanjšanje emisij; pozdravlja predlog Komisije, da bi sklicali letni evropski forum o zajemanju, uporabi in shranjevanju ogljika v okviru industrijskega foruma o čisti energiji za nadaljnjo preučitev možnosti spodbujanja takih projektov; opozarja, da je treba dati prednost zmanjšanju neposrednih emisij ter ukrepom za ohranjanje in izboljšanje naravnih ponorov in zbiralnikov v EU, na primer s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi; |
| --- | --- |

21.

poudarja vlogo, ki bi jo lahko imelo zajemanje, shranjevanje ter uporaba ogljikovega dioksida (CCS/U) za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora; podpira celovit okvir politike in sistem spodbud za uporabo varnih naprav CCS/U, ki prispevajo k neto zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, da bi težka industrija postala podnebno nevtralna, kjer ni možnosti za neposredno zmanjšanje emisij; pozdravlja predlog Komisije, da bi sklicali letni evropski forum o zajemanju, uporabi in shranjevanju ogljika v okviru industrijskega foruma o čisti energiji za nadaljnjo preučitev možnosti spodbujanja takih projektov; opozarja, da je treba dati prednost zmanjšanju neposrednih emisij ter ukrepom za ohranjanje in izboljšanje naravnih ponorov in zbiralnikov v EU, na primer s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi;

| 22. | poudarja, da lahko promet bistveno olajša uvedbo energije iz obnovljivih virov; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ugoden politični okvir in ambiciozne cilje, ki bodo temeljili na načelu tehnološke nevtralnosti med tehnologijami, potrebnimi za doseganje podnebne nevtralnosti, za pravičen, cenovno dostopen in uravnotežen prehod na razogljičenje vseh vrst potniškega in tovornega prometa, vključno z javnimi voznimi parki in omrežji, cestnim, pomorskim, kopenskim, železniškim in zračnim prometom, predvsem z elektrifikacijo, in kjer to ni mogoče, trajnostno proizvedena goriva; pozdravlja napoved Komisije v reviziji Direktive 2014/94/EU glede namestitve milijona polnilnih postaj za električna vozila; poziva Komisijo, naj proizvajalce avtomobilov spodbuja, da omogočijo polnjenje vozilo-omrežje; poudarja, da je treba prilagoditi omrežja za elektrifikacijo in infrastrukturo za alternativna goriva za evropski vozni park ter podpreti druge rešitve, ki jih je že mogoče uvesti, zlasti v prometnih vozliščih; poudarja možnosti notranjega sodelovanja v zvezi z razogljičenjem čezmejnega prometa; v zvezi s tem poudarja, da imata prometna skupnost in Komisija odločilno vlogo pri ustvarjanju sinergij s sosednjimi državami in pospeševanju prenosa standardov EU o emisijah iz prometa; poudarja, da je javni promet pomemben za zmanjšanje povpraševanja po energiji ter da je treba razviti in širiti razogljičen javni promet, tako na mestnih kot tudi podeželskih območjih; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da lahko promet bistveno olajša uvedbo energije iz obnovljivih virov; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ugoden politični okvir in ambiciozne cilje, ki bodo temeljili na načelu tehnološke nevtralnosti med tehnologijami, potrebnimi za doseganje podnebne nevtralnosti, za pravičen, cenovno dostopen in uravnotežen prehod na razogljičenje vseh vrst potniškega in tovornega prometa, vključno z javnimi voznimi parki in omrežji, cestnim, pomorskim, kopenskim, železniškim in zračnim prometom, predvsem z elektrifikacijo, in kjer to ni mogoče, trajnostno proizvedena goriva; pozdravlja napoved Komisije v reviziji Direktive 2014/94/EU glede namestitve milijona polnilnih postaj za električna vozila; poziva Komisijo, naj proizvajalce avtomobilov spodbuja, da omogočijo polnjenje vozilo-omrežje; poudarja, da je treba prilagoditi omrežja za elektrifikacijo in infrastrukturo za alternativna goriva za evropski vozni park ter podpreti druge rešitve, ki jih je že mogoče uvesti, zlasti v prometnih vozliščih; poudarja možnosti notranjega sodelovanja v zvezi z razogljičenjem čezmejnega prometa; v zvezi s tem poudarja, da imata prometna skupnost in Komisija odločilno vlogo pri ustvarjanju sinergij s sosednjimi državami in pospeševanju prenosa standardov EU o emisijah iz prometa; poudarja, da je javni promet pomemben za zmanjšanje povpraševanja po energiji ter da je treba razviti in širiti razogljičen javni promet, tako na mestnih kot tudi podeželskih območjih;

| 23. | poudarja, da obstajajo sektorji, ki porabljajo vedno več energije, kot so prometni sektor, turistični sektor ter sektor IKT; podpira Komisijo pri tem, da bo preučila sinergije med omrežji za daljinsko ogrevanje in hlajenje ter viri neizogibne odpadne toplote; pozdravlja zavezo v digitalni strategiji EU, da bodo podatkovna središča do leta 2030 postala podnebno nevtralna; poziva Komisijo, naj predlaga akcijski načrt za udeležbo turističnega sektorja v procesu povezovanja energetskega sistema, med drugim s spodbujanjem železniškega turizma, mehke in električne mobilnosti in oblikovanjem skupnosti s krožnim energetskim sistemom v trajnostnem turizmu; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da obstajajo sektorji, ki porabljajo vedno več energije, kot so prometni sektor, turistični sektor ter sektor IKT; podpira Komisijo pri tem, da bo preučila sinergije med omrežji za daljinsko ogrevanje in hlajenje ter viri neizogibne odpadne toplote; pozdravlja zavezo v digitalni strategiji EU, da bodo podatkovna središča do leta 2030 postala podnebno nevtralna; poziva Komisijo, naj predlaga akcijski načrt za udeležbo turističnega sektorja v procesu povezovanja energetskega sistema, med drugim s spodbujanjem železniškega turizma, mehke in električne mobilnosti in oblikovanjem skupnosti s krožnim energetskim sistemom v trajnostnem turizmu;

Zagotovitev ravnovesja energetskih sistemov

Zagotovitev ravnovesja energetskih sistemov

| 24. | ugotavlja, da bo ohranjanje ravnovesja elektroenergetskih omrežij ter upravljanje koničnih obremenitev in proizvodnje bolj težavno s čedalje bolj decentralizirano mešanico proizvodnje energije iz čedalje bolj obnovljivih virov, in v zvezi s tem poudarja vlogo prilagajanja odjema, shranjevanja in pametnega upravljanja energije; poudarja, da ima prehod na decentralizirano proizvodnjo energije številne koristi: spodbuja lahko uporabo lokalnih virov energije, kar vodi k večji lokalni varnosti oskrbe z energijo, razvoju skupnosti in kohezije z zagotavljanjem novih virov dohodka in ustvarjanjem novih delovnih mest; želi opomniti, da lahko države članice same določajo svojo mešanico virov energije, katere raznolikost je bistvena za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da bo ohranjanje ravnovesja elektroenergetskih omrežij ter upravljanje koničnih obremenitev in proizvodnje bolj težavno s čedalje bolj decentralizirano mešanico proizvodnje energije iz čedalje bolj obnovljivih virov, in v zvezi s tem poudarja vlogo prilagajanja odjema, shranjevanja in pametnega upravljanja energije; poudarja, da ima prehod na decentralizirano proizvodnjo energije številne koristi: spodbuja lahko uporabo lokalnih virov energije, kar vodi k večji lokalni varnosti oskrbe z energijo, razvoju skupnosti in kohezije z zagotavljanjem novih virov dohodka in ustvarjanjem novih delovnih mest; želi opomniti, da lahko države članice same določajo svojo mešanico virov energije, katere raznolikost je bistvena za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe;

| 25. | poudarja, da so medsebojne povezave pomembnejše kot kdaj koli prej za zagotavljanje prevoza energije iz obnovljivih virov na območja, kjer bo povpraševanje največje, in za zagotovitev ravnovesja energetskega sistema kot celote; poudarja, da je treba čim bolj povečati trgovanje z energijo in določiti obvezno uporabo vsaj 70 % obstoječe zmogljivosti medsebojnih povezav iz člena 16(8) Uredbe (EU) 2019/943; poudarja, da bi morale Komisija in zadevne države članice sprejeti učinkovite ukrepe za odpravljanje pomanjkanja povezovalnih vodov na morju, ker imam energija na morju vse večjo vlogo v integriranem energetskem sistemu; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so medsebojne povezave pomembnejše kot kdaj koli prej za zagotavljanje prevoza energije iz obnovljivih virov na območja, kjer bo povpraševanje največje, in za zagotovitev ravnovesja energetskega sistema kot celote; poudarja, da je treba čim bolj povečati trgovanje z energijo in določiti obvezno uporabo vsaj 70 % obstoječe zmogljivosti medsebojnih povezav iz člena 16(8) Uredbe (EU) 2019/943; poudarja, da bi morale Komisija in zadevne države članice sprejeti učinkovite ukrepe za odpravljanje pomanjkanja povezovalnih vodov na morju, ker imam energija na morju vse večjo vlogo v integriranem energetskem sistemu;

| 26. | obžaluje, da številne države članice še niso dosegle cilja 10-odstotne medsebojne električne povezanosti do leta 2020; pozdravlja predlog Komisije, da se cilj medsebojne elektroenergetske povezanosti do leta 2030 poveča na 15 %, pod pogojem, da se bo s seznamom projektov skupnega interesa bolje podpiralo nacionalne naložbe; spodbuja Komisijo, naj ponovno zažene delo skupine strokovnjakov o ciljih medsebojne povezanosti; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da številne države članice še niso dosegle cilja 10-odstotne medsebojne električne povezanosti do leta 2020; pozdravlja predlog Komisije, da se cilj medsebojne elektroenergetske povezanosti do leta 2030 poveča na 15 %, pod pogojem, da se bo s seznamom projektov skupnega interesa bolje podpiralo nacionalne naložbe; spodbuja Komisijo, naj ponovno zažene delo skupine strokovnjakov o ciljih medsebojne povezanosti;

| 27. | ugotavlja, da bi bilo treba infrastrukturo elektroenergetskih omrežij nadalje izboljšati z digitalizacijo in avtomatizacijo, da bi sistemu omogočili prožnost in izkoristili sinergije z drugimi energetskimi vektorji; pozdravlja napoved Komisije o akcijskem načrtu za digitalizacijo energetike, da bi razvili konkurenčen trg za digitalne energetske storitve, ki bi zagotavljal zasebnost in suverenost podatkov ter podpiral naložbe v digitalno energetsko infrastrukturo; poudarja, da bodo pametna omrežja omogočila čedalje večji prodor decentralizirane in prožne energije iz obnovljivih virov ter zelo medsebojno povezan elektroenergetski sistem; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da bi bilo treba infrastrukturo elektroenergetskih omrežij nadalje izboljšati z digitalizacijo in avtomatizacijo, da bi sistemu omogočili prožnost in izkoristili sinergije z drugimi energetskimi vektorji; pozdravlja napoved Komisije o akcijskem načrtu za digitalizacijo energetike, da bi razvili konkurenčen trg za digitalne energetske storitve, ki bi zagotavljal zasebnost in suverenost podatkov ter podpiral naložbe v digitalno energetsko infrastrukturo; poudarja, da bodo pametna omrežja omogočila čedalje večji prodor decentralizirane in prožne energije iz obnovljivih virov ter zelo medsebojno povezan elektroenergetski sistem;

| 28. | poudarja, da so evropske zmogljivosti za shranjevanje energije bistven vir prožnosti in zanesljivosti oskrbe; poudarja, da je treba zmanjšati regulativne ovire za nameščanje opreme za shranjevanje; poziva Komisijo, naj oceni, kako zmanjšati stroške davkov in dajatev na energetski prehod in shranjevanje energije, in naj v prihodnji reviziji Direktive 2003/96/ES odpravi morebitno dvojno obdavčitev projektov shranjevanja; opozarja, da je treba zagotoviti polno interoperabilnost različnih sistemov prevoza in shranjevanja, tudi tistih, ki so čezmejnega pomena in ki so povezani s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj to direktivo revidira, pri čemer naj prepreči neupravičeno izkrivljanje trga na račun drugih virov energije in škodljive učinke na potrošnike; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so evropske zmogljivosti za shranjevanje energije bistven vir prožnosti in zanesljivosti oskrbe; poudarja, da je treba zmanjšati regulativne ovire za nameščanje opreme za shranjevanje; poziva Komisijo, naj oceni, kako zmanjšati stroške davkov in dajatev na energetski prehod in shranjevanje energije, in naj v prihodnji reviziji Direktive 2003/96/ES odpravi morebitno dvojno obdavčitev projektov shranjevanja; opozarja, da je treba zagotoviti polno interoperabilnost različnih sistemov prevoza in shranjevanja, tudi tistih, ki so čezmejnega pomena in ki so povezani s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj to direktivo revidira, pri čemer naj prepreči neupravičeno izkrivljanje trga na račun drugih virov energije in škodljive učinke na potrošnike;

| 29. | poziva države članice, naj izboljšajo dostop do kapitala za vse projekte shranjevanja energije, pri čemer naj bo poudarek na posodobitvi obstoječe infrastrukture; poziva Komisijo, naj nadalje upošteva potrebo po vključitvi infrastrukture za shranjevanje na naslednji seznam projektov skupnega interesa in v pregled smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj izboljšajo dostop do kapitala za vse projekte shranjevanja energije, pri čemer naj bo poudarek na posodobitvi obstoječe infrastrukture; poziva Komisijo, naj nadalje upošteva potrebo po vključitvi infrastrukture za shranjevanje na naslednji seznam projektov skupnega interesa in v pregled smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo;

| 30. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je EU močno odvisna od uvoza litij-ionskih baterij; zato pozdravlja pristop, opredeljen v strateškem akcijskem načrtu za baterije (24), zlasti diverzifikacijo virov surovin, razvoj alternativ redkim zemljam, polno uporabo trgovinskih politik EU za zagotavljanje trajnostne in zanesljive oskrbe, razvoj spodbud za krožnost ter ustanovitev evropskega zavezništva za baterije; |
| --- | --- |

30.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je EU močno odvisna od uvoza litij-ionskih baterij; zato pozdravlja pristop, opredeljen v strateškem akcijskem načrtu za baterije (24

| 31. | pozdravlja dopolnilno vlogo, ki jo lahko imajo tehnologije pretvorbe električne energije v druge namene (power-to-x) pri uravnovešenju omrežij za odpravo infrastrukturnih ozkih grl, prenosu energije ter zagotavljanju prožnosti in sezonskega shranjevanja toplote in električne energije, saj ju je enostavno vključiti v obstoječo infrastrukturo; je prepričan, da bodo te tehnologije prispevale k vključevanju vse večjega deleža proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov; ugotavlja, da je treba razviti zmogljivosti za shranjevanje vodika; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dopolnilno vlogo, ki jo lahko imajo tehnologije pretvorbe električne energije v druge namene (power-to-x) pri uravnovešenju omrežij za odpravo infrastrukturnih ozkih grl, prenosu energije ter zagotavljanju prožnosti in sezonskega shranjevanja toplote in električne energije, saj ju je enostavno vključiti v obstoječo infrastrukturo; je prepričan, da bodo te tehnologije prispevale k vključevanju vse večjega deleža proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov; ugotavlja, da je treba razviti zmogljivosti za shranjevanje vodika;

| 32. | poudarja, da je pomembna medsebojna povezanost operaterjev omrežij in njihovo sodelovanje; pozdravlja ustanovitev regionalnih koordinacijskih centrov v skladu z Uredbo (EU) 2019/943; meni, da bi morali operaterji prenosnih sistemov pri prihodnjem načrtovanju omrežij uporabiti celovit in medsektorski pristop ter zagotavljati skladnost s podnebnimi in energetskimi cilji ter nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je pomembna medsebojna povezanost operaterjev omrežij in njihovo sodelovanje; pozdravlja ustanovitev regionalnih koordinacijskih centrov v skladu z Uredbo (EU) 2019/943; meni, da bi morali operaterji prenosnih sistemov pri prihodnjem načrtovanju omrežij uporabiti celovit in medsektorski pristop ter zagotavljati skladnost s podnebnimi in energetskimi cilji ter nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti;

| 33. | poudarja prednosti večstranskega sistema, v katerem imajo potrošniki dejavno vlogo pri oskrbi z energijo; opozarja, da morajo države članice zagotoviti, da imajo vsi državljani pravico do proizvodnje, porabe in shranjevanja lastne energije kot posamezniki ali skupnost, in v zvezi s tem poudarja vlogo, ki jo imajo možnosti prožnosti pri prehodu z energetskega sistema, temelječega na oskrbi, na energetski sistem, temelječ na povpraševanju, saj omogočajo dejavne potrošnike za prilagajanje odjema prek digitalnih rešitev, ki so popolnoma skladne s splošno uredbo o varstvu podatkov (25); poziva Komisijo in države članice, naj preučijo različne možnosti za nadaljnje spodbujanje razvoja evropskega trga, da bo zagotovljena prožnost pri prilagajanju odjema, med drugim s skupnimi standardi za prožnost končne uporabe ter oceno morebitnih koristi in učinkov na stroške energetskega sistema; pozdravlja prožne povezane energetske sisteme, katerih cilj je optimizacija sektorja daljinskega ogrevanja/hlajenja ter uporaba visoko učinkovite in prožne soproizvodnje in ki prispevajo k zagotovitvi ravnovesja električnega omrežja, stroškovno učinkoviti uporabi obnovljivih virov energije in povezovanju odpadne toplote na lokalni/regionalni ravni; poziva k hitremu izvajanju Direktive (EU) 2019/944 in njenih določb o prilagajanju odjema; |
| --- | --- |

33.

poudarja prednosti večstranskega sistema, v katerem imajo potrošniki dejavno vlogo pri oskrbi z energijo; opozarja, da morajo države članice zagotoviti, da imajo vsi državljani pravico do proizvodnje, porabe in shranjevanja lastne energije kot posamezniki ali skupnost, in v zvezi s tem poudarja vlogo, ki jo imajo možnosti prožnosti pri prehodu z energetskega sistema, temelječega na oskrbi, na energetski sistem, temelječ na povpraševanju, saj omogočajo dejavne potrošnike za prilagajanje odjema prek digitalnih rešitev, ki so popolnoma skladne s splošno uredbo o varstvu podatkov (25

| 34. | poudarja vlogo, ki jo lahko ima električna mobilnost kot oblika pametnega povezovanja energetskih in prometnih sektorjev, tako da izkoristi prožnost, ki jo ta omogoča; poudarja, da ima elektrifikacija prometnega sektorja potencial za povečanje strateške energetske neodvisnosti Unije, ker se zmanjša potreba po uvozu fosilnih goriv; poudarja, da se z uvedbo tehnologij vozilo-omrežje odpirajo možnosti shranjevanja in prožnosti, ter ugotavlja, da bo zanje potrebna interoperabilnost energetskih sistemov in električnih vozil; |
| --- | --- |

34.

poudarja vlogo, ki jo lahko ima električna mobilnost kot oblika pametnega povezovanja energetskih in prometnih sektorjev, tako da izkoristi prožnost, ki jo ta omogoča; poudarja, da ima elektrifikacija prometnega sektorja potencial za povečanje strateške energetske neodvisnosti Unije, ker se zmanjša potreba po uvozu fosilnih goriv; poudarja, da se z uvedbo tehnologij vozilo-omrežje odpirajo možnosti shranjevanja in prožnosti, ter ugotavlja, da bo zanje potrebna interoperabilnost energetskih sistemov in električnih vozil;

| 35. | opozarja, da je treba za zagotavljanje odpornosti energetskih sistemov obravnavati tveganja v elektroenergetskem sektorju na področju kibernetske varnosti; poudarja, da se lahko zaradi vse večjega števila povezanih proizvodov, kot so grelne naprave, električna vozila in pametni števci, poveča tveganje kibernetskih napadov na elektroenergetski sistem; poziva Komisijo, naj hitro obravnava kibernetska tveganja in določi visoko raven zagotavljanja kibernetske varnosti za povezane proizvode v okviru omrežnega kodeksa za električno energijo o kibernetski varnosti; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da je treba za zagotavljanje odpornosti energetskih sistemov obravnavati tveganja v elektroenergetskem sektorju na področju kibernetske varnosti; poudarja, da se lahko zaradi vse večjega števila povezanih proizvodov, kot so grelne naprave, električna vozila in pametni števci, poveča tveganje kibernetskih napadov na elektroenergetski sistem; poziva Komisijo, naj hitro obravnava kibernetska tveganja in določi visoko raven zagotavljanja kibernetske varnosti za povezane proizvode v okviru omrežnega kodeksa za električno energijo o kibernetski varnosti;

| 36. | ugotavlja, da bolj decentraliziran in na obnovljivih virih temelječ ter bolj povezan energetski sistem zahteva boljše predvidevanje povpraševanja po energiji ter večje usklajevanje oskrbe in shranjevanja iz različnih nosilcev energije v realnem času; pri tem pa je ključna vloga digitalizacije za obdelavo statističnih in meteoroloških podatkov; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo notranji trg za digitalne energetske tehnologije, hkrati pa varujejo zasebnost potrošnikov in osebne podatke; spodbuja države članice, naj sprejmejo indikator pripravljenosti na pametne sisteme, ki je bil razvit v okviru Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (26), da bi izkoristile možnost prožnosti pri prilagajanju odjema na ravni stavb; poudarja, da bo za to potrebnih več skupnih standardov za izmenjavo podatkov; pozdravlja namero Komisije, da bo sprejela akcijski načrt za digitalizacijo energetike, da bi okrepila tehnološko vodstvo EU in omogočila bolj povezan energetski sistem s pametnimi rešitvami v posameznih sektorjih (kot so pametna omrežja, učinkovitejši in varnejši promet ter prihranek energije v stavbah) in izboljšanim financiranjem za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da bolj decentraliziran in na obnovljivih virih temelječ ter bolj povezan energetski sistem zahteva boljše predvidevanje povpraševanja po energiji ter večje usklajevanje oskrbe in shranjevanja iz različnih nosilcev energije v realnem času; pri tem pa je ključna vloga digitalizacije za obdelavo statističnih in meteoroloških podatkov; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo notranji trg za digitalne energetske tehnologije, hkrati pa varujejo zasebnost potrošnikov in osebne podatke; spodbuja države članice, naj sprejmejo indikator pripravljenosti na pametne sisteme, ki je bil razvit v okviru Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (26

| 37. | ponovno poudarja, da ima Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev ključno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov in izvajanju energetske zakonodaje EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ima agencija na voljo dovolj sredstev za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

37.

ponovno poudarja, da ima Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev ključno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov in izvajanju energetske zakonodaje EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ima agencija na voljo dovolj sredstev za izvajanje svojih nalog;

Zagotavljanje dostopnosti in cenovne ugodnosti energije za vse državljane in podjetja

Zagotavljanje dostopnosti in cenovne ugodnosti energije za vse državljane in podjetja

| 38. | poudarja, da je glavni cilj energetske politike EU zagotoviti pravilno delovanje trga ob upoštevanju potrebe po ohranitvi in izboljšanju okolja; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za zaščito dobrega delovanja energetskih trgov, zagotovi polno izvajanje pravnega reda za notranji energetski trg, vključno s svežnjem o čisti energiji, uskladi pravice potrošnikov na področju plinskega in daljinskega ogrevanja s pravicami odjemalcev električne energije ter jim pomaga prispevati k razogljičenju gospodarstva; poudarja, da je treba potrošnike usmeriti k najbolj energetsko in stroškovno učinkoviti možnosti razogljičenja na podlagi cen, ki ustrezno odražajo vse stroške uporabljenega nosilca energije; pozdravlja pobudo za ponovni pregled Direktive 2003/96/ES ter njeno preoblikovanje v instrument za uskladitev davčnih politik z energetskimi in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050; poziva Komisijo in države članice, naj v to direktivo vključijo podnebne cilje; poudarja, da je treba pregledati njeno področje uporabe ter fosilne pline ločiti od nizkoogljičnih plinov in plinov iz obnovljivih virov, da bi spodbudili razvoj trajnostnih alternativ; poziva države članice, naj odpravijo neupravičene davke in dajatve, da bi zagotovile usklajeno obdavčenje, spodbujale čiste inovativne tehnologije in zagotovile konkurenčne stroške energije v Evropi; poziva države članice, naj si prizadevajo za postopno odpravo neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je glavni cilj energetske politike EU zagotoviti pravilno delovanje trga ob upoštevanju potrebe po ohranitvi in izboljšanju okolja; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za zaščito dobrega delovanja energetskih trgov, zagotovi polno izvajanje pravnega reda za notranji energetski trg, vključno s svežnjem o čisti energiji, uskladi pravice potrošnikov na področju plinskega in daljinskega ogrevanja s pravicami odjemalcev električne energije ter jim pomaga prispevati k razogljičenju gospodarstva; poudarja, da je treba potrošnike usmeriti k najbolj energetsko in stroškovno učinkoviti možnosti razogljičenja na podlagi cen, ki ustrezno odražajo vse stroške uporabljenega nosilca energije; pozdravlja pobudo za ponovni pregled Direktive 2003/96/ES ter njeno preoblikovanje v instrument za uskladitev davčnih politik z energetskimi in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050; poziva Komisijo in države članice, naj v to direktivo vključijo podnebne cilje; poudarja, da je treba pregledati njeno področje uporabe ter fosilne pline ločiti od nizkoogljičnih plinov in plinov iz obnovljivih virov, da bi spodbudili razvoj trajnostnih alternativ; poziva države članice, naj odpravijo neupravičene davke in dajatve, da bi zagotovile usklajeno obdavčenje, spodbujale čiste inovativne tehnologije in zagotovile konkurenčne stroške energije v Evropi; poziva države članice, naj si prizadevajo za postopno odpravo neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva;

| 39. | se strinja z analizo Komisije, da si je treba še naprej prizadevati za postopno odpravo subvencij za fosilna goriva, da je treba zagotoviti doslednejše cenovne signale v vseh energetskih sektorjih in državah članicah, da so visoke dajatve, ki niso povezane z energijo, in dajatve, ki bremenijo odjemalce električne energije, neusklajene, zunanji stroški pa niso internalizirani; poziva Komisijo in države članice, naj znane težave odpravijo z učinkovitimi regulativnimi ukrepi; |
| --- | --- |

39.

se strinja z analizo Komisije, da si je treba še naprej prizadevati za postopno odpravo subvencij za fosilna goriva, da je treba zagotoviti doslednejše cenovne signale v vseh energetskih sektorjih in državah članicah, da so visoke dajatve, ki niso povezane z energijo, in dajatve, ki bremenijo odjemalce električne energije, neusklajene, zunanji stroški pa niso internalizirani; poziva Komisijo in države članice, naj znane težave odpravijo z učinkovitimi regulativnimi ukrepi;

| 40. | meni, da je treba porabnike energije spodbujati, naj bodo bolj dejavni; pozdravlja, da so začele veljati nove določbe iz Direktive (EU) 2019/944, ki dejavnim porabnikom omogočajo, da v celoti sodelujejo na trgu in izkoristijo svoje dejavnosti; poziva Komisijo, naj oceni obstoječe ovire, da bi olajšala razvoj lastne porabe energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti za gospodinjstva z nizkimi prihodkih ali ranljiva gospodinjstva ter za industrijske porabnike; poziva k preglednim informacijam o podnebnem učinku energetskih izbir v okviru načrtovane kampanje za obveščanje porabnikov; |
| --- | --- |

40.

meni, da je treba porabnike energije spodbujati, naj bodo bolj dejavni; pozdravlja, da so začele veljati nove določbe iz Direktive (EU) 2019/944, ki dejavnim porabnikom omogočajo, da v celoti sodelujejo na trgu in izkoristijo svoje dejavnosti; poziva Komisijo, naj oceni obstoječe ovire, da bi olajšala razvoj lastne porabe energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti za gospodinjstva z nizkimi prihodkih ali ranljiva gospodinjstva ter za industrijske porabnike; poziva k preglednim informacijam o podnebnem učinku energetskih izbir v okviru načrtovane kampanje za obveščanje porabnikov;

| 41. | poudarja, da lahko povezan energetski sistem, ki temelji na obnovljivih virih energije, okrepi vlogo porabnikov in jim omogoča, da proizvajajo, porabljajo, shranjujejo in prodajajo energijo; meni, da ponuja tudi priložnosti za energetske skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov za izboljšanje energijske učinkovitosti na ravni gospodinjstev in pomoč v boju proti energijski revščini; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da lahko povezan energetski sistem, ki temelji na obnovljivih virih energije, okrepi vlogo porabnikov in jim omogoča, da proizvajajo, porabljajo, shranjujejo in prodajajo energijo; meni, da ponuja tudi priložnosti za energetske skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov za izboljšanje energijske učinkovitosti na ravni gospodinjstev in pomoč v boju proti energijski revščini;

| 42. | ponovno poudarja, da lahko energetske skupnosti in mikropodjetja omogočijo razvoj dostopa do bolj trajnostne energije, zlasti v oddaljenih območjih, na otokih in v najbolj oddaljenih regijah; poudarja, da je treba ta območja vključiti v vseevropska energetska omrežja in da bodo po zgledu projekta Tilos, ki je bil razvit v okviru programa Obzorje 2020, razviti projekti za energetsko samozadostnost otokov ali skupin otokov na podlagi obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

42.

ponovno poudarja, da lahko energetske skupnosti in mikropodjetja omogočijo razvoj dostopa do bolj trajnostne energije, zlasti v oddaljenih območjih, na otokih in v najbolj oddaljenih regijah; poudarja, da je treba ta območja vključiti v vseevropska energetska omrežja in da bodo po zgledu projekta Tilos, ki je bil razvit v okviru programa Obzorje 2020, razviti projekti za energetsko samozadostnost otokov ali skupin otokov na podlagi obnovljivih virov energije;

| 43. | poziva Komisijo, naj predlaga pravila, ki bodo državljanom in energetskim skupnostim omogočila nadaljnje sodelovanje pri povezovanju energetskih sistemov, na primer s priključitvijo na toplotna omrežja, polnilne postaje za električno mobilnost, naprave za shranjevanje ali prilagajanje odjema, poleg proizvodnje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj predlaga pravila, ki bodo državljanom in energetskim skupnostim omogočila nadaljnje sodelovanje pri povezovanju energetskih sistemov, na primer s priključitvijo na toplotna omrežja, polnilne postaje za električno mobilnost, naprave za shranjevanje ali prilagajanje odjema, poleg proizvodnje energije iz obnovljivih virov;

Zagotavljanje vodilne vloge Evrope na področju tehnologij za trajnostne in obnovljive vire energije

Zagotavljanje vodilne vloge Evrope na področju tehnologij za trajnostne in obnovljive vire energije

| 44. | želi opomniti, da je eden od ciljev energetske unije zmanjšati našo odvisnost od uvoza in zagotoviti zanesljivost oskrbe in tehnološko neodvisnost; poziva EU, naj se iz sedanje gospodarske krize česa nauči in si prizadeva za večjo avtonomnost v strateških vrednostnih verigah; meni, da lahko k doseganju tega cilja prispevamo z ustvarjanjem sinergij; |
| --- | --- |

44.

želi opomniti, da je eden od ciljev energetske unije zmanjšati našo odvisnost od uvoza in zagotoviti zanesljivost oskrbe in tehnološko neodvisnost; poziva EU, naj se iz sedanje gospodarske krize česa nauči in si prizadeva za večjo avtonomnost v strateških vrednostnih verigah; meni, da lahko k doseganju tega cilja prispevamo z ustvarjanjem sinergij;

| 45. | poudarja, da je treba povečati konkurenčnost evropskih tehnologij za krepitev avtonomnosti EU v energetskem sektorju, ki je strateškega pomena; poziva Komisijo, naj raziskave in inovacije na tem področju podpre z različnimi strukturnimi in sektorskimi skladi; opozarja, da ima EU v svetu vodilno vlogo na področju tehnologij za satelitske meritve emisij, kot je zlasti storitev programa Copernicus za spremljanje ozračja; opozarja, da ima Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi strokovno znanje za napovedovanje vremena in s tem za predvidevanje nihanj v povpraševanju po energiji; poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnji podpori tehnologij, ki bodo prispevale k integriranemu energetskemu sistemu, ki bo skladen s podnebnimi cilji, tudi tam, kjer ima Evropa vodilno vlogo v svetu in domače vrednostne verige; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba povečati konkurenčnost evropskih tehnologij za krepitev avtonomnosti EU v energetskem sektorju, ki je strateškega pomena; poziva Komisijo, naj raziskave in inovacije na tem področju podpre z različnimi strukturnimi in sektorskimi skladi; opozarja, da ima EU v svetu vodilno vlogo na področju tehnologij za satelitske meritve emisij, kot je zlasti storitev programa Copernicus za spremljanje ozračja; opozarja, da ima Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi strokovno znanje za napovedovanje vremena in s tem za predvidevanje nihanj v povpraševanju po energiji; poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnji podpori tehnologij, ki bodo prispevale k integriranemu energetskemu sistemu, ki bo skladen s podnebnimi cilji, tudi tam, kjer ima Evropa vodilno vlogo v svetu in domače vrednostne verige;

| 46. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v sklepih iz poročila o stanju energetske unije iz leta 2020 poudarjeno, da se zmanjšujejo naložbe v raziskave in inovacije na področju tehnologij čiste energije; poudarja, da je podpora EU ključna za raziskave in inovacije, zlasti prelomne inovacije; pozdravlja povečanje proračuna za raziskave v programu Obzorje Evropa in ustanovitev evropskega raziskovalnega prostora; |
| --- | --- |

46.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v sklepih iz poročila o stanju energetske unije iz leta 2020 poudarjeno, da se zmanjšujejo naložbe v raziskave in inovacije na področju tehnologij čiste energije; poudarja, da je podpora EU ključna za raziskave in inovacije, zlasti prelomne inovacije; pozdravlja povečanje proračuna za raziskave v programu Obzorje Evropa in ustanovitev evropskega raziskovalnega prostora;

| 47. | poudarja, da je potreben pravičen prehod, ter poziva Komisijo in države članice, naj v vseh ustreznih zakonodajnih predlogih obravnavajo strukturne spremembe v energetskem sektorju, da bi pomagali olajšati prehod na podnebno nevtralnost; ponovno poudarja zavezo iz novega zelenega dogovora, da nihče ne bi smel biti zapostavljen; v zvezi s tem ugotavlja, da je bistveno, da se preoblikujejo znanja in spretnosti zaposlenih v sektorjih, ki jim grozi nevarnost, da zaradi zelenega prehoda izginejo; poudarja, kako pomembno je bogato evropsko strokovno znanje o povezovanju energetskih sistemov, in poziva države članice, naj ga cenijo in naj ga pomagajo prenesti iz energetskega sektorja, ki temelji na fosilnih gorivih, v ogljično nevtralen integriran energetski sistem; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je potreben pravičen prehod, ter poziva Komisijo in države članice, naj v vseh ustreznih zakonodajnih predlogih obravnavajo strukturne spremembe v energetskem sektorju, da bi pomagali olajšati prehod na podnebno nevtralnost; ponovno poudarja zavezo iz novega zelenega dogovora, da nihče ne bi smel biti zapostavljen; v zvezi s tem ugotavlja, da je bistveno, da se preoblikujejo znanja in spretnosti zaposlenih v sektorjih, ki jim grozi nevarnost, da zaradi zelenega prehoda izginejo; poudarja, kako pomembno je bogato evropsko strokovno znanje o povezovanju energetskih sistemov, in poziva države članice, naj ga cenijo in naj ga pomagajo prenesti iz energetskega sektorja, ki temelji na fosilnih gorivih, v ogljično nevtralen integriran energetski sistem;

| 48. | poudarja naslednje prebojne inovacije na področju procesov in tehnologije, ki jih je treba dodatno izboljšati z vidika krožnega gospodarstva, in učinkovito strategijo za povezovanje sektorjev:






  (a) | visoko učinkovita proizvodnja jekla, ki temelji na vodiku iz obnovljivih virov ter združuje recikliranje jekla in proizvodnjo s pomočjo trajnih železnih kalupov, |
| --- | --- | --- |

48.

poudarja naslednje prebojne inovacije na področju procesov in tehnologije, ki jih je treba dodatno izboljšati z vidika krožnega gospodarstva, in učinkovito strategijo za povezovanje sektorjev:

(a)

visoko učinkovita proizvodnja jekla, ki temelji na vodiku iz obnovljivih virov ter združuje recikliranje jekla in proizvodnjo s pomočjo trajnih železnih kalupov,

| (b) | daljinsko ogrevanje s presežno toploto iz podzemnega prometa, |
| --- | --- |

(b)

daljinsko ogrevanje s presežno toploto iz podzemnega prometa,

| (c) | pametno polnjenje in prehod na druge oblike prevoza v prometnem sektorju, |
| --- | --- |

(c)

pametno polnjenje in prehod na druge oblike prevoza v prometnem sektorju,

| (d) | trajnostno nadomeščanje petro- in agrokemičnih proizvodov ter procesov, ki so povezani z njimi, |
| --- | --- |

(d)

trajnostno nadomeščanje petro- in agrokemičnih proizvodov ter procesov, ki so povezani z njimi,

| (e) | nova generacija proizvodnje baterij in recikliranja, |
| --- | --- |

(e)

nova generacija proizvodnje baterij in recikliranja,

| (f) | tehnologije potopitve v tekočino za podatkovna središča, ki znatno zmanjšujejo potrebe po energiji in presežno toploto; |
| --- | --- |

(f)

tehnologije potopitve v tekočino za podatkovna središča, ki znatno zmanjšujejo potrebe po energiji in presežno toploto;

| 49. | pozdravlja sprejete pobude za vrednostne verige, ki so strateškega pomena; poziva k priznanju tehnologij obnovljivih virov energije kot strateške vrednostne verige in k vzpostavitvi zavezništva, ki bo podpiralo prizadevanja za razširitev teh tehnologij, pa tudi k pobudi za izboljšanje postopkov in energijske učinkovitosti; poziva Komisijo, naj zagotovi pregledno upravljanje vseh zavezništev, vključno z udeležbo malih in srednjih podjetij, civilne družbe, nevladnih organizacij in neodvisnih strokovnjakov, pri čemer naj zagotovi geografsko raznolikost; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja sprejete pobude za vrednostne verige, ki so strateškega pomena; poziva k priznanju tehnologij obnovljivih virov energije kot strateške vrednostne verige in k vzpostavitvi zavezništva, ki bo podpiralo prizadevanja za razširitev teh tehnologij, pa tudi k pobudi za izboljšanje postopkov in energijske učinkovitosti; poziva Komisijo, naj zagotovi pregledno upravljanje vseh zavezništev, vključno z udeležbo malih in srednjih podjetij, civilne družbe, nevladnih organizacij in neodvisnih strokovnjakov, pri čemer naj zagotovi geografsko raznolikost;

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

1

(2)  UL L 266, 26.9.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

3

(4)  UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

4

(5)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

5

(6)  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

6

(7)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

7

(8)  UL L 328, 21.12.2018, str. 210.

8

(9)  UL L 158, 14.6.2019, str. 125.

9

(10)  UL L 158, 14.6.2019, str. 54.

10

(11)  UL L 169, 7.6.2014, str. 108.

11

(12)  UL C 23, 21.1.2021, str. 11.

12

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

13

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0079.

14

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

15

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0198.

16

(17)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0199.

17

(18)  Poročilo Eurostata za leto 2019 o statistiki energetike, prometa in okolja: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10165279/KS-DK-19-001-EN-N.pdf/76651a29-b817-eed4-f9f2-92bf692e1ed9.

18

(19)  UL L 156, 19.6.2018, str. 75.

19

(20)  UL L 280, 28.10.2017, str. 1.

20

(21)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

21

(22)  Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo.

22

(23)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

23

(24)  Priloga II k sporočilu Komisije z dne 17. maja 2018 z naslovom Evropa v gibanju: Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista (COM(2018)0293).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

25

(26)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

26

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/56

---

P9_TA(2021)0241

Evropska strategija za vodik

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (2020/2242(INI))

(2022/C 15/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju posebnih poročil Medvladnega panela o podnebnih spremembah z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC ter z dne 25. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnih poročil Medvladnega panela o podnebnih spremembah z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC ter z dne 25. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju poročil programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2019 in 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2019 in 2020,

| — | ob upoštevanju izjave OECD z dne 23. februarja 2018 o krepitvi malih in srednjih podjetij in podjetništva za produktivnost in vključujočo rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave OECD z dne 23. februarja 2018 o krepitvi malih in srednjih podjetij in podjetništva za produktivnost in vključujočo rast,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 o strategiji za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 1. julija 2020 z naslovom Načrt za čisti vodik – prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k podnebno nevtralni Evropi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 1. julija 2020 z naslovom Načrt za čisti vodik – prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k podnebno nevtralni Evropi (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 o strategiji EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost(COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 o strategiji EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost(COM(2020)0741),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Poročilo za leto 2020 o stanju energetske unije v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepih (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Poročilo za leto 2020 o stanju energetske unije v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepih (COM(2020)0950),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020)0562),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (4) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (4) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (6) (uredba o TEN-E), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (6) (uredba o TEN-E),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (7), ki je v postopku revizije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (7), ki je v postopku revizije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (8) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o EU ETS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (8) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o EU ETS),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o evropskem pristopu k shranjevanju energije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o evropskem pristopu k shranjevanju energije (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o spremembi smernic za vseevropsko energetsko infrastrukturo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o spremembi smernic za vseevropsko energetsko infrastrukturo (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 z naslovom Vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva v EU: čas je za ukrepanje (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 z naslovom Vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva v EU: čas je za ukrepanje (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2018 o pospeševanju inovativnosti na področju čiste energije (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2018 o pospeševanju inovativnosti na področju čiste energije (15),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0116/2021),

| A. | ker je EU podprla Pariški sporazum, zeleni dogovor in cilj stroškovno učinkovitega in pravičnega prehoda, ki bo najpozneje do leta 2050 privedel do podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je EU podprla Pariški sporazum, zeleni dogovor in cilj stroškovno učinkovitega in pravičnega prehoda, ki bo najpozneje do leta 2050 privedel do podnebne nevtralnosti;

| B. | ker je Komisija predlagala povečanje cilja EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov najpozneje do leta 2030 na vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 in ker je Parlament podprl cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 60 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija predlagala povečanje cilja EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov najpozneje do leta 2030 na vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 in ker je Parlament podprl cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 60 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030;

| C. | ker fosilna goriva v veliki meri prispevajo h globalnemu segrevanju in ker je cilj Pariškega sporazuma omejiti dvig svetovne temperature precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in si prizadevati za omejitev dviga temperature na 1,5 oC; |
| --- | --- |

C.

ker fosilna goriva v veliki meri prispevajo h globalnemu segrevanju in ker je cilj Pariškega sporazuma omejiti dvig svetovne temperature precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in si prizadevati za omejitev dviga temperature na 1,5 oC;

| D. | ker je za prehod na gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov potreben javno načrtovan, hiter in pravičen prehod na sistem oskrbe z energijo, ki bo pretežno temeljil na obnovljivih virih ter bo zelo energijsko učinkovit in gospodaren z viri, kar bo zagotovilo trajnostnost in zdravje, udeležbo državljanov, odpravo energijske revščine po EU, zanesljivo oskrbo z energijo, razpoložljivost in cenovno dostopnost energije ter konkurenčnost pri cenah energije; |
| --- | --- |

D.

ker je za prehod na gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov potreben javno načrtovan, hiter in pravičen prehod na sistem oskrbe z energijo, ki bo pretežno temeljil na obnovljivih virih ter bo zelo energijsko učinkovit in gospodaren z viri, kar bo zagotovilo trajnostnost in zdravje, udeležbo državljanov, odpravo energijske revščine po EU, zanesljivo oskrbo z energijo, razpoložljivost in cenovno dostopnost energije ter konkurenčnost pri cenah energije;

| E. | ker je nujno treba uporabljati čista alternativna goriva in razviti njihove možnosti uporabe, da bi karseda hitro opustili fosilna goriva in zagotovili konkurenčnost industrije EU; ker ima obnovljivi vodik neizkoriščen potencial, da postane tovrstna alternativa; |
| --- | --- |

E.

ker je nujno treba uporabljati čista alternativna goriva in razviti njihove možnosti uporabe, da bi karseda hitro opustili fosilna goriva in zagotovili konkurenčnost industrije EU; ker ima obnovljivi vodik neizkoriščen potencial, da postane tovrstna alternativa;

| F. | ker se vodik lahko uporablja kot surovina ali vire energije v industrijskih in kemičnih procesih, v zračnem in pomorskem prometu ter prometu s težkimi cestnimi vozili in za ogrevanje, kar omogoča razogljičenje sektorjev, v katerih neposredna elektrifikacija tehnološko ni mogoča ali konkurenčna, pa tudi za shranjevanje energije za uravnoteženje energetskega sistema, kjer je to potrebno, s čimer ima pomembno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov; |
| --- | --- |

F.

ker se vodik lahko uporablja kot surovina ali vire energije v industrijskih in kemičnih procesih, v zračnem in pomorskem prometu ter prometu s težkimi cestnimi vozili in za ogrevanje, kar omogoča razogljičenje sektorjev, v katerih neposredna elektrifikacija tehnološko ni mogoča ali konkurenčna, pa tudi za shranjevanje energije za uravnoteženje energetskega sistema, kjer je to potrebno, s čimer ima pomembno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov;

| G. | ker vodik danes predstavlja približno 2 % mešanice virov energije v EU, od tega se 95 % proizvede iz fosilnih goriv, pri čemer se letno sprosti 70–100 milijonov ton CO2, na svetovni ravni pa predstavlja 2,5 % emisij toplogrednih plinov, pri čemer se manj kot 1 % trenutno proizvedenega vodika uporablja kot nosilec energije; ker nekatere študije kažejo, da bi lahko obnovljivi viri energije leta 2050 tvorili do 100 % mešanice virov energije v EU, vodik pa bi lahko pri tem dosegel skupno 20-odstotni delež, med 20 % in 50 % energije, ki se uporablja za promet, in med 5 % in 20 % energije, ki se uporablja v industriji; |
| --- | --- |

G.

ker vodik danes predstavlja približno 2 % mešanice virov energije v EU, od tega se 95 % proizvede iz fosilnih goriv, pri čemer se letno sprosti 70–100 milijonov ton CO2, na svetovni ravni pa predstavlja 2,5 % emisij toplogrednih plinov, pri čemer se manj kot 1 % trenutno proizvedenega vodika uporablja kot nosilec energije; ker nekatere študije kažejo, da bi lahko obnovljivi viri energije leta 2050 tvorili do 100 % mešanice virov energije v EU, vodik pa bi lahko pri tem dosegel skupno 20-odstotni delež, med 20 % in 50 % energije, ki se uporablja za promet, in med 5 % in 20 % energije, ki se uporablja v industriji;

| H. | ker se vodik, ki se ga vsako leto v svetovnem merilu proizvede 120 milijonov ton, proizvaja tako kot stranski proizvod v prečiščevalni in kemični industriji (70 milijonov ton) kot iz namenskih proizvodnih obratov (50 milijonov ton); ker se večina vodika proizvaja s fosilnimi gorivi, in sicer se za njegovo proizvodnjo nameni 6 % svetovne porabe zemeljskega plina in 2 % porabe premoga, z elektrolizo vode pa se proizvede manj kot 0,1 % vodika; |
| --- | --- |

H.

ker se vodik, ki se ga vsako leto v svetovnem merilu proizvede 120 milijonov ton, proizvaja tako kot stranski proizvod v prečiščevalni in kemični industriji (70 milijonov ton) kot iz namenskih proizvodnih obratov (50 milijonov ton); ker se večina vodika proizvaja s fosilnimi gorivi, in sicer se za njegovo proizvodnjo nameni 6 % svetovne porabe zemeljskega plina in 2 % porabe premoga, z elektrolizo vode pa se proizvede manj kot 0,1 % vodika;

| I. | ker so bile skupne zmogljivosti za proizvodnjo vodika v Evropskem gospodarskem prostoru konec leta 2018 ocenjene na 11,5 milijona ton na leto in ker je skupna nameščena zmogljivost elektrolizatorjev v Evropskem gospodarskem prostoru približno 1 GW, kar je 1 % do 4 % celotne zmogljivosti za proizvodnjo vodika; ker je skupni delež proizvodnje vodika iz fosilnih goriv z zajemanjem in shranjevanjem ogljika (nizkoogljični vodik) v Evropskem gospodarskem prostoru približno 0,7-odstoten (brez stranskih proizvodov); |
| --- | --- |

I.

ker so bile skupne zmogljivosti za proizvodnjo vodika v Evropskem gospodarskem prostoru konec leta 2018 ocenjene na 11,5 milijona ton na leto in ker je skupna nameščena zmogljivost elektrolizatorjev v Evropskem gospodarskem prostoru približno 1 GW, kar je 1 % do 4 % celotne zmogljivosti za proizvodnjo vodika; ker je skupni delež proizvodnje vodika iz fosilnih goriv z zajemanjem in shranjevanjem ogljika (nizkoogljični vodik) v Evropskem gospodarskem prostoru približno 0,7-odstoten (brez stranskih proizvodov);

| J. | ker se 43 % svetovne proizvodnje vodika uporablja za proizvodnjo amonijaka, ki se uporablja predvsem za proizvodnjo kmetijskih gnojil na amonijevi osnovi, 52 % za prečiščevanje in razžvepljevanje ogljikovodikov, 5 % pa za sintezo metanola in v druge namene; |
| --- | --- |

J.

ker se 43 % svetovne proizvodnje vodika uporablja za proizvodnjo amonijaka, ki se uporablja predvsem za proizvodnjo kmetijskih gnojil na amonijevi osnovi, 52 % za prečiščevanje in razžvepljevanje ogljikovodikov, 5 % pa za sintezo metanola in v druge namene;

| K. | ker so trenutni stroški obnovljivega in nizkoogljičnega vodika z približno od 2,5 do 5,5 EUR na kilogram, medtem ko so stroški proizvodnje vodika na osnovi fosilnih goriv približno 1,5 EUR na kilogram; ker bi se v trenutni mešanici električne energije v večini držav članic vodik na osnovi električne energije proizvajal z večjimi emisijami kot vodik na osnovi fosilnih goriv; |
| --- | --- |

K.

ker so trenutni stroški obnovljivega in nizkoogljičnega vodika z približno od 2,5 do 5,5 EUR na kilogram, medtem ko so stroški proizvodnje vodika na osnovi fosilnih goriv približno 1,5 EUR na kilogram; ker bi se v trenutni mešanici električne energije v večini držav članic vodik na osnovi električne energije proizvajal z večjimi emisijami kot vodik na osnovi fosilnih goriv;

| L. | ker lahko vodik shranjuje energijo v velikih količinah daljše časovno obdobje in lahko zato izravna sezonska nihanja v povpraševanju; ker se vodik lahko prevaža s tovornjaki, ladjami ali prek cevovoda, kar omogoča proizvodnjo energije iz obnovljivih virov tam, kjer je najučinkovitejša, in omogoča prevoz na dolge razdalje brez obremenitve električnega omrežja; |
| --- | --- |

L.

ker lahko vodik shranjuje energijo v velikih količinah daljše časovno obdobje in lahko zato izravna sezonska nihanja v povpraševanju; ker se vodik lahko prevaža s tovornjaki, ladjami ali prek cevovoda, kar omogoča proizvodnjo energije iz obnovljivih virov tam, kjer je najučinkovitejša, in omogoča prevoz na dolge razdalje brez obremenitve električnega omrežja;

| M. | ker bo potreben večji delež energije iz obnovljivih virov, da bi razogljičili vse sektorje gospodarstva, kar bi lahko povzročilo večja nihanja v električnem omrežju, hkrati pa bo treba močno povečati povpraševanje po shranjevanju energije, da bi zagotovili oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

M.

ker bo potreben večji delež energije iz obnovljivih virov, da bi razogljičili vse sektorje gospodarstva, kar bi lahko povzročilo večja nihanja v električnem omrežju, hkrati pa bo treba močno povečati povpraševanje po shranjevanju energije, da bi zagotovili oskrbo z energijo;

| N. | ker proizvodnja jekla povzroča približno 10 % neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov po vsem svetu, pomorski promet oddaja približno 2,5 % emisij toplogrednih plinov, razvoj obnovljivega vodika pa bi lahko prispeval k zmanjšanju emisij v teh sektorjih; |
| --- | --- |

N.

ker proizvodnja jekla povzroča približno 10 % neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov po vsem svetu, pomorski promet oddaja približno 2,5 % emisij toplogrednih plinov, razvoj obnovljivega vodika pa bi lahko prispeval k zmanjšanju emisij v teh sektorjih;

| O. | ker promet prispeva približno 27 % vseh emisij toplogrednih plinov EU; ker se vodik uporablja v različnih industrijskih sektorjih, v energetskem sektorju in v gradbeništvu, ter mnogo obeta kot alternativno gorivo za prometni sektor, vendar je za različne načine prevoza na trgu še vedno le omejeno število možnosti uporabe vodika; |
| --- | --- |

O.

ker promet prispeva približno 27 % vseh emisij toplogrednih plinov EU; ker se vodik uporablja v različnih industrijskih sektorjih, v energetskem sektorju in v gradbeništvu, ter mnogo obeta kot alternativno gorivo za prometni sektor, vendar je za različne načine prevoza na trgu še vedno le omejeno število možnosti uporabe vodika;

| P. | ker bi lahko baterijski električni avtomobili prevzeli bistven delež trga osebnih vozil; ker je težki tovorni promet sektor, v katerem je težko doseči razogljičenje, možnosti za neposredno elektrifikacijo pa so omejene zaradi stroškovne neučinkovitosti in tehničnih razlogov; ker baterije predstavljajo praktične težave pri težkih tovornih vozilih, vlakih na neelektrificiranih progah, tovornih ladjah ali letalih, in ker bo to ustvarilo priložnosti za druge nosilce energije, kot je vodik, saj omogoča skladiščenje velikih količin energije v vozilu, plovilu ali zrakoplovu, hitro oskrbo z gorivom in kot izpuh proizvaja le vodo; |
| --- | --- |

P.

ker bi lahko baterijski električni avtomobili prevzeli bistven delež trga osebnih vozil; ker je težki tovorni promet sektor, v katerem je težko doseči razogljičenje, možnosti za neposredno elektrifikacijo pa so omejene zaradi stroškovne neučinkovitosti in tehničnih razlogov; ker baterije predstavljajo praktične težave pri težkih tovornih vozilih, vlakih na neelektrificiranih progah, tovornih ladjah ali letalih, in ker bo to ustvarilo priložnosti za druge nosilce energije, kot je vodik, saj omogoča skladiščenje velikih količin energije v vozilu, plovilu ali zrakoplovu, hitro oskrbo z gorivom in kot izpuh proizvaja le vodo;

| Q. | ker je konkurenčna in trajnostna ekonomija vodika priložnost, da EU okrepi svoje gospodarstvo, zlasti po upadu gospodarske rasti zaradi covida-19, saj bi lahko do leta 2030 neposredno ustvarila do milijon, do leta 2050 pa do 5,4 milijona visokokakovostnih delovnih mest, in ker bi to lahko bila priložnost za regije, ki so trenutno zelo odvisne od tradicionalnih virov energije in ki tvegajo revščino zaradi postopne odprave fosilnih goriv; ker ima sektor obnovljivega vodika potencial, da ustvari 10 300 delovnih mest za vsako milijardo EUR naložb, h katerim se bodo pridružila še delovna mesta v sektorju električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

Q.

ker je konkurenčna in trajnostna ekonomija vodika priložnost, da EU okrepi svoje gospodarstvo, zlasti po upadu gospodarske rasti zaradi covida-19, saj bi lahko do leta 2030 neposredno ustvarila do milijon, do leta 2050 pa do 5,4 milijona visokokakovostnih delovnih mest, in ker bi to lahko bila priložnost za regije, ki so trenutno zelo odvisne od tradicionalnih virov energije in ki tvegajo revščino zaradi postopne odprave fosilnih goriv; ker ima sektor obnovljivega vodika potencial, da ustvari 10 300 delovnih mest za vsako milijardo EUR naložb, h katerim se bodo pridružila še delovna mesta v sektorju električne energije iz obnovljivih virov;

| R. | ker je za vzpostavitev trajnostnega in konkurenčnega trga vodika, ki bo pravočasno in stroškovno učinkovito prispeval k cilju podnebne nevtralnosti EU do leta 2050, potrebna dobro razvita infrastruktura za prenos in distribucijo, namenjena učinkovitemu transportu vodika od proizvodnih obratov do območij porabe v EU; |
| --- | --- |

R.

ker je za vzpostavitev trajnostnega in konkurenčnega trga vodika, ki bo pravočasno in stroškovno učinkovito prispeval k cilju podnebne nevtralnosti EU do leta 2050, potrebna dobro razvita infrastruktura za prenos in distribucijo, namenjena učinkovitemu transportu vodika od proizvodnih obratov do območij porabe v EU;

| S. | ker bi države članice lahko različno obravnavale razvoj vodikovih sistemov, pri čemer bi se upoštevale razlike v strukturi obstoječe plinske infrastrukture, zmogljivosti posamezne države za razvoj različnih tehnologij za proizvodnjo vodika, potencial za inovacije in različno povpraševanje po vodiku v različnih panogah v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

S.

ker bi države članice lahko različno obravnavale razvoj vodikovih sistemov, pri čemer bi se upoštevale razlike v strukturi obstoječe plinske infrastrukture, zmogljivosti posamezne države za razvoj različnih tehnologij za proizvodnjo vodika, potencial za inovacije in različno povpraševanje po vodiku v različnih panogah v vsaki državi članici;

| T. | ker so skoraj vse države članice vključile načrte za vodik v svoje nacionalne energetske in podnebne načrte in ker je 26 držav članic podpisalo pobudo za vodik; |
| --- | --- |

T.

ker so skoraj vse države članice vključile načrte za vodik v svoje nacionalne energetske in podnebne načrte in ker je 26 držav članic podpisalo pobudo za vodik;

| U. | ker bi moral biti energetski sistem EU okoljsko vzdržen in ekonomsko konkurenčen, tehnološke usmeritve pa bi morale temeljiti na preizkušenih in dobrih ocenah, ki bi privedle do izvedljivih poslovnih primerov v predvidljivih časovnih okvirih, s čimer bi zagotovili, da njihovi stroški ne bodo ogrozili konkurenčnosti industrij EU ali blaginje državljanov; |
| --- | --- |

U.

ker bi moral biti energetski sistem EU okoljsko vzdržen in ekonomsko konkurenčen, tehnološke usmeritve pa bi morale temeljiti na preizkušenih in dobrih ocenah, ki bi privedle do izvedljivih poslovnih primerov v predvidljivih časovnih okvirih, s čimer bi zagotovili, da njihovi stroški ne bodo ogrozili konkurenčnosti industrij EU ali blaginje državljanov;

| V. | ker bi bilo treba upoštevati znatne izgube energije med proizvodnjo, prenosom, hranjenjem in predelavo vodika; |
| --- | --- |

V.

ker bi bilo treba upoštevati znatne izgube energije med proizvodnjo, prenosom, hranjenjem in predelavo vodika;

| W. | ker sedanji zakonodajni okvir, ki ureja zemeljski plin, evropskim odjemalcem že leta zagotavlja zanesljivost oskrbe in cenovno dostopnost energije, zato bi ga lahko uporabili kot načrt za spodbujanje razvoja prihodnjega vseevropskega trga obnovljivega vodika; |
| --- | --- |

W.

ker sedanji zakonodajni okvir, ki ureja zemeljski plin, evropskim odjemalcem že leta zagotavlja zanesljivost oskrbe in cenovno dostopnost energije, zato bi ga lahko uporabili kot načrt za spodbujanje razvoja prihodnjega vseevropskega trga obnovljivega vodika;

1.

poudarja, da je treba s konkurenčno in vzdržno ekonomijo vodika in povezanim trgom vodika ohraniti in še povečati vodilno vlogo EU na področju tehnologije, povezane s čistim vodikom (16); nadalje poudarja, da potrebujemo strategijo EU za vodik, ki bo zajemala celotno vrednostno verigo vodika, vključno s področjema povpraševanja in oskrbe, in bo usklajena z nacionalnimi prizadevanji, da se bo zgradilo dovolj dodatne infrastrukture za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov za proizvodnjo obnovljivega vodika in da bodo lahko njegovi stroški znižani; zlasti ugotavlja, da domača proizvodnja obnovljivega vodika v EU prinaša dodano vrednost, kar zadeva razvoj in trženje inovativnih tehnologij za elektrolizo; poudarja, da mora biti ekonomija vodika združljiva s Pariškim sporazumom, podnebnimi in energetskimi cilji EU za leti 2030 in 2050, krožnim gospodarstvom, akcijskim načrtom za ključne surovine in cilji OZN glede trajnostnega razvoja;

2.

pozdravlja strategijo za vodik za podnebno nevtralno Evropo, ki jo je predlagala Komisija, vključno s prihodnjo revizijo direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, in da v državah članicah obstaja vse več strategij in naložbenih načrtov za vodik; poudarja, da morajo biti te strategije skladne z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti držav članic, ter poziva k njihovemu hitremu in ambicioznemu izvajanju; meni, da bi morala Komisija te strategije upoštevati pri prihodnjih zakonodajnih predlogih; poziva Komisijo, naj svoj pristop k vodiku uskladi z novo industrijsko strategijo EU in poskrbi, da bo postal del skladne industrijske politike, pri tem pa upošteva, da strategija za vodik kot taka ni cilj sama po sebi, temveč bi morala biti obravnavana kot del splošnih prizadevanj EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, pri čemer bi morala hkrati zagotavljati dolgoročna kakovostna delovna mesta in prispevati h konkurenčnosti gospodarstva EU;

3.

poudarja, kako pomemben je odporen in podnebno nevtralen energetski sistem, ki bo temeljil na načelih energijske in stroškovne učinkovitosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe; poudarja, da bi se morali prednostno uporabljati načeli ohranjanja energije in „energijske učinkovitosti na prvem mestu“, ne da bi to preprečilo razvoj inovativnih pilotnih in predstavitvenih projektov; ugotavlja, da je neposredna elektrifikacija iz obnovljivih virov stroškovno učinkovitejša in gospodarnejša z viri in energijo kot vodik, a hkrati ugotavlja, da bi bilo treba pri preučevanju, kako naj se sektor razogljiči, upoštevati tudi dejavnike, kot so zanesljivost oskrbe, tehnična izvedljivost in vidiki, povezani z energetskim sistemom; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je načelo tehnološke nevtralnosti za dosego podnebno nevtralne EU;

4.

je prepričan, da je vodik, proizveden iz obnovljivih virov, ključnega pomena za energetski prehod EU, saj lahko samo obnovljivi vodik trajnostno prispeva k temu, da se na dolgi rok doseže podnebna nevtralnost, ter prepreči učinke vezanosti in nasedle naložbe; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da obnovljivi vodik še ni konkurenčen; zato poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vrednostno verigo in tržno uvajanje obnovljivega vodika, pri tem pa upoštevajo, da se bo razmerje med ceno in donosom z razvojem industrijskih metod in vrednostnih verig postopoma izboljšalo;

5.

priznava, da si vodikove doline v različnih regijah po vsej EU prizadevajo za razvoj povezanih, medsektorskih vrednostnih verig vodika; poudarja, da imajo pomembno vlogo pri začetku proizvodnje in uporabe obnovljivega vodika za razvoj evropske ekonomije vodika; poziva Komisijo, naj gradi na teh pobudah, podpre njihov razvoj in sodelujočim pomaga pri združevanju njihovega strokovnega znanja in naložb;

6.

poudarja, da so proizvodi na osnovi vodika, kot so sintetična goriva, proizvedena z energijo iz obnovljivih virov in ogljično nevtralna alternativa fosilnim gorivom, zato lahko skupaj z drugimi rešitvami za zmanjšanje emisij, kot je elektrifikacija na podlagi električne energije iz obnovljivih virov, znatno prispevajo k razogljičenju široke palete sektorjev; nadalje poudarja, da je medsektorska uporaba bistvena, če naj se z ekonomijo obsega znatno znižajo cene teh nosilcev energije in zagotovi dovolj velik trg;

Klasifikacija vodika in standardi za vodik

Klasifikacija vodika in standardi za vodik

| 7. | meni, da je nadvse pomembno, da je pravna klasifikacija različnih vrst vodika enotna; kot prvi korak pozdravlja klasifikacijo, ki jo je predlagala Komisija; poudarja, da se je treba za prilagoditev nacionalnih pravnih opredelitev in vzpostavitev jasne klasifikacije, ki bo zagotavljala pravno varnost, hitro dogovoriti o celoviti, natančni, znanstveno utemeljeni in enotni terminologiji na ravni EU; poziva Komisijo, naj hitro dokonča svoje delo v zvezi z razvojem tovrstne terminologije v okviru vse ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

7.

meni, da je nadvse pomembno, da je pravna klasifikacija različnih vrst vodika enotna; kot prvi korak pozdravlja klasifikacijo, ki jo je predlagala Komisija; poudarja, da se je treba za prilagoditev nacionalnih pravnih opredelitev in vzpostavitev jasne klasifikacije, ki bo zagotavljala pravno varnost, hitro dogovoriti o celoviti, natančni, znanstveno utemeljeni in enotni terminologiji na ravni EU; poziva Komisijo, naj hitro dokonča svoje delo v zvezi z razvojem tovrstne terminologije v okviru vse ustrezne zakonodaje;

| 8. | meni, da bi bilo treba klasifikacijo različnih vrst vodika določiti na podlagi neodvisne, znanstveno utemeljene ocene, ne več na podlagi splošno uporabljene metode, ki temelji na barvi; meni, da bi morala tovrstna klasifikacija temeljiti na emisijah toplogrednih plinov v življenjskem ciklu celotnega procesa proizvodnje vodika in celotnega procesa njegovega prenosa, a hkrati bi morala upoštevati tudi pregledna in zanesljiva merila trajnostnosti v skladu z načeli krožnega gospodarstva ter temeljiti na povprečnih in standardnih vrednostih po kategorijah, kot so cilji trajnostne rabe in zaščite virov, ravnanje z odpadki in večja uporaba surovin in sekundarnih surovin, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja ter nenazadnje varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo treba klasifikacijo različnih vrst vodika določiti na podlagi neodvisne, znanstveno utemeljene ocene, ne več na podlagi splošno uporabljene metode, ki temelji na barvi; meni, da bi morala tovrstna klasifikacija temeljiti na emisijah toplogrednih plinov v življenjskem ciklu celotnega procesa proizvodnje vodika in celotnega procesa njegovega prenosa, a hkrati bi morala upoštevati tudi pregledna in zanesljiva merila trajnostnosti v skladu z načeli krožnega gospodarstva ter temeljiti na povprečnih in standardnih vrednostih po kategorijah, kot so cilji trajnostne rabe in zaščite virov, ravnanje z odpadki in večja uporaba surovin in sekundarnih surovin, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja ter nenazadnje varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov;

| 9. | ugotavlja, da med različnimi opredelitvami čistega vodika, ki jih uporabljajo različni akterji, kot sta Komisija in Evropska zveza za čisti vodik, obstajajo razlike, kar povzroča zmedo in kar bi bilo treba preprečiti; v zvezi s tem poudarja, da je treba popolnoma nedvoumno opredeliti razliko med obnovljivim in nizkoogljičnim vodikom (17); poleg tega ugotavlja, da bi to postalo še bolj jasno, če ne bi uporabljali dveh imen za isto kategorijo vodika, in sicer „obnovljivi“ in „čisti“, kot ju je predlagala Komisija, in v zvezi s tem poudarja, da je izraz „obnovljivi vodik“ za to kategorijo vodika najbolj objektivna in znanstveno utemeljena izbira; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da med različnimi opredelitvami čistega vodika, ki jih uporabljajo različni akterji, kot sta Komisija in Evropska zveza za čisti vodik, obstajajo razlike, kar povzroča zmedo in kar bi bilo treba preprečiti; v zvezi s tem poudarja, da je treba popolnoma nedvoumno opredeliti razliko med obnovljivim in nizkoogljičnim vodikom (17

| 10. | poudarja, da so nujno potrebni evropski in mednarodni standardi in certificiranje; poleg tega ugotavlja, da bi bilo treba razmisliti o uvedbi potrdil o izvoru, ki bi bila usklajena z nacionalnimi registri, da bi zagotovili, da bi se lahko proizvodnja obnovljivega vodika pravočasno povečala, da bi lahko potrošniki zavestno izbrali trajnostne rešitve in da bi čim bolj zmanjšali tveganje nasedlih naložb; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so nujno potrebni evropski in mednarodni standardi in certificiranje; poleg tega ugotavlja, da bi bilo treba razmisliti o uvedbi potrdil o izvoru, ki bi bila usklajena z nacionalnimi registri, da bi zagotovili, da bi se lahko proizvodnja obnovljivega vodika pravočasno povečala, da bi lahko potrošniki zavestno izbrali trajnostne rešitve in da bi čim bolj zmanjšali tveganje nasedlih naložb;

| 11. | poudarja, da mora sistem standardizacije temeljiti na celostnem pristopu in ga je treba uporabljati tudi za uvoženi vodik; poziva Komisijo, naj v sklopu revizije direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov uvede regulativni okvir za certificiranje in sledenje vodiku v EU, pri čemer naj upošteva njegov odtis toplogrednih plinov vzdolž celotne vrednostne verige, tudi pri prenosu, da bi spodbudila tudi naložbe v zadostno dodatno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov; prav tako poziva Komisijo, naj čim prej v letu 2021 predloži regulativni okvir za vodik, s katerim bo poskrbela za njegovo standardizacijo, certificiranje, potrdila o izvoru in označevanje ter omogočila trgovanje z njim v vseh državah članicah, ter naj izkoristi prihodnji pregled sistema EU za trgovanje z emisijami in preuči, katere spremembe so potrebne za sprostitev vsega potenciala vodika za prispevanje k podnebnim ciljem EU, pri čemer naj upošteva tveganja selitve virov CO2; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora sistem standardizacije temeljiti na celostnem pristopu in ga je treba uporabljati tudi za uvoženi vodik; poziva Komisijo, naj v sklopu revizije direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov uvede regulativni okvir za certificiranje in sledenje vodiku v EU, pri čemer naj upošteva njegov odtis toplogrednih plinov vzdolž celotne vrednostne verige, tudi pri prenosu, da bi spodbudila tudi naložbe v zadostno dodatno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov; prav tako poziva Komisijo, naj čim prej v letu 2021 predloži regulativni okvir za vodik, s katerim bo poskrbela za njegovo standardizacijo, certificiranje, potrdila o izvoru in označevanje ter omogočila trgovanje z njim v vseh državah članicah, ter naj izkoristi prihodnji pregled sistema EU za trgovanje z emisijami in preuči, katere spremembe so potrebne za sprostitev vsega potenciala vodika za prispevanje k podnebnim ciljem EU, pri čemer naj upošteva tveganja selitve virov CO2

| 12. | poudarja, da bi bila klasifikacija različnih vrst vodika med drugim namenjena obveščanju potrošnikov in da njen namen ni preprečiti širjenja uporabe vodika na splošno; ugotavlja, da obstoječi sistem potrdil o izvoru električne energije iz obnovljivih virov doslej ni privedel do ustreznih naložb v dodatne zmogljivosti; zato poudarja, kako pomembno je nadgraditi smernice o pogojih in merilih, da se zmogljivosti za proizvodnjo z obnovljivimi viri ne bodo štele dvojno; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi bila klasifikacija različnih vrst vodika med drugim namenjena obveščanju potrošnikov in da njen namen ni preprečiti širjenja uporabe vodika na splošno; ugotavlja, da obstoječi sistem potrdil o izvoru električne energije iz obnovljivih virov doslej ni privedel do ustreznih naložb v dodatne zmogljivosti; zato poudarja, kako pomembno je nadgraditi smernice o pogojih in merilih, da se zmogljivosti za proizvodnjo z obnovljivimi viri ne bodo štele dvojno;

| 13. | je trdno prepričan, da je to, da javnost sprejme ekonomijo vodika, ključnega pomena za njeno uspešno vzpostavitev; zato poudarja, kako pomembni so sodelovanje javnosti in deležnikov ter evropski varnostni in tehnični standardi za vodik, pa tudi to, da se pri visokokakovostnih rešitvah na osnovi vodika ti standardi upoštevajo; nadalje poudarja, da je treba varnostne protokole glede uporabe vodika v sektorjih povpraševanja nenehno posodabljati; zato zahteva, da se po vsej EU promovirajo primeri dobre prakse in varnost vodika; |
| --- | --- |

13.

je trdno prepričan, da je to, da javnost sprejme ekonomijo vodika, ključnega pomena za njeno uspešno vzpostavitev; zato poudarja, kako pomembni so sodelovanje javnosti in deležnikov ter evropski varnostni in tehnični standardi za vodik, pa tudi to, da se pri visokokakovostnih rešitvah na osnovi vodika ti standardi upoštevajo; nadalje poudarja, da je treba varnostne protokole glede uporabe vodika v sektorjih povpraševanja nenehno posodabljati; zato zahteva, da se po vsej EU promovirajo primeri dobre prakse in varnost vodika;

Povečanje proizvodnje vodika

Povečanje proizvodnje vodika

| 14. | poudarja, da je treba za dobro in predvidljivo delovanje notranjega trga vodika odpraviti regulativne ovire, Komisija pa bi morala hitro predložiti skladen, integriran in celovit regulativni okvir za trg vodika, ki bi moral biti usklajen z drugo ustrezno zakonodajo in povsem skladen z načeli sorazmernosti, subsidiarnosti in boljšega pravnega urejanja, vključno s preučitvijo vpliva na mala in srednja podjetja; v zvezi s tem poudarja, da mora biti trg vodika prožen, da bodo lahko inovativni pionirji na tem področju v celoti izkoristili prednosti in da bodo stroški proizvodnje vodika nižji, pri čemer je treba upoštevati, da trg vodika še ni zrel in ga je treba povečati; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba za dobro in predvidljivo delovanje notranjega trga vodika odpraviti regulativne ovire, Komisija pa bi morala hitro predložiti skladen, integriran in celovit regulativni okvir za trg vodika, ki bi moral biti usklajen z drugo ustrezno zakonodajo in povsem skladen z načeli sorazmernosti, subsidiarnosti in boljšega pravnega urejanja, vključno s preučitvijo vpliva na mala in srednja podjetja; v zvezi s tem poudarja, da mora biti trg vodika prožen, da bodo lahko inovativni pionirji na tem področju v celoti izkoristili prednosti in da bodo stroški proizvodnje vodika nižji, pri čemer je treba upoštevati, da trg vodika še ni zrel in ga je treba povečati;

| 15. | meni, da bi lahko bila oblikovanje trga EU s plinom in sveženj o čisti energiji podlaga in zgled za zakonsko ureditev trga vodika; poudarja, da je za hiter in predvidljiv razvoj dobro delujoče proizvodnje vodika potrebno tudi demokratično javno načrtovanje, pri katerem bodo moči združili proizvajalci, delavci in njihovi sindikati, znanstveniki in nevladne organizacije; poleg tega spodbuja Komisijo in države članice, naj se domislijo posebnih rešitev za povečanje proizvodnje vodika v slabše povezanih ali izoliranih regijah, kot so otoki, hkrati pa poskrbijo za razvoj s tem povezane infrastrukture, med drugim tako da spremenijo njeno namembnost; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi lahko bila oblikovanje trga EU s plinom in sveženj o čisti energiji podlaga in zgled za zakonsko ureditev trga vodika; poudarja, da je za hiter in predvidljiv razvoj dobro delujoče proizvodnje vodika potrebno tudi demokratično javno načrtovanje, pri katerem bodo moči združili proizvajalci, delavci in njihovi sindikati, znanstveniki in nevladne organizacije; poleg tega spodbuja Komisijo in države članice, naj se domislijo posebnih rešitev za povečanje proizvodnje vodika v slabše povezanih ali izoliranih regijah, kot so otoki, hkrati pa poskrbijo za razvoj s tem povezane infrastrukture, med drugim tako da spremenijo njeno namembnost;

| 16. | poziva Komisijo, naj v svoje ocene učinka v zvezi z revizijo ustrezne zakonodaje vključi in preuči pravne zahteve, ki so potrebne, če naj bo ekonomija vodika EU trajnostna, da bi dosegli ambicioznejše podnebne cilje EU in povečali gospodarsko privlačnost obnovljivega vodika; poziva Komisijo, naj razmisli zlasti o pregledu direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, direktive o obdavčitvi energije (18) in direktive o trgovanju z emisijami, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in regulativni okvir za vodik, ki bo primeren za prihodnost; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj v svoje ocene učinka v zvezi z revizijo ustrezne zakonodaje vključi in preuči pravne zahteve, ki so potrebne, če naj bo ekonomija vodika EU trajnostna, da bi dosegli ambicioznejše podnebne cilje EU in povečali gospodarsko privlačnost obnovljivega vodika; poziva Komisijo, naj razmisli zlasti o pregledu direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, direktive o obdavčitvi energije (18

| 17. | pozdravlja ambiciozna cilja Komisije v zvezi s povečanjem zmogljivosti elektrolizatorjev in proizvodnje obnovljivega vodika; poziva Komisijo, naj pripravi časovni načrt za uvedbo in povečanje uporabe elektrolizatorjev ter na ravni EU sklene partnerstva, da bi zagotovili njihovo stroškovno učinkovitost; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo obstoječa upravna bremena ter spodbujajo širitev vrednostne verige obnovljivega vodika in njegovo uvedbo na trg, da bo postal tehnološko dozorel in konkurenčen, in sicer s finančnimi spodbudami in namenskimi shemami financiranja, vključno z inovativnimi rešitvami, kot so odkupne premije za obnovljivi vodik, ki se dovaja v vodikovo omrežje, s pregledom pravil o državni pomoči in celovitim pregledom oblikovanja cen energije in sistemov obdavčitve, da bi se zunanji stroški internalizirali; poudarja, da bi lahko obnovljivi vodik še pred letom 2030 postal konkurenčen, če bodo na voljo potrebne naložbe in ustrezen regulativni okvir ter bo energija iz obnovljivih virov konkurenčna; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja ambiciozna cilja Komisije v zvezi s povečanjem zmogljivosti elektrolizatorjev in proizvodnje obnovljivega vodika; poziva Komisijo, naj pripravi časovni načrt za uvedbo in povečanje uporabe elektrolizatorjev ter na ravni EU sklene partnerstva, da bi zagotovili njihovo stroškovno učinkovitost; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo obstoječa upravna bremena ter spodbujajo širitev vrednostne verige obnovljivega vodika in njegovo uvedbo na trg, da bo postal tehnološko dozorel in konkurenčen, in sicer s finančnimi spodbudami in namenskimi shemami financiranja, vključno z inovativnimi rešitvami, kot so odkupne premije za obnovljivi vodik, ki se dovaja v vodikovo omrežje, s pregledom pravil o državni pomoči in celovitim pregledom oblikovanja cen energije in sistemov obdavčitve, da bi se zunanji stroški internalizirali; poudarja, da bi lahko obnovljivi vodik še pred letom 2030 postal konkurenčen, če bodo na voljo potrebne naložbe in ustrezen regulativni okvir ter bo energija iz obnovljivih virov konkurenčna;

| 18. | opozarja, da bi morala trajnostna ekonomija vodika omogočati krepitev zmogljivosti na povezanem energetskem trgu EU; priznava, da bodo na trgu obstajale različne vrste vodika, kot sta obnovljivi in nizkoogljični vodik, ter poudarja, da so potrebne naložbe, da bo mogoče proizvodnjo energije iz obnovljivih virov povečati dovolj hitro, da bodo lahko izpolnjeni podnebni in okoljski cilji EU za leti 2030 in 2050, pri čemer mora nizkoogljični vodik veljati kot prehodna tehnologija, ki se bo uporabljala kratko- in srednjeročno; poziva Komisijo, naj približno oceni, koliko nizkoogljičnega vodika bo v katerih primerih in kako dolgo potrebnega za namene razogljičenja, preden se bo lahko za to namesto njega uporabljal izključno obnovljivi vodik; poziva Komisijo in države članice, naj zmanjšajo regulativne in gospodarske ovire in tako spodbudijo hitro uvajanje vodika na trg; poleg tega ugotavlja, da je treba preprečiti, da bi se naravni viri netrajnostno izkoriščali, da bi še naprej nastajale emisije metana, pa tudi odvisnost od ogljika in nasedle naložbe; poudarja, da bi morala uporaba vodika prispevati k doseganju podnebnih ciljev EU ter k hitremu razvoju in uporabi obnovljivega vodika; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da bi morala trajnostna ekonomija vodika omogočati krepitev zmogljivosti na povezanem energetskem trgu EU; priznava, da bodo na trgu obstajale različne vrste vodika, kot sta obnovljivi in nizkoogljični vodik, ter poudarja, da so potrebne naložbe, da bo mogoče proizvodnjo energije iz obnovljivih virov povečati dovolj hitro, da bodo lahko izpolnjeni podnebni in okoljski cilji EU za leti 2030 in 2050, pri čemer mora nizkoogljični vodik veljati kot prehodna tehnologija, ki se bo uporabljala kratko- in srednjeročno; poziva Komisijo, naj približno oceni, koliko nizkoogljičnega vodika bo v katerih primerih in kako dolgo potrebnega za namene razogljičenja, preden se bo lahko za to namesto njega uporabljal izključno obnovljivi vodik; poziva Komisijo in države članice, naj zmanjšajo regulativne in gospodarske ovire in tako spodbudijo hitro uvajanje vodika na trg; poleg tega ugotavlja, da je treba preprečiti, da bi se naravni viri netrajnostno izkoriščali, da bi še naprej nastajale emisije metana, pa tudi odvisnost od ogljika in nasedle naložbe; poudarja, da bi morala uporaba vodika prispevati k doseganju podnebnih ciljev EU ter k hitremu razvoju in uporabi obnovljivega vodika;

| 19. | poudarja, kako pomembno je vodik iz fosilnih goriv čim prej postopno odpraviti, pri čemer mora biti poudarek na najčistejših tehnologijah v smislu trajnostnosti in emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo ta prehod nemudoma skrbno načrtovati, da se bo začela proizvodnja vodika iz fosilnih goriv hitro, predvidljivo in nepreklicno zmanjševati ter da življenjska doba proizvodnih obratov na osnovi fosilnih goriv ne bo podaljšana; ugotavlja, da se številni obrati za proizvodnjo vodika na osnovi fosilnih goriv nahajajo na območjih pravičnega prehoda, in poudarja, da bi morali biti učinkoviti podporni ukrepi usmerjeni v razogljičenje obstoječe proizvodnje vodika na osnovi fosilnih goriv; opozarja, da se zaradi ukrepov za razvoj evropske ekonomije vodika ti proizvodni obrati ne bi smeli zapirati, temveč bi se morali modernizirati in nadalje razvijati, s čimer bi koristili regijam z zagotavljanjem lokalno proizvedenega trajnostnega nosilca energije, spodbujanjem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter prispevanjem k preusposabljanju in nadaljnji zaposljivosti lokalne delovne sile; |
| --- | --- |

19.

poudarja, kako pomembno je vodik iz fosilnih goriv čim prej postopno odpraviti, pri čemer mora biti poudarek na najčistejših tehnologijah v smislu trajnostnosti in emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo ta prehod nemudoma skrbno načrtovati, da se bo začela proizvodnja vodika iz fosilnih goriv hitro, predvidljivo in nepreklicno zmanjševati ter da življenjska doba proizvodnih obratov na osnovi fosilnih goriv ne bo podaljšana; ugotavlja, da se številni obrati za proizvodnjo vodika na osnovi fosilnih goriv nahajajo na območjih pravičnega prehoda, in poudarja, da bi morali biti učinkoviti podporni ukrepi usmerjeni v razogljičenje obstoječe proizvodnje vodika na osnovi fosilnih goriv; opozarja, da se zaradi ukrepov za razvoj evropske ekonomije vodika ti proizvodni obrati ne bi smeli zapirati, temveč bi se morali modernizirati in nadalje razvijati, s čimer bi koristili regijam z zagotavljanjem lokalno proizvedenega trajnostnega nosilca energije, spodbujanjem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter prispevanjem k preusposabljanju in nadaljnji zaposljivosti lokalne delovne sile;

| 20. | poudarja, da lahko okoljsko neoporečno zajemanje, shranjevanje in uporaba ogljikovega dioksida prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora; podpira celostne politične ukrepe za spodbujanje uvedbe okoljsko neoporečnih načinov zajemanja, shranjevanja in uporabe ogljikovega dioksida, ki prispevajo k neto zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, da bo težka industrija postala podnebno nevtralna, kadar emisij ni mogoče neposredno zmanjšati; vendar ponavlja, da bi morali pri strategiji EU za ničelno stopnjo neto emisij dajati prednost neposrednemu zmanjšanju emisij ter ukrepom za ohranjanje in povečanje naravnih ponorov in zbiralnikov v EU; v zvezi s tem tudi ugotavlja, da so potrebni raziskave in razvoj na področju tehnologij za zajemanje, shranjevanje in uporabo ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da lahko okoljsko neoporečno zajemanje, shranjevanje in uporaba ogljikovega dioksida prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora; podpira celostne politične ukrepe za spodbujanje uvedbe okoljsko neoporečnih načinov zajemanja, shranjevanja in uporabe ogljikovega dioksida, ki prispevajo k neto zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, da bo težka industrija postala podnebno nevtralna, kadar emisij ni mogoče neposredno zmanjšati; vendar ponavlja, da bi morali pri strategiji EU za ničelno stopnjo neto emisij dajati prednost neposrednemu zmanjšanju emisij ter ukrepom za ohranjanje in povečanje naravnih ponorov in zbiralnikov v EU; v zvezi s tem tudi ugotavlja, da so potrebni raziskave in razvoj na področju tehnologij za zajemanje, shranjevanje in uporabo ogljikovega dioksida;

| 21. | poudarja, da so za ekonomijo vodika potrebne znatne dodatne količine cenovno ugodne energije iz obnovljivih virov in ustrezna infrastruktura za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njen prenos do obratov za proizvodnjo vodika ter prenos proizvedenega vodika do končnih odjemalcev; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo uvajati zadostne dodatne zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov za elektrifikacijo in proizvodnjo obnovljivega vodika, med drugim tako, da poenostavijo postopke za izdajo dovoljenj, ter sklenejo čezmejna partnerstva, ki bodo temeljila na potencialu, ki ga imajo posamezne regije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so za ekonomijo vodika potrebne znatne dodatne količine cenovno ugodne energije iz obnovljivih virov in ustrezna infrastruktura za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njen prenos do obratov za proizvodnjo vodika ter prenos proizvedenega vodika do končnih odjemalcev; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo uvajati zadostne dodatne zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov za elektrifikacijo in proizvodnjo obnovljivega vodika, med drugim tako, da poenostavijo postopke za izdajo dovoljenj, ter sklenejo čezmejna partnerstva, ki bodo temeljila na potencialu, ki ga imajo posamezne regije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika;

| 22. | meni, da lahko zagotovitev ustreznih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov glede na potrebe po obnovljivem vodiku pomaga preprečiti neujemanje med zmogljivostmi, potrebnimi za elektrifikacijo, elektrolizatorje ali druge namene, in potrebo po doseganju podnebnih ciljev EU; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije, da ambiciozneje zastavi cilj EU glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030, in strategijo, ki jo je predlagala za energijo iz odobalnih obnovljivih virov; |
| --- | --- |

22.

meni, da lahko zagotovitev ustreznih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov glede na potrebe po obnovljivem vodiku pomaga preprečiti neujemanje med zmogljivostmi, potrebnimi za elektrifikacijo, elektrolizatorje ali druge namene, in potrebo po doseganju podnebnih ciljev EU; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije, da ambiciozneje zastavi cilj EU glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030, in strategijo, ki jo je predlagala za energijo iz odobalnih obnovljivih virov;

| 23. | poziva k reviziji direktive o obdavčitvi energije; poziva države članice, naj po potrebi razmislijo o tem, da bi po vsej EU znižale davke in dajatve na energijo iz obnovljivih virov, da bi odpravile dvojno zaračunavanje davkov in pristojbin za električno energijo, proizvedeno v obratih za vodik, kar ovira širšo uporabo vodika, in naj dajejo več finančnih spodbud za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, hkrati pa naj si še naprej prizadevajo za postopno ukinitev subvencij ter oprostitev davkov in dajatev za fosilna goriva; |
| --- | --- |

23.

poziva k reviziji direktive o obdavčitvi energije; poziva države članice, naj po potrebi razmislijo o tem, da bi po vsej EU znižale davke in dajatve na energijo iz obnovljivih virov, da bi odpravile dvojno zaračunavanje davkov in pristojbin za električno energijo, proizvedeno v obratih za vodik, kar ovira širšo uporabo vodika, in naj dajejo več finančnih spodbud za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, hkrati pa naj si še naprej prizadevajo za postopno ukinitev subvencij ter oprostitev davkov in dajatev za fosilna goriva;

| 24. | poudarja, da je mogoče obnovljivi vodik proizvajati iz več obnovljivih virov energije, kot so veter, sonce in vodna energija (vključno s črpalnimi hidroelektrarnami); poudarja potencial degradiranih območij, da zagotovijo prostor za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; poziva Komisijo, naj v skladu z nedavno objavljeno strategijo za proizvodnjo energije iz odobalnih obnovljivih virov preuči, kako bi lahko ti viri energije utrli pot večjemu razvoju in širši uporabi obnovljivega vodika; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je mogoče obnovljivi vodik proizvajati iz več obnovljivih virov energije, kot so veter, sonce in vodna energija (vključno s črpalnimi hidroelektrarnami); poudarja potencial degradiranih območij, da zagotovijo prostor za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; poziva Komisijo, naj v skladu z nedavno objavljeno strategijo za proizvodnjo energije iz odobalnih obnovljivih virov preuči, kako bi lahko ti viri energije utrli pot večjemu razvoju in širši uporabi obnovljivega vodika;

| 25. | poudarja, da bi lahko nekatere obstoječe industrijske obrate preoblikovali v obrate za proizvodnjo obnovljivega vodika; poudarja, da je treba tovrstna preoblikovanja industrijskih obratov javno načrtovati skupaj z delavci in njihovimi sindikati, s čimer se bo, tudi za delavce, odprla možnost, da se opuščeni obrati na zakonit način s skupnimi močmi ponovno odprejo, na primer za proizvodnjo vodika; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi lahko nekatere obstoječe industrijske obrate preoblikovali v obrate za proizvodnjo obnovljivega vodika; poudarja, da je treba tovrstna preoblikovanja industrijskih obratov javno načrtovati skupaj z delavci in njihovimi sindikati, s čimer se bo, tudi za delavce, odprla možnost, da se opuščeni obrati na zakonit način s skupnimi močmi ponovno odprejo, na primer za proizvodnjo vodika;

| 26. | ugotavlja, da bi bilo treba prehod na podnebno nevtralen energetski sistem skrbno načrtovati, pri tem pa upoštevati današnje izhodiščne točke in obstoječo infrastrukturo, ki je lahko v državah članicah različno razvita; poudarja, da bi morale biti države članice pri oblikovanju podpornih ukrepov, tudi ukrepov državne pomoči, prilagodljive, da bodo lahko razvile svojo nacionalno ekonomijo vodika; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži več informacij o načrtovani diferenciaciji in prožnosti podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da bi bilo treba prehod na podnebno nevtralen energetski sistem skrbno načrtovati, pri tem pa upoštevati današnje izhodiščne točke in obstoječo infrastrukturo, ki je lahko v državah članicah različno razvita; poudarja, da bi morale biti države članice pri oblikovanju podpornih ukrepov, tudi ukrepov državne pomoči, prilagodljive, da bodo lahko razvile svojo nacionalno ekonomijo vodika; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži več informacij o načrtovani diferenciaciji in prožnosti podpornih ukrepov;

| 27. | poudarja, da je za proizvodnjo vodika potrebna znatna količina naravnih virov, na primer vode, in da bi to lahko povzročilo težave v regijah EU, kjer vode primanjkuje; poudarja, da je treba povečati učinkovitost virov, čim bolj zmanjšati vpliv na regionalno oskrbo z vodo, zagotoviti skrbno upravljanje virov in rabo zemljišč za proizvodnjo vodika ter preprečiti, da bi zaradi proizvodne verige, povezane z vodikom, prišlo do onesnaževanja vode, zraka ali tal, krčenja gozdov ali izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je za proizvodnjo vodika potrebna znatna količina naravnih virov, na primer vode, in da bi to lahko povzročilo težave v regijah EU, kjer vode primanjkuje; poudarja, da je treba povečati učinkovitost virov, čim bolj zmanjšati vpliv na regionalno oskrbo z vodo, zagotoviti skrbno upravljanje virov in rabo zemljišč za proizvodnjo vodika ter preprečiti, da bi zaradi proizvodne verige, povezane z vodikom, prišlo do onesnaževanja vode, zraka ali tal, krčenja gozdov ali izgube biotske raznovrstnosti;

Udeležba državljanov

Udeležba državljanov

| 28. | poudarja, da bo imela udeležba javnosti pomembno vlogo pri pravičnem, uspešnem in vključujočem energetskem prehodu, ki bo v znamenju sodelovanja; zato poudarja, kako pomembno je, da vsi deležniki prispevajo k stroškom in koristim v okviru integriranega sistema; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bo imela udeležba javnosti pomembno vlogo pri pravičnem, uspešnem in vključujočem energetskem prehodu, ki bo v znamenju sodelovanja; zato poudarja, kako pomembno je, da vsi deležniki prispevajo k stroškom in koristim v okviru integriranega sistema;

| 29. | poudarja, da se lahko skupnosti s področja energije iz obnovljivih virov vključijo v proizvodnjo vodika; opozarja, da jim je treba v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 (19) zagotoviti ustrezen okvir, in poziva, naj uživajo iste ugodnosti kot drugi deležniki; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da se lahko skupnosti s področja energije iz obnovljivih virov vključijo v proizvodnjo vodika; opozarja, da jim je treba v skladu z Direktivo (EU) 2019/944 (19

| 30. | poudarja, da so za pravilno delovanje trga vodika v EU potrebne osebe s specializiranimi znanji in spretnostmi, zlasti s področja varnosti; poudarja, da je potreben trden javni in brezplačni sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja; poziva Komisijo, naj sprejme akcijski načrt, ki bo države članice usmeril k temu, da bodo razvile in ohranjale namenske programe izobraževanja in usposabljanja za delavce, inženirje, tehnike in širšo javnost ter zasnovale večdisciplinarne učne načrte za ekonomiste, znanstvenike in študente; poudarja, da je treba v sektorju vodika bolj spodbujati enake možnosti, in poziva, naj se sproži pobuda EU, ki bo osredotočena na zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje ter razvoj žensk, da bi prepoznali in odstranili ovire ter oblikovali mreže in modele; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da so za pravilno delovanje trga vodika v EU potrebne osebe s specializiranimi znanji in spretnostmi, zlasti s področja varnosti; poudarja, da je potreben trden javni in brezplačni sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja; poziva Komisijo, naj sprejme akcijski načrt, ki bo države članice usmeril k temu, da bodo razvile in ohranjale namenske programe izobraževanja in usposabljanja za delavce, inženirje, tehnike in širšo javnost ter zasnovale večdisciplinarne učne načrte za ekonomiste, znanstvenike in študente; poudarja, da je treba v sektorju vodika bolj spodbujati enake možnosti, in poziva, naj se sproži pobuda EU, ki bo osredotočena na zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje ter razvoj žensk, da bi prepoznali in odstranili ovire ter oblikovali mreže in modele;

| 31. | obžaluje, da strategije izobraževanja in usposabljanja, izpopolnjevanja in preusposabljanja ter pravičen prehod na delovno silo, izšolano za delo z vodikom, doslej niso bili del strategije EU za vodik; poudarja, kako pomembno je, da se potencial delavcev s tehničnimi znanji in spretnostmi, ki delajo v obstoječih industrijah, ohrani in izkoristi, in opozarja, da imajo delavci pravico, da se ob zagotovljeni plači usposabljajo in izpopolnjujejo v delovnem času; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da strategije izobraževanja in usposabljanja, izpopolnjevanja in preusposabljanja ter pravičen prehod na delovno silo, izšolano za delo z vodikom, doslej niso bili del strategije EU za vodik; poudarja, kako pomembno je, da se potencial delavcev s tehničnimi znanji in spretnostmi, ki delajo v obstoječih industrijah, ohrani in izkoristi, in opozarja, da imajo delavci pravico, da se ob zagotovljeni plači usposabljajo in izpopolnjujejo v delovnem času;

| 32. | poziva Komisijo, naj zbere podatke o možnih vplivih, priložnostih in izzivih, povezanih s prehodom gospodarstva ter prometnega in energetskega sektorja na večjo uporabo vodika; poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s tem skupaj z gospodarstvom in sindikati razvijejo sektorske strategije za prehod; predlaga, da se v sklopu pakta za znanja in spretnosti vzpostavi evropsko partnerstvo za znanja in spretnosti na področju vodika; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj zbere podatke o možnih vplivih, priložnostih in izzivih, povezanih s prehodom gospodarstva ter prometnega in energetskega sektorja na večjo uporabo vodika; poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s tem skupaj z gospodarstvom in sindikati razvijejo sektorske strategije za prehod; predlaga, da se v sklopu pakta za znanja in spretnosti vzpostavi evropsko partnerstvo za znanja in spretnosti na področju vodika;

Infrastruktura za vodik

Infrastruktura za vodik

| 33. | poudarja, da je nujno treba razviti infrastrukturo za proizvodnjo, shranjevanje in prenos vodika, spodbujati ustrezno krepitev zmogljivosti ter hkrati razvijati povpraševanje in ponudbo; nadalje poudarja, kako pomembno je razviti vodikova omrežja z nediskriminatornim dostopom; ugotavlja, da kombiniranje proizvodnje vodika in infrastrukture zanj z drugimi elementi prožnih, večenergetskih sistemov, kot je pridobivanje odvečne toplote iz elektrolize za daljinsko ogrevanje, prinaša sinergijske koristi; pozdravlja predlog Komisije za spremembo uredbe o TEN-E; pozdravlja, da je vodik vključen kot posebna kategorija energetske infrastrukture, in ugotavlja, da se lahko ustrezni vodikovi obrati na novo zgradijo ali pridobijo s preoblikovanjem obratov za zemeljski plin ali s kombinacijo obojega; je poleg tega seznanjen, da je bil predlagan nov sistem upravljanja za načrtovanje infrastrukture, ki vključuje upravljavce vodika; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je nujno treba razviti infrastrukturo za proizvodnjo, shranjevanje in prenos vodika, spodbujati ustrezno krepitev zmogljivosti ter hkrati razvijati povpraševanje in ponudbo; nadalje poudarja, kako pomembno je razviti vodikova omrežja z nediskriminatornim dostopom; ugotavlja, da kombiniranje proizvodnje vodika in infrastrukture zanj z drugimi elementi prožnih, večenergetskih sistemov, kot je pridobivanje odvečne toplote iz elektrolize za daljinsko ogrevanje, prinaša sinergijske koristi; pozdravlja predlog Komisije za spremembo uredbe o TEN-E; pozdravlja, da je vodik vključen kot posebna kategorija energetske infrastrukture, in ugotavlja, da se lahko ustrezni vodikovi obrati na novo zgradijo ali pridobijo s preoblikovanjem obratov za zemeljski plin ali s kombinacijo obojega; je poleg tega seznanjen, da je bil predlagan nov sistem upravljanja za načrtovanje infrastrukture, ki vključuje upravljavce vodika;

| 34. | ugotavlja, da bi bilo treba vzporedno s poudarkom na industrijskih grozdih v prvi fazi začeti tudi že z načrtovanjem, urejanjem in razvojem infrastrukture za prenos vodika na daljših razdaljah in njegovo shranjevanje ter z zagotavljanjem ustrezne finančne podpore za to infrastrukturo, da se bo lahko vodik res začel uvajati v številnih sektorjih; v zvezi s tem pozdravlja, da bo infrastruktura za vodik v prihodnje vključena v načrte EU, na primer v desetletne načrte za razvoj omrežja; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da bi bilo treba vzporedno s poudarkom na industrijskih grozdih v prvi fazi začeti tudi že z načrtovanjem, urejanjem in razvojem infrastrukture za prenos vodika na daljših razdaljah in njegovo shranjevanje ter z zagotavljanjem ustrezne finančne podpore za to infrastrukturo, da se bo lahko vodik res začel uvajati v številnih sektorjih; v zvezi s tem pozdravlja, da bo infrastruktura za vodik v prihodnje vključena v načrte EU, na primer v desetletne načrte za razvoj omrežja;

| 35. | poudarja, kako pomembno je, da bo prihodnja infrastruktura pregledna, vključujoča in utemeljena na znanosti in da se bodo omrežja celovito načrtovala pod vodstvom javnih organov, kot je Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), ob sodelovanju deležnikov in znanstvenih organov; v zvezi s tem predlaga, da se za lokacije infrastrukture za proizvodnjo, prenos in shranjevanje obnovljivega vodika opravijo izračuni stroškov in koristi ter da se preuči, ali je treba zgraditi novo infrastrukturo, da bi preprečili nasedle naložbe, pozitivno vplivali na sredstva za preživljanje in ekosisteme ter čim bolj zmanjšali stroške za potrošnike, pri tem pa upoštevali njihove specifične potrebe; poudarja, da postavitev obratov za proizvodnjo vodika v bližini obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali na isti lokaciji, kjer so odjemni obrati, prinaša finančne koristi, zlasti za male odjemalce in industrijske grozde, tako kot tudi povezovanje različnih sektorjev povpraševanja; poudarja tudi, kako pomembno je čezmejno sodelovanje med regijami in državami članicami, da se podprejo projekti, s katerimi se bo izboljšala zanesljivost oskrbe prek postavitve temeljev za vodikovo omrežje EU, s katerim bi morala biti zagotovljena medsebojna povezanost in interoperabilnost v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

35.

poudarja, kako pomembno je, da bo prihodnja infrastruktura pregledna, vključujoča in utemeljena na znanosti in da se bodo omrežja celovito načrtovala pod vodstvom javnih organov, kot je Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), ob sodelovanju deležnikov in znanstvenih organov; v zvezi s tem predlaga, da se za lokacije infrastrukture za proizvodnjo, prenos in shranjevanje obnovljivega vodika opravijo izračuni stroškov in koristi ter da se preuči, ali je treba zgraditi novo infrastrukturo, da bi preprečili nasedle naložbe, pozitivno vplivali na sredstva za preživljanje in ekosisteme ter čim bolj zmanjšali stroške za potrošnike, pri tem pa upoštevali njihove specifične potrebe; poudarja, da postavitev obratov za proizvodnjo vodika v bližini obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali na isti lokaciji, kjer so odjemni obrati, prinaša finančne koristi, zlasti za male odjemalce in industrijske grozde, tako kot tudi povezovanje različnih sektorjev povpraševanja; poudarja tudi, kako pomembno je čezmejno sodelovanje med regijami in državami članicami, da se podprejo projekti, s katerimi se bo izboljšala zanesljivost oskrbe prek postavitve temeljev za vodikovo omrežje EU, s katerim bi morala biti zagotovljena medsebojna povezanost in interoperabilnost v vseh državah članicah;

| 36. | spodbuja Komisijo in države članice, naj pripravijo znanstveno utemeljeno oceno, ali je mogoče spremeniti namembnost obstoječih plinovodov za prenos čistega vodika in podzemno shranjevanje vodika, pri čemer naj upoštevajo različne dejavnike, kot so analiza stroškov in koristi s tehnično-ekonomskega in regulativnega vidika, splošna povezanost sistemov in dolgoročna stroškovna učinkovitost; ugotavlja, da bi se lahko s spremembo namembnosti plinske infrastrukture na ustreznih lokacijah, ki že obstaja ali se še razvija, najbolj povečala stroškovna učinkovitost, raba zemljišč in virov ter naložbene stroške pa najbolj zmanjšala ob kar najmanjših družbenih posledicah; poudarja, da lahko sprememba namembnosti plinske infrastrukture pomembno vpliva na uporabo vodika v prednostnih sektorjih industrij z visokimi emisijami, vključno s povezavami med industrijskimi obrati in multimodalnimi prometnimi vozlišči, pri čemer je treba upoštevati, da mora prenos vodika potekati na čim učinkovitejši način; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo lahko vsa prihodnja plinska infrastruktura uporabljala za čisti vodik; poziva Komisijo, naj oceni, kje se trenutno uporablja praksa dodajanja vodika, in opravi znanstveno oceno povpraševanja po njem, da bi zadostila ugotovljenim potrebam po industrijskem vodiku, ter njegovih prednosti in slabosti, da bi opredelila potrebe po infrastrukturi in preprečila nasedle naložbe; |
| --- | --- |

36.

spodbuja Komisijo in države članice, naj pripravijo znanstveno utemeljeno oceno, ali je mogoče spremeniti namembnost obstoječih plinovodov za prenos čistega vodika in podzemno shranjevanje vodika, pri čemer naj upoštevajo različne dejavnike, kot so analiza stroškov in koristi s tehnično-ekonomskega in regulativnega vidika, splošna povezanost sistemov in dolgoročna stroškovna učinkovitost; ugotavlja, da bi se lahko s spremembo namembnosti plinske infrastrukture na ustreznih lokacijah, ki že obstaja ali se še razvija, najbolj povečala stroškovna učinkovitost, raba zemljišč in virov ter naložbene stroške pa najbolj zmanjšala ob kar najmanjših družbenih posledicah; poudarja, da lahko sprememba namembnosti plinske infrastrukture pomembno vpliva na uporabo vodika v prednostnih sektorjih industrij z visokimi emisijami, vključno s povezavami med industrijskimi obrati in multimodalnimi prometnimi vozlišči, pri čemer je treba upoštevati, da mora prenos vodika potekati na čim učinkovitejši način; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo lahko vsa prihodnja plinska infrastruktura uporabljala za čisti vodik; poziva Komisijo, naj oceni, kje se trenutno uporablja praksa dodajanja vodika, in opravi znanstveno oceno povpraševanja po njem, da bi zadostila ugotovljenim potrebam po industrijskem vodiku, ter njegovih prednosti in slabosti, da bi opredelila potrebe po infrastrukturi in preprečila nasedle naložbe;

| 37. | poudarja, da je treba regulirati infrastrukturo za vodik, predvsem njeno delovanje in povezavo z energetskim omrežjem, ter da je treba ločevanje ohraniti kot vodilno načelo za oblikovanje trgov vodika in pri tem upoštevati, da je treba trg vodika še razviti; poudarja, da ima ločevanje ključno vlogo pri tem, da se inovativni novi proizvodi dajo na energetski trg na stroškovno najučinkovitejši način; ugotavlja, da bi vsako srednjeročno odstopanje od tega regulativnega načela pomenilo nepotrebno visoke stroške za končne potrošnike; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo jasne smernice o lastništvu novih in predelanih plinovodov, da bi zagotovili varnost načrtovanja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba regulirati infrastrukturo za vodik, predvsem njeno delovanje in povezavo z energetskim omrežjem, ter da je treba ločevanje ohraniti kot vodilno načelo za oblikovanje trgov vodika in pri tem upoštevati, da je treba trg vodika še razviti; poudarja, da ima ločevanje ključno vlogo pri tem, da se inovativni novi proizvodi dajo na energetski trg na stroškovno najučinkovitejši način; ugotavlja, da bi vsako srednjeročno odstopanje od tega regulativnega načela pomenilo nepotrebno visoke stroške za končne potrošnike; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo jasne smernice o lastništvu novih in predelanih plinovodov, da bi zagotovili varnost načrtovanja;

| 38. | poudarja bistveno vlogo, ki jo imajo multimodalna pomorska pristanišča in pristanišča na celinskih vodah kot središča inovacij in vozlišča za uvoz, proizvodnjo, skladiščenje, dobavo in uporabo vodika; poudarja, da je treba zagotoviti prostor in naložbe za pristaniško infrastrukturo, da bi spodbudili uporabo novih brezemisijskih in nizkoemisijskih tehnologij na nacionalnih obalah in v pristaniščih in vzpostavili industrijsko vrednostno verigo za vodik vzdolž multimodalnih prometnih koridorjev; |
| --- | --- |

38.

poudarja bistveno vlogo, ki jo imajo multimodalna pomorska pristanišča in pristanišča na celinskih vodah kot središča inovacij in vozlišča za uvoz, proizvodnjo, skladiščenje, dobavo in uporabo vodika; poudarja, da je treba zagotoviti prostor in naložbe za pristaniško infrastrukturo, da bi spodbudili uporabo novih brezemisijskih in nizkoemisijskih tehnologij na nacionalnih obalah in v pristaniščih in vzpostavili industrijsko vrednostno verigo za vodik vzdolž multimodalnih prometnih koridorjev;

Povpraševanje po vodiku

Povpraševanje po vodiku

| 39. | priznava, da bi se moralo povpraševanje po vodiku osredotočati na sektorje, v katerih je uporaba vodika skoraj konkurenčna ali ki jih ni mogoče razogljičiti z uporabo drugih tehnoloških rešitev; se strinja s Komisijo, da so glavni vodilni trgi za povpraševanje po vodiku industrija, zračni in pomorski promet ter promet težkih vozil; meni, da bi bilo treba za te sektorje na ravni EU pripraviti načrte za razvoj povpraševanja, naložbe in raziskovalne potrebe na podlagi neodvisnih znanstvenih študij in v sodelovanju s socialnimi partnerji, pri čemer je treba upoštevati okoliščine posameznih držav članic in regionalne razlike na področju uvajanja vodika, tehnološke pripravljenosti in infrastrukture; |
| --- | --- |

39.

priznava, da bi se moralo povpraševanje po vodiku osredotočati na sektorje, v katerih je uporaba vodika skoraj konkurenčna ali ki jih ni mogoče razogljičiti z uporabo drugih tehnoloških rešitev; se strinja s Komisijo, da so glavni vodilni trgi za povpraševanje po vodiku industrija, zračni in pomorski promet ter promet težkih vozil; meni, da bi bilo treba za te sektorje na ravni EU pripraviti načrte za razvoj povpraševanja, naložbe in raziskovalne potrebe na podlagi neodvisnih znanstvenih študij in v sodelovanju s socialnimi partnerji, pri čemer je treba upoštevati okoliščine posameznih držav članic in regionalne razlike na področju uvajanja vodika, tehnološke pripravljenosti in infrastrukture;

| 40. | pozdravlja razmislek Komisije o različnih možnostih spodbud na strani povpraševanja; se strinja s Komisijo, da bi za prehodno obdobje lahko razmislili o uporabi politik, osredotočenih na povpraševanje, in jasnih spodbud za uporabo vodika v sektorjih končne porabe, če želimo povečati povpraševanje po vodiku, kot so na primer kvote za uporabo vodika iz obnovljivih virov v omejenem številu specifičnih sektorjev, jamstva Evropske investicijske banke za zmanjšanje začetnega tveganja sonaložb, dokler ne postanejo konkurenčne, ter finančna orodja, vključno s pogodbami na razliko za ogljik (CCfD) za projekte, ki uporabljajo nizkoogljični vodik, saj bi s tem spodbujali razogljičenje s pomočjo vodika, kjer je to potrebno za ohranitev konkurenčnosti končnih uporabnikov; ugotavlja, da je treba poskrbeti, da bo nadomestilo še naprej sorazmerno, in preprečiti podvajanje subvencij za proizvodnjo in uporabo, ustvarjanje umetnih potreb in neupravičeno izkrivljanje trga; poziva k hitremu razvoju pilotnega programa za pogodbe na razliko za ogljik, zlasti za čisto jeklo; poudarja, da lahko tudi javna naročila trajnostnih rešitev, kot je zeleno jeklo za gradnjo ali obnovo, prispevajo k otipljivemu in predvidljivemu povpraševanju; poudarja, da bi morali politike na strani povpraševanja uskladiti z drugimi ukrepi politike in zanje izvesti celovite ocene učinka, da bi se izognili negativnim učinkom na energetsko intenzivne panoge, ki se spopadajo z mednarodno konkurenco; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja razmislek Komisije o različnih možnostih spodbud na strani povpraševanja; se strinja s Komisijo, da bi za prehodno obdobje lahko razmislili o uporabi politik, osredotočenih na povpraševanje, in jasnih spodbud za uporabo vodika v sektorjih končne porabe, če želimo povečati povpraševanje po vodiku, kot so na primer kvote za uporabo vodika iz obnovljivih virov v omejenem številu specifičnih sektorjev, jamstva Evropske investicijske banke za zmanjšanje začetnega tveganja sonaložb, dokler ne postanejo konkurenčne, ter finančna orodja, vključno s pogodbami na razliko za ogljik (CCfD) za projekte, ki uporabljajo nizkoogljični vodik, saj bi s tem spodbujali razogljičenje s pomočjo vodika, kjer je to potrebno za ohranitev konkurenčnosti končnih uporabnikov; ugotavlja, da je treba poskrbeti, da bo nadomestilo še naprej sorazmerno, in preprečiti podvajanje subvencij za proizvodnjo in uporabo, ustvarjanje umetnih potreb in neupravičeno izkrivljanje trga; poziva k hitremu razvoju pilotnega programa za pogodbe na razliko za ogljik, zlasti za čisto jeklo; poudarja, da lahko tudi javna naročila trajnostnih rešitev, kot je zeleno jeklo za gradnjo ali obnovo, prispevajo k otipljivemu in predvidljivemu povpraševanju; poudarja, da bi morali politike na strani povpraševanja uskladiti z drugimi ukrepi politike in zanje izvesti celovite ocene učinka, da bi se izognili negativnim učinkom na energetsko intenzivne panoge, ki se spopadajo z mednarodno konkurenco;

| 41. | ugotavlja, da v nekaterih sedanjih regulativnih okvirih obstajajo ovire, ki preprečujejo uporabo vodika; poziva Komisijo in države članice, naj te regulativne okvire prilagodijo, da bi spodbudile povpraševanje po vodiku in odpravile odvračilne dejavnike, kot je pravna negotovost; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da v nekaterih sedanjih regulativnih okvirih obstajajo ovire, ki preprečujejo uporabo vodika; poziva Komisijo in države članice, naj te regulativne okvire prilagodijo, da bi spodbudile povpraševanje po vodiku in odpravile odvračilne dejavnike, kot je pravna negotovost;

| 42. | poziva Komisijo, naj v okviru posodobitve in izvajanja Nove industrijske strategije za Evropo spodbuja vodilne trge za tehnologije vodika iz obnovljivih virov ter njihovo uporabo za podnebno nevtralno proizvodnjo, zlasti v jeklarski, cementni in kemični industriji; poziva Komisijo, naj oceni možnost, da bi jeklo, proizvedeno z vodikom iz obnovljivih virov, priznala kot pozitiven prispevek k doseganju ciljev zmanjšanja emisij CO2 v celotnem voznem parku; poleg tega poziva Komisijo, naj kmalu predstavi strategijo EU za čisto jeklo, ki bi morala vključevati ustrezen poudarek na uporabi vodika iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj v okviru posodobitve in izvajanja Nove industrijske strategije za Evropo spodbuja vodilne trge za tehnologije vodika iz obnovljivih virov ter njihovo uporabo za podnebno nevtralno proizvodnjo, zlasti v jeklarski, cementni in kemični industriji; poziva Komisijo, naj oceni možnost, da bi jeklo, proizvedeno z vodikom iz obnovljivih virov, priznala kot pozitiven prispevek k doseganju ciljev zmanjšanja emisij CO2

| 43. | opozarja, da v prometnem sektorju nastaja četrtina emisij CO2 v EU in da je to edini sektor, ki svojih emisij v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 ni zmanjšal; poudarja, da lahko vodik prispeva k zmanjšanju emisij CO2 v prometu, zlasti kadar je težje oziroma še ni mogoče doseči popolne elektrifikacije; poudarja, da je treba postaviti infrastrukturo za polnjenje, če želimo spodbuditi uporabo vodika v prometu; v zvezi s tem poudarja, da je treba revidirati uredbo o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T) (20) in direktivo o infrastrukturi za alternativna goriva, da bi zagotovili razpoložljivost javno dostopnih polnilnih postaj za vodik v vsej EU s konkretnimi cilji za vključitev infrastrukture za vodik v prometne sisteme; pozdravlja, da namerava Komisija v strategijo za trajnostno in pametno mobilnost ter v pregled direktive o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva vključiti razvoj infrastrukture za oskrbo z vodikom; poleg tega poudarja, da je treba ustvariti sinergijo med TEN-T, TEN-E in strategijami za alternativna goriva in s tem zagotoviti postopno uvedbo polnilnih postaj za vodik skupaj z osnovnimi tehničnimi zahtevami in harmoniziranimi standardi na podlagi ocene tveganja; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da v prometnem sektorju nastaja četrtina emisij CO2

2

20

| 44. | poudarja, da je vodik zaradi svojih značilnosti dober kandidat za nadomestitev fosilnih goriv in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nekatere vrste prometa; poudarja, da je uporaba vodika v čisti obliki ali kot sintetičnega goriva ali biokerozina ključni dejavnik za nadomestitev fosilnega kerozina v letalstvu; poudarja tudi, da se vodik v omejenem obsegu že uporablja v prometu, predvsem v cestnem prometu, javnem prevozu in posameznih segmentih železniškega sektorja, zlasti tam, kjer elektrifikacija proge ekonomsko ni izvedljiva; poudarja, da je potrebna strožja zakonodaja, če želimo spodbudili uporabo brezemisijskih goriv in drugih čistih tehnologij, vključno z vodikom iz obnovljivih virov, in jih začeti uporabljati v težkih vozilih ter v letalskem in pomorskem prometu, ko bodo v celoti na voljo; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je vodik zaradi svojih značilnosti dober kandidat za nadomestitev fosilnih goriv in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nekatere vrste prometa; poudarja, da je uporaba vodika v čisti obliki ali kot sintetičnega goriva ali biokerozina ključni dejavnik za nadomestitev fosilnega kerozina v letalstvu; poudarja tudi, da se vodik v omejenem obsegu že uporablja v prometu, predvsem v cestnem prometu, javnem prevozu in posameznih segmentih železniškega sektorja, zlasti tam, kjer elektrifikacija proge ekonomsko ni izvedljiva; poudarja, da je potrebna strožja zakonodaja, če želimo spodbudili uporabo brezemisijskih goriv in drugih čistih tehnologij, vključno z vodikom iz obnovljivih virov, in jih začeti uporabljati v težkih vozilih ter v letalskem in pomorskem prometu, ko bodo v celoti na voljo;

| 45. | poziva Komisijo, naj poveča raziskave in naložbe v okviru strategije za trajnostno in pametno mobilnost ter oceni, ali je treba direktivo o energiji iz obnovljivih virov revidirati, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za vse rešitve na področju energije iz obnovljivih virov v prometu; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj poveča raziskave in naložbe v okviru strategije za trajnostno in pametno mobilnost ter oceni, ali je treba direktivo o energiji iz obnovljivih virov revidirati, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za vse rešitve na področju energije iz obnovljivih virov v prometu;

Raziskave, razvoj, inovacije in financiranje

Raziskave, razvoj, inovacije in financiranje

| 46. | poudarja pomen raziskav, razvoja in inovacij vzdolž celotne vrednostne verige ter izvajanja predstavitvenih projektov na industrijski ravni, vključno s pilotnimi projekti, in njihovega uvajanja na trg, če želimo zagotoviti konkurenčnost in cenovno dostopnost vodika iz obnovljivih virov ter dokončati integracijo energetskega sistema in obenem poskrbeti za geografsko uravnoteženost s posebnim poudarkom na ogljično intenzivnih regijah; poziva Komisijo, naj spodbuja raziskovalna in inovacijska prizadevanja za izvajanje obsežnih projektov z velikim učinkom, da bi zagotovili prenos tehnologije vzdolž celotne vrednostne verige vodika; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev centrov mobilnosti v mestih EU, ki spodbujajo poskuse s trajnostnim javnim potniškim prometom, ki temelji na uporabi alternativnih goriv, ter spodbuja k vključitvi vodika kot ene od možnosti, ki se uporabljajo v tovrstnih poskusih; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen raziskav, razvoja in inovacij vzdolž celotne vrednostne verige ter izvajanja predstavitvenih projektov na industrijski ravni, vključno s pilotnimi projekti, in njihovega uvajanja na trg, če želimo zagotoviti konkurenčnost in cenovno dostopnost vodika iz obnovljivih virov ter dokončati integracijo energetskega sistema in obenem poskrbeti za geografsko uravnoteženost s posebnim poudarkom na ogljično intenzivnih regijah; poziva Komisijo, naj spodbuja raziskovalna in inovacijska prizadevanja za izvajanje obsežnih projektov z velikim učinkom, da bi zagotovili prenos tehnologije vzdolž celotne vrednostne verige vodika; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev centrov mobilnosti v mestih EU, ki spodbujajo poskuse s trajnostnim javnim potniškim prometom, ki temelji na uporabi alternativnih goriv, ter spodbuja k vključitvi vodika kot ene od možnosti, ki se uporabljajo v tovrstnih poskusih;

| 47. | poudarja, da je treba veliko sredstev vložiti v razvoj in povečanje produktivne zmogljivosti vodika iz obnovljivih virov, v njegovo konkurenčnost in spodbujanje vodikovih rešitev, ki so pogosto še vedno v zgodnji fazi razvoja, pri čemer je treba zmanjšati tveganje naložb v vodik iz obnovljivih virov, na primer prek pogodb na razliko za ogljik; poudarja, da imajo programi in finančni instrumenti EU, kot so instrument za okrevanje in odpornost, Obzorje Evropa, instrument za povezovanje Evrope in InvestEU, vključno z novim sklopom EU za strateške evropske naložbe, evropskim skladom za regionalni razvoj, kohezijskim skladom, skladom za pravični prehod in inovacijskim skladom in inovacijskim sklad sistema EU za trgovanje z emisijami, pomembno vlogo pri spodbujanju kohezivnega razvoja ekonomije vodika po vsej EU; poleg tega poudarja, da imajo lokalna in regionalna javno-zasebna partnerstva pomembno vlogo pri spodbujanju razvoja in uporabe vodika; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba veliko sredstev vložiti v razvoj in povečanje produktivne zmogljivosti vodika iz obnovljivih virov, v njegovo konkurenčnost in spodbujanje vodikovih rešitev, ki so pogosto še vedno v zgodnji fazi razvoja, pri čemer je treba zmanjšati tveganje naložb v vodik iz obnovljivih virov, na primer prek pogodb na razliko za ogljik; poudarja, da imajo programi in finančni instrumenti EU, kot so instrument za okrevanje in odpornost, Obzorje Evropa, instrument za povezovanje Evrope in InvestEU, vključno z novim sklopom EU za strateške evropske naložbe, evropskim skladom za regionalni razvoj, kohezijskim skladom, skladom za pravični prehod in inovacijskim skladom in inovacijskim sklad sistema EU za trgovanje z emisijami, pomembno vlogo pri spodbujanju kohezivnega razvoja ekonomije vodika po vsej EU; poleg tega poudarja, da imajo lokalna in regionalna javno-zasebna partnerstva pomembno vlogo pri spodbujanju razvoja in uporabe vodika;

| 48. | poudarja, da je treba zagotoviti sinergije med vsemi razpoložljivimi investicijskimi skladi, programi in finančnimi instrumenti, da bi zagotovili sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri naložbah v številne projekte; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se naložbe v raziskave in inovacije na področju tehnologij čiste energije zmanjšale, kot kaže poročilo o stanju energetske unije za leto 2020; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba zagotoviti sinergije med vsemi razpoložljivimi investicijskimi skladi, programi in finančnimi instrumenti, da bi zagotovili sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri naložbah v številne projekte; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se naložbe v raziskave in inovacije na področju tehnologij čiste energije zmanjšale, kot kaže poročilo o stanju energetske unije za leto 2020;

| 49. | poziva Komisijo, naj razvije usklajeno naložbeno strategijo za obnovljivo energijo in vodik, ki bo usklajena z nacionalnimi strategijami za raziskave in inovacije, pri čemer bodo upoštevana različna izhodišča držav članic; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj razvije usklajeno naložbeno strategijo za obnovljivo energijo in vodik, ki bo usklajena z nacionalnimi strategijami za raziskave in inovacije, pri čemer bodo upoštevana različna izhodišča držav članic;

| 50. | poziva Komisijo, naj v tej strategiji izpostavi pomembno vlogo malih in srednjih podjetij; poudarja, da je treba vključiti regulativna varovala ter zagonskim, malim in srednjim podjetjem zagotoviti dostop do finančnih sredstev in inovacijskih zmogljivosti, kot so inkubatorji in skupni raziskovalni projekti, da bodo lahko začela dejavnost v industriji vodika; poziva Komisijo, naj takim podjetjem zagotovi enak dostop do trga in jim olajša vstop na trg ter naj spodbuja njihovo udeležbo, med drugim tako, da jih proaktivno povabi k sodelovanju na okroglih mizah in v postopkih javnega posvetovanja; poziva Komisijo, naj oceni potrebe malih in srednjih podjetij ter stroške razogljičenja njihovih proizvodnih procesov in oskrbe z energijo prek vodika ter naj spremlja njihov napredek z uporabo ustreznega sklopa ključnih kazalnikov uspešnosti, da bi prispevala k oblikovanju politik na podlagi dokazov; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj v tej strategiji izpostavi pomembno vlogo malih in srednjih podjetij; poudarja, da je treba vključiti regulativna varovala ter zagonskim, malim in srednjim podjetjem zagotoviti dostop do finančnih sredstev in inovacijskih zmogljivosti, kot so inkubatorji in skupni raziskovalni projekti, da bodo lahko začela dejavnost v industriji vodika; poziva Komisijo, naj takim podjetjem zagotovi enak dostop do trga in jim olajša vstop na trg ter naj spodbuja njihovo udeležbo, med drugim tako, da jih proaktivno povabi k sodelovanju na okroglih mizah in v postopkih javnega posvetovanja; poziva Komisijo, naj oceni potrebe malih in srednjih podjetij ter stroške razogljičenja njihovih proizvodnih procesov in oskrbe z energijo prek vodika ter naj spremlja njihov napredek z uporabo ustreznega sklopa ključnih kazalnikov uspešnosti, da bi prispevala k oblikovanju politik na podlagi dokazov;

| 51. | poudarja, da je EU vodilna v proizvodnji elektrolizatorjev ter da mora ohraniti in nadgraditi to konkurenčno prednost; meni, da bi se morala EU pri svojih prizadevanjih za raziskave in razvoj osredotočiti na širok spekter potencialnih novih obnovljivih virov vodika in tehnologij, kot so vodik iz fotosinteze, alge ali elektrolizatorji z morsko vodo, da bi povečali raven tehnološke pripravljenosti; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je EU vodilna v proizvodnji elektrolizatorjev ter da mora ohraniti in nadgraditi to konkurenčno prednost; meni, da bi se morala EU pri svojih prizadevanjih za raziskave in razvoj osredotočiti na širok spekter potencialnih novih obnovljivih virov vodika in tehnologij, kot so vodik iz fotosinteze, alge ali elektrolizatorji z morsko vodo, da bi povečali raven tehnološke pripravljenosti;

| 52. | pozdravlja evropsko zavezništvo za čisti vodik, druge pobude in združenja za vodik iz obnovljivih virov, Evropski forum za vodik in pomembne projekte skupnega evropskega interesa, saj gre za pomembna sredstva za povečanje naložb v vodik iz obnovljivih virov; spodbuja države članice, Komisijo in gospodarske subjekte, naj hitro sprostijo potencial pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, da bi podprli projekte, ki so pomembni za ekonomijo vodika EU; poziva k pragmatičnemu pristopu za lažjo odobritev teh projektov; pozdravlja tudi načrt Komisije, da bo spremenila smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo ter omogočila lažjo proizvodnjo vodika in njegovo hitro vključitev na trg; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja evropsko zavezništvo za čisti vodik, druge pobude in združenja za vodik iz obnovljivih virov, Evropski forum za vodik in pomembne projekte skupnega evropskega interesa, saj gre za pomembna sredstva za povečanje naložb v vodik iz obnovljivih virov; spodbuja države članice, Komisijo in gospodarske subjekte, naj hitro sprostijo potencial pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, da bi podprli projekte, ki so pomembni za ekonomijo vodika EU; poziva k pragmatičnemu pristopu za lažjo odobritev teh projektov; pozdravlja tudi načrt Komisije, da bo spremenila smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo ter omogočila lažjo proizvodnjo vodika in njegovo hitro vključitev na trg;

| 53. | poziva zavezništvo, naj v sodelovanju s Skupnim podjetjem za gorivne celice in vodik čim prej pripravi naložbeni načrt in nabor projektov, s katerima bo mogoče zagotoviti uresničevanje ciljev glede vodika; poudarja, da bi se moralo zavezništvo osredotočiti na razvoj vodika iz obnovljivih virov in se jasno zavezati doseganju podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050; prav tako bi moralo zavezništvo zagotoviti uravnoteženo zastopanost vseh ustreznih deležnikov EU, vključno s proizvajalci energije iz obnovljivih virov, znanstveniki, neodvisnimi strokovnjaki, možganskimi trusti, okoljskimi nevladnimi organizacijami in socialnimi partnerji; poudarja, da bi bilo treba izboljšati postopek odločanja v okviru zavezništva v zvezi s preglednostjo in vključenostjo in da bi morala ta postopek voditi Komisija ob podpori neodvisnega organa strokovnjakov, njegov cilj pa bi bil opredeliti načine prehoda in pripraviti smernice za potrebe po vodiku; obžaluje zamude pri dejavnostih zavezništva in poziva Komisijo, naj pospeši postopek; |
| --- | --- |

53.

poziva zavezništvo, naj v sodelovanju s Skupnim podjetjem za gorivne celice in vodik čim prej pripravi naložbeni načrt in nabor projektov, s katerima bo mogoče zagotoviti uresničevanje ciljev glede vodika; poudarja, da bi se moralo zavezništvo osredotočiti na razvoj vodika iz obnovljivih virov in se jasno zavezati doseganju podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050; prav tako bi moralo zavezništvo zagotoviti uravnoteženo zastopanost vseh ustreznih deležnikov EU, vključno s proizvajalci energije iz obnovljivih virov, znanstveniki, neodvisnimi strokovnjaki, možganskimi trusti, okoljskimi nevladnimi organizacijami in socialnimi partnerji; poudarja, da bi bilo treba izboljšati postopek odločanja v okviru zavezništva v zvezi s preglednostjo in vključenostjo in da bi morala ta postopek voditi Komisija ob podpori neodvisnega organa strokovnjakov, njegov cilj pa bi bil opredeliti načine prehoda in pripraviti smernice za potrebe po vodiku; obžaluje zamude pri dejavnostih zavezništva in poziva Komisijo, naj pospeši postopek;

| 54. | pozdravlja obnovo Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik v okviru programa Obzorje Evropa; poudarja pomen njegovega dela in poziva Komisijo, naj ga uporabi kot strokovno središče za vodik in mu zagotovi zadostna finančna sredstva, da bo lahko ustrezno prispeval k doseganju ciljev zelenega dogovora; poudarja, da bi moralo skupno podjetje spodbujati dejavnosti raziskav in razvoja v celotni vrednostni verigi, da bi zagotovili stroškovno učinkovito uporabo financiranja vodika in boljše usklajevanje; poudarja, da bi moralo skupno podjetje najti sinergije s skupnimi podjetji v prometnem sektorju, da bi spodbudilo ustrezno vključevanje vodikovih tehnologij v prometno infrastrukturo in storitve; poziva Komisijo, naj uporabi izkušnje, pridobljene v Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik ter naj spodbuja nadaljnje raziskave na področju tehnologij gorivnih celic in vodika; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja obnovo Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik v okviru programa Obzorje Evropa; poudarja pomen njegovega dela in poziva Komisijo, naj ga uporabi kot strokovno središče za vodik in mu zagotovi zadostna finančna sredstva, da bo lahko ustrezno prispeval k doseganju ciljev zelenega dogovora; poudarja, da bi moralo skupno podjetje spodbujati dejavnosti raziskav in razvoja v celotni vrednostni verigi, da bi zagotovili stroškovno učinkovito uporabo financiranja vodika in boljše usklajevanje; poudarja, da bi moralo skupno podjetje najti sinergije s skupnimi podjetji v prometnem sektorju, da bi spodbudilo ustrezno vključevanje vodikovih tehnologij v prometno infrastrukturo in storitve; poziva Komisijo, naj uporabi izkušnje, pridobljene v Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik ter naj spodbuja nadaljnje raziskave na področju tehnologij gorivnih celic in vodika;

| 55. | poziva Komisijo, naj oceni potencialno vključitev uvedbe vodika vključi v splošne cilje partnerstva na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) v skladu s prednostnimi nalogami programa Obzorje Evropa, da bi okrepili raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razvili znanje in skupne inovativne rešitve v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj oceni potencialno vključitev uvedbe vodika vključi v splošne cilje partnerstva na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) v skladu s prednostnimi nalogami programa Obzorje Evropa, da bi okrepili raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razvili znanje in skupne inovativne rešitve v sredozemski regiji;

Mednarodno sodelovanje na področju vodika

Mednarodno sodelovanje na področju vodika

| 56. | poudarja, da vodilna vloga EU v proizvodnji tehnologij za vodik pomeni priložnost za spodbujanje njenega industrijskega vodstva in inovacij na svetovni ravni, hkrati pa krepi vlogo EU kot vodilne svetovne podnebne akterke; poudarja, da bi bilo prednost treba dati izgradnji oskrbovalne verige z vodikom v EU, da bi spodbudili prednosti prvega na trgu, konkurenčnost industrije in varnost oskrbe z energijo; v zvezi s tem opozarja na cilj povečanja domače proizvodnje vodika, obenem pa priznava, da lahko države članice v skladu s svojimi potrebami preučijo možnost uvoza energije, vodika in vodikovih proizvodov iz sosednjih regij in držav, ki niso članice EU, da bi zadovoljile naraščajoče domače povpraševanje; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da vodilna vloga EU v proizvodnji tehnologij za vodik pomeni priložnost za spodbujanje njenega industrijskega vodstva in inovacij na svetovni ravni, hkrati pa krepi vlogo EU kot vodilne svetovne podnebne akterke; poudarja, da bi bilo prednost treba dati izgradnji oskrbovalne verige z vodikom v EU, da bi spodbudili prednosti prvega na trgu, konkurenčnost industrije in varnost oskrbe z energijo; v zvezi s tem opozarja na cilj povečanja domače proizvodnje vodika, obenem pa priznava, da lahko države članice v skladu s svojimi potrebami preučijo možnost uvoza energije, vodika in vodikovih proizvodov iz sosednjih regij in držav, ki niso članice EU, da bi zadovoljile naraščajoče domače povpraševanje;

| 57. | zato poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo odprt in konstruktiven dialog, da bi vzpostavile medsebojno koristno sodelovanje in partnerstva s sosednjimi regijami, kot so Severna Afrika, Bližnji vzhod in države vzhodnega partnerstva, ter varovale strateške interese in energetsko varnost EU in njenih partneric; poudarja, da bi lahko bilo to sodelovanje koristno tudi za ustvarjanje trgov čistih in novih tehnologij prek prenosa znanja, krepitev prehoda na energijo iz obnovljivih virov in doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN; poudarja, da je treba preprečiti selitev vplivov na okolje, tudi emisij toplogrednih plinov, in zamude pri razogljičenju električnega omrežja države, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

57.

zato poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo odprt in konstruktiven dialog, da bi vzpostavile medsebojno koristno sodelovanje in partnerstva s sosednjimi regijami, kot so Severna Afrika, Bližnji vzhod in države vzhodnega partnerstva, ter varovale strateške interese in energetsko varnost EU in njenih partneric; poudarja, da bi lahko bilo to sodelovanje koristno tudi za ustvarjanje trgov čistih in novih tehnologij prek prenosa znanja, krepitev prehoda na energijo iz obnovljivih virov in doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN; poudarja, da je treba preprečiti selitev vplivov na okolje, tudi emisij toplogrednih plinov, in zamude pri razogljičenju električnega omrežja države, ki niso članice EU;

| 58. | poudarja, da bi bilo treba dodatno razviti mednarodno sodelovanje na področju vodika z državami, ki niso članice EU, predvsem z Veliko Britanijo, Evropskim gospodarskim prostorom, energetsko skupnostjo in ZDA, ki bo temeljilo na medsebojnem spoštovanju pravil in načel, kot so dostop tretjih strani, ločevanje lastništva, preglednost in nediskriminatorne tarife, če želimo okrepiti notranji trg in energetsko varnost; poudarja, da bi se morali izogibati sodelovanju z državami, ki niso članice EU in za katere veljajo omejevalni ukrepi, kot so gospodarske sankcije, ter s tistimi, ki ne zagotavljajo skladnosti z varnostnimi in okoljskimi standardi ter zahtevami glede preglednosti ali kjer bi to sodelovanje ogrozilo varnost EU in držav članic; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bi bilo treba dodatno razviti mednarodno sodelovanje na področju vodika z državami, ki niso članice EU, predvsem z Veliko Britanijo, Evropskim gospodarskim prostorom, energetsko skupnostjo in ZDA, ki bo temeljilo na medsebojnem spoštovanju pravil in načel, kot so dostop tretjih strani, ločevanje lastništva, preglednost in nediskriminatorne tarife, če želimo okrepiti notranji trg in energetsko varnost; poudarja, da bi se morali izogibati sodelovanju z državami, ki niso članice EU in za katere veljajo omejevalni ukrepi, kot so gospodarske sankcije, ter s tistimi, ki ne zagotavljajo skladnosti z varnostnimi in okoljskimi standardi ter zahtevami glede preglednosti ali kjer bi to sodelovanje ogrozilo varnost EU in držav članic;

| 59. | poudarja, da bi morala EU svoje standarde za vodik in trajnostna merila spodbujati na mednarodni ravni; v zvezi s tem poziva k razvoju mednarodnih standardov in določitev skupnih definicij in metodologij za opredelitev skupnih emisij iz vsake enote proizvedenega vodika ter mednarodnih trajnostnih meril kot predpogoja za vsak uvoz vodika in vodikovih predizdelkov; poudarja, da bi bilo treba za izognitev selitvi virov CO2 celoten uvoz vodika certificirati enako kot vodik, proizveden v EU, vključno s proizvodnjo in prevozom, ter da bi ta uvoz moral biti skladen s prihodnjim mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah; prav tako poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v potrebno infrastrukturo in preoblikovanje obstoječe infrastrukture v pristaniščih ter v čezmejne povezave za uvoz vodika iz obnovljivih virov; poziva Komisijo, naj spodbuja vlogo evra kot referenčne valute v mednarodni trgovini z vodikom; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da bi morala EU svoje standarde za vodik in trajnostna merila spodbujati na mednarodni ravni; v zvezi s tem poziva k razvoju mednarodnih standardov in določitev skupnih definicij in metodologij za opredelitev skupnih emisij iz vsake enote proizvedenega vodika ter mednarodnih trajnostnih meril kot predpogoja za vsak uvoz vodika in vodikovih predizdelkov; poudarja, da bi bilo treba za izognitev selitvi virov CO2

| 60. | meni, da bi moral vodik postati element mednarodnega sodelovanja EU, med drugim v okviru dela Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA), sodelovanja na področju raziskav, podnebne in energetske diplomacije ter evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi moral vodik postati element mednarodnega sodelovanja EU, med drugim v okviru dela Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA), sodelovanja na področju raziskav, podnebne in energetske diplomacije ter evropske sosedske politike;

Vloga vodika v povezanem energetskem sistemu

Vloga vodika v povezanem energetskem sistemu

| 61. | poudarja, da potrebujemo povezan energetski sistem, da bomo lahko najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost in cilje Pariškega sporazuma; zato pozdravlja vključitev vodika v strategijo Komisije za povezovanje energetskega sistema; meni, da povezovanje energetskih sektorjev in nosilcev energije ter dosledno načrtovanje elektroenergetskih, toplotnih, plinskih in vodikovih omrežij koristi trajnosti, energetskemu prehodu ter dobro delujočemu trgu z vodikom in energijo; meni, da je treba več pozornosti nameniti inovativnim projektom, ki združujejo proizvodnjo in predelavo električne energije, vodika in toplote; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da potrebujemo povezan energetski sistem, da bomo lahko najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost in cilje Pariškega sporazuma; zato pozdravlja vključitev vodika v strategijo Komisije za povezovanje energetskega sistema; meni, da povezovanje energetskih sektorjev in nosilcev energije ter dosledno načrtovanje elektroenergetskih, toplotnih, plinskih in vodikovih omrežij koristi trajnosti, energetskemu prehodu ter dobro delujočemu trgu z vodikom in energijo; meni, da je treba več pozornosti nameniti inovativnim projektom, ki združujejo proizvodnjo in predelavo električne energije, vodika in toplote;

| 62. | ugotavlja, da razvoj ekonomije vodika lahko prispeva k zmanjšanju neravnovesij v celotnem energetskem sistemu; ponovno poudarja, da lahko ima vodik pomembno vlogo pri shranjevanju energije, da se uravnotežijo odstopanja v dobavi in odjemu energije iz obnovljivih virov; zato poudarja, da je treba načrtovati razvoj infrastrukture za transport in shranjevanje vodika, pri čemer je treba predvideti potrebo po razvoju zmogljivosti za proizvodnjo energije, če želimo zagotoviti tehnično in gospodarsko optimizacijo; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da razvoj ekonomije vodika lahko prispeva k zmanjšanju neravnovesij v celotnem energetskem sistemu; ponovno poudarja, da lahko ima vodik pomembno vlogo pri shranjevanju energije, da se uravnotežijo odstopanja v dobavi in odjemu energije iz obnovljivih virov; zato poudarja, da je treba načrtovati razvoj infrastrukture za transport in shranjevanje vodika, pri čemer je treba predvideti potrebo po razvoju zmogljivosti za proizvodnjo energije, če želimo zagotoviti tehnično in gospodarsko optimizacijo;

| 63. | poudarja, da je potrebna ambiciozna in pravočasna strategija za shranjevanje energije z uporabo vodika v inovativnih industrijskih rešitvah in rešitvah za mobilnost; vendar ugotavlja, da uporaba vodika za shranjevanje energije še ni konkurenčna zaradi visokih proizvodnih stroškov in da se izgube energije, povezane s shranjevanjem energije z vodikom, trenutno ocenjujejo na približno 60 % na cikel; ponovno poudarja, da je treba zmanjšati stroške za proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov ter spodbujati enake konkurenčne pogoje za prožnost in uravnoteženje rešitev v celotnem energetskem sistemu; zato spodbuja Komisijo, naj analizira možnosti in zmogljivosti za shranjevanje vodika; ugotavlja, da se lahko zgodi, da bi za shranjevanje vodika veljale nasprotujoče si regulativne ureditve, in sicer za skladiščenje plina in za shranjevanje električne energije, zato poudarja, da je treba ta vidik pojasniti tudi v ustrezni zakonodaji; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je potrebna ambiciozna in pravočasna strategija za shranjevanje energije z uporabo vodika v inovativnih industrijskih rešitvah in rešitvah za mobilnost; vendar ugotavlja, da uporaba vodika za shranjevanje energije še ni konkurenčna zaradi visokih proizvodnih stroškov in da se izgube energije, povezane s shranjevanjem energije z vodikom, trenutno ocenjujejo na približno 60 % na cikel; ponovno poudarja, da je treba zmanjšati stroške za proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov ter spodbujati enake konkurenčne pogoje za prožnost in uravnoteženje rešitev v celotnem energetskem sistemu; zato spodbuja Komisijo, naj analizira možnosti in zmogljivosti za shranjevanje vodika; ugotavlja, da se lahko zgodi, da bi za shranjevanje vodika veljale nasprotujoče si regulativne ureditve, in sicer za skladiščenje plina in za shranjevanje električne energije, zato poudarja, da je treba ta vidik pojasniti tudi v ustrezni zakonodaji;

o

o o

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vsem institucijam EU in državam članicam. |
| --- | --- |

64.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vsem institucijam EU in državam članicam.

---

(1)  UL C 324, 1.10.2020, str. 41.

1

(2)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

2

(3)  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

3

(4)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

4

(5)  UL L 169, 7.6.2014, str. 108.

5

(6)  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

6

(7)  UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

7

(8)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

8

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0198.

9

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0199.

10

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

12

(13)  UL C 23, 21.1.2021, str. 116.

13

(14)  UL C 345, 16.10.2020, str. 80.

14

(15)  UL C 463, 21.12.2018, str. 10.

15

(16)  Komisija je „čisti“ vodik opredelila kot vodik, ki se pridobi z elektrolizo vode, pri čemer se uporabi električna energija iz obnovljivih virov. Pridobi se lahko tudi z reformingom bioplina ali biokemično pretvorbo biomase, če se pri tem postopku spoštujejo zahteve glede trajnostnosti.

16

(17)  Pojem „nizkoogljični vodik“ po mnenju Komisije vključuje vodik iz fosilnih goriv z zajemanjem ogljika in vodik na osnovi električne energije, pri čemer so njegove emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu veliko manjše od tistih, ki nastanejo s sedanjimi metodami proizvodnje vodika.

17

(18)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

18

(19)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

19

(20)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

20

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/70

---

P9_TA(2021)0242

Varstvo človekovih pravic in zunanja migracijska politika EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o varstvu človekovih pravic in zunanji migracijski politiki EU (2020/2116(INI))

(2022/C 15/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti 13. in 14. člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti 13. in 14. člena,

| — | ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega dodatnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega dodatnega protokola,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966 ter njunih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966 ter njunih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, zlasti njenega člena 3 in dodatnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, zlasti njenega člena 3 in dodatnega protokola,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989 in njenih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989 in njenih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem,

| — | ob upoštevanju Palermskih protokolov OZN o trgovini z ljudmi in tihotapljenju migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Palermskih protokolov OZN o trgovini z ljudmi in tihotapljenju migrantov,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 3. avgusta 2015 o spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno z načini in sredstvi za spodbujanje človekovih pravic migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 3. avgusta 2015 o spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno z načini in sredstvi za spodbujanje človekovih pravic migrantov,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 71/1 z dne 19. septembra 2016 o newyorški deklaraciji za begunce in migrante, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 71/1 z dne 19. septembra 2016 o newyorški deklaraciji za begunce in migrante,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 72/179 z dne 19. decembra 2017 o zaščiti migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 72/179 z dne 19. decembra 2017 o zaščiti migrantov,

| — | ob upoštevanju dela različnih mednarodnih mehanizmov za človekove pravice, vključno s poročili posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah migrantov, predvsem njegove obravnave regionalne študije o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in vplivu na človekove pravice migrantov z dne 8. maja 2015 ter poročila o svobodi združevanja migrantov iz maja 2020, pa tudi dejavnosti drugih posebnih poročevalcev, splošnega rednega pregleda in dela drugih pogodbenih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela različnih mednarodnih mehanizmov za človekove pravice, vključno s poročili posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah migrantov, predvsem njegove obravnave regionalne študije o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in vplivu na človekove pravice migrantov z dne 8. maja 2015 ter poročila o svobodi združevanja migrantov iz maja 2020, pa tudi dejavnosti drugih posebnih poročevalcev, splošnega rednega pregleda in dela drugih pogodbenih organov,

| — | ob upoštevanju dela in poročil Urada visokega komisarja za človekove pravice (OHCHR), med drugim priporočenih načel in smernic o človekovih pravicah na mednarodnih mejah ter poročila o položaju migrantov v tranzitu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela in poročil Urada visokega komisarja za človekove pravice (OHCHR), med drugim priporočenih načel in smernic o človekovih pravicah na mednarodnih mejah ter poročila o položaju migrantov v tranzitu,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in globalnega dogovora o beguncih, ki ju je generalna skupščina OZN sprejela leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in globalnega dogovora o beguncih, ki ju je generalna skupščina OZN sprejela leta 2018,

| — | ob upoštevanju skupnih smernic o posledicah pandemije covida-19 na človekove pravice migrantov z dne 26. maja 2020, ki sta jih pripravila Odbor OZN za varstvo pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin ter posebni poročevalec OZN o človekovih pravicah migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih smernic o posledicah pandemije covida-19 na človekove pravice migrantov z dne 26. maja 2020, ki sta jih pripravila Odbor OZN za varstvo pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin ter posebni poročevalec OZN o človekovih pravicah migrantov,

| — | ob upoštevanju načel za migracijo z dostojanstvom iz Dake, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel za migracijo z dostojanstvom iz Dake,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 79 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 79 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 656/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določitvi pravil za varovanje zunanjih morskih meja v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 656/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določitvi pravil za varovanje zunanjih morskih meja v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju novega pakta o migracijah in azilu, ki ga je Komisija predlagala 23. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega pakta o migracijah in azilu, ki ga je Komisija predlagala 23. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–-2024 ter priloženega navedenega akcijskega načrta v skladu z dogovorom Sveta z dne 17. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–-2024 ter priloženega navedenega akcijskega načrta v skladu z dogovorom Sveta z dne 17. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–-2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–-2024 (JOIN(2020)0005),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2011 o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2011 o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti (COM(2011)0743),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 o oblikovanju novega okvira za partnerstvo s tretjimi državami v sklopu Evropske agende o migracijah (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 o oblikovanju novega okvira za partnerstvo s tretjimi državami v sklopu Evropske agende o migracijah (COM(2016)0385),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice (SWD(2014)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609),

| — | ob upoštevanju Izjave z Malte, ki so jo pripravili člani Evropskega sveta, o zunanjih vidikih migracij: osrednjesredozemska pot z dne 3. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izjave z Malte, ki so jo pripravili člani Evropskega sveta, o zunanjih vidikih migracij: osrednjesredozemska pot z dne 3. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. novembra 2020 o Akcijskem načrtu EU za enakost spolov III: ambiciozna vizija o enakosti spolov in opolnomočenju žensk v zunanjem delovanju EU (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. novembra 2020 o Akcijskem načrtu EU za enakost spolov III: ambiciozna vizija o enakosti spolov in opolnomočenju žensk v zunanjem delovanju EU (SWD(2020)0284),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji z Afriko naproti (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji z Afriko naproti (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju sporazuma o skupnih nadaljnjih ukrepih v zvezi z vprašanji migracij, ki sta ga Afganistan in EU podpisala 3. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o skupnih nadaljnjih ukrepih v zvezi z vprašanji migracij, ki sta ga Afganistan in EU podpisala 3. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016,

| — | ob upoštevanju drugih neformalnih dogovorov, zlasti z Gambijo (primeri dobre prakse pri identifikaciji in vračanju, ki so začeli veljati 16. novembra 2018), Bangladešem (standardni operativni postopki, dogovorjeni septembra 2017), Etiopijo (postopki sprejema, dogovorjeni 5. februarja 2018), Gvinejo (primeri dobre prakse, ki veljajo od julija 2017) in Slonokoščeno obalo (primeri dobre prakse, ki veljajo od oktobra 2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih neformalnih dogovorov, zlasti z Gambijo (primeri dobre prakse pri identifikaciji in vračanju, ki so začeli veljati 16. novembra 2018), Bangladešem (standardni operativni postopki, dogovorjeni septembra 2017), Etiopijo (postopki sprejema, dogovorjeni 5. februarja 2018), Gvinejo (primeri dobre prakse, ki veljajo od julija 2017) in Slonokoščeno obalo (primeri dobre prakse, ki veljajo od oktobra 2018),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o vprašanjih, povezanih z migracijami, zlasti resolucij z dne 25. oktobra 2016 o človekovih pravicah in migracijah v tretjih državah (2), z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (3), z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (4) ter z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o vprašanjih, povezanih z migracijami, zlasti resolucij z dne 25. oktobra 2016 o človekovih pravicah in migracijah v tretjih državah (2), z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (3), z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (4) ter z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (6),

| — | ob upoštevanju različnih poročil organizacij civilne družbe o položaju človekovih pravic migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju različnih poročil organizacij civilne družbe o položaju človekovih pravic migrantov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 z naslovom Smernice Komisije o izvajanju pravil EU o opredelitvi in preprečevanju pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (C(2020)6470), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 z naslovom Smernice Komisije o izvajanju pravil EU o opredelitvi in preprečevanju pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (C(2020)6470),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o izboljšanju razvojne učinkovitosti in uspešnosti pomoči (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o izboljšanju razvojne učinkovitosti in uspešnosti pomoči (7),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0060/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0060/2021),

| A. | ker so migracije svetovni pojav, ki ga krepijo globalizacija, vse večji konflikti, neenakost, podnebne spremembe in degradacija okolja; ker je postopni, normativni razvoj pravic migrantov v sodobnem mednarodnem okviru človekovih pravic beguncev in migrantov, ne glede na njihov pravni status, vir napredka in človeštvu v skupni ponos; ker pa so migranti in zlasti prisilno razseljene osebe še zmeraj med najranljivejšimi in najbolj prikrajšanimi skupinami po vsem svetu in se še naprej kršijo njihove pravice; ker so ženske, otroci, starejši in invalidi med najranljivejšimi migranti; ker so migracije za številne posameznike še vedno pot, prežeta s trpljenjem, diskriminacijo in nasiljem; ker je na migracijski poti izgubilo življenje na tisoče migrantov; |
| --- | --- |

A.

ker so migracije svetovni pojav, ki ga krepijo globalizacija, vse večji konflikti, neenakost, podnebne spremembe in degradacija okolja; ker je postopni, normativni razvoj pravic migrantov v sodobnem mednarodnem okviru človekovih pravic beguncev in migrantov, ne glede na njihov pravni status, vir napredka in človeštvu v skupni ponos; ker pa so migranti in zlasti prisilno razseljene osebe še zmeraj med najranljivejšimi in najbolj prikrajšanimi skupinami po vsem svetu in se še naprej kršijo njihove pravice; ker so ženske, otroci, starejši in invalidi med najranljivejšimi migranti; ker so migracije za številne posameznike še vedno pot, prežeta s trpljenjem, diskriminacijo in nasiljem; ker je na migracijski poti izgubilo življenje na tisoče migrantov;

| B. | ker so migracije izziv in priložnost za Evropsko unijo in njene države članice in bodo to tudi ostale; ker države članice, ki so zaradi svoje geografske lege najbolj izpostavljene, nosijo nesorazmerno odgovornost; ker mora biti odgovornost povezana s solidarnostjo; ker ima Evropska unija kot zgodovinsko območje izseljevanja in priseljevanja ter kot skupnost, ki jo združujejo temeljne vrednote človekovega dostojanstva, svobode in človekovih pravic, ter ena največjih svetovnih donatoric, ki spodbuja trajnostni razvoj, podpira razseljene osebe, obravnava gonila migracij in sodeluje v večstranskih forumih za iskanje trajnih rešitev, posebno dolžnost spoštovati, varovati in spodbujati pravice migrantov, zlasti v zunanjih odnosih; ker mora biti človekovo dostojanstvo vseh migrantov v središču vseh evropskih politik o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

B.

ker so migracije izziv in priložnost za Evropsko unijo in njene države članice in bodo to tudi ostale; ker države članice, ki so zaradi svoje geografske lege najbolj izpostavljene, nosijo nesorazmerno odgovornost; ker mora biti odgovornost povezana s solidarnostjo; ker ima Evropska unija kot zgodovinsko območje izseljevanja in priseljevanja ter kot skupnost, ki jo združujejo temeljne vrednote človekovega dostojanstva, svobode in človekovih pravic, ter ena največjih svetovnih donatoric, ki spodbuja trajnostni razvoj, podpira razseljene osebe, obravnava gonila migracij in sodeluje v večstranskih forumih za iskanje trajnih rešitev, posebno dolžnost spoštovati, varovati in spodbujati pravice migrantov, zlasti v zunanjih odnosih; ker mora biti človekovo dostojanstvo vseh migrantov v središču vseh evropskih politik o teh vprašanjih;

| C. | ker je treba za celovit pristop k migracijam in azilnemu sistemu obravnavati zunanjo razsežnost migracijske politike EU; ker je vpliv zunanje razsežnosti odvisen predvsem od skupnega delovanja na ravni EU in usklajevanja dejavnosti z zunanjimi partnerji; |
| --- | --- |

C.

ker je treba za celovit pristop k migracijam in azilnemu sistemu obravnavati zunanjo razsežnost migracijske politike EU; ker je vpliv zunanje razsežnosti odvisen predvsem od skupnega delovanja na ravni EU in usklajevanja dejavnosti z zunanjimi partnerji;

| D. | ker je v Evropskem soglasju o razvoju, ki je bilo sprejeto junija 2017, poudarjeno, da lahko dobro upravljanje migracij in mobilnosti pozitivno prispeva k vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju v skladu z Agendo 2030; |
| --- | --- |

D.

ker je v Evropskem soglasju o razvoju, ki je bilo sprejeto junija 2017, poudarjeno, da lahko dobro upravljanje migracij in mobilnosti pozitivno prispeva k vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju v skladu z Agendo 2030;

| E. | ker se na svetovni ravni, pa tudi na zunanjih mejah EU, vse pogosteje poroča o kršitvah človekovih pravic ter mednarodnega in humanitarnega prava in/ali prava o beguncih, na primer z nevračanjem, nezakonitim zavračanjem ter nasilnimi napadi na migrante, samovoljnim pridržanjem in pridržanjem za nedoločen čas v nečloveških razmerah, izkoriščanjem, mučenjem in drugim slabim ravnanjem, kot so posilstvo, izginotje in smrt; ker morajo države članice spoštovati unijsko pravo, človekove pravice in mednarodno in humanitarno pravo ter pravo o beguncih; ker mora Komisija zagotoviti, da države članice izpolnjujejo humanitarne obveznosti in obveznosti na področju človekovih pravic, in ker mora ob neizpolnjevanju teh obveznosti sprožati postopke za ugotavljanje kršitev; ker Komisija še ni storila ničesar, da bi razrešila dokazane ali domnevne primere zavračanja; |
| --- | --- |

E.

ker se na svetovni ravni, pa tudi na zunanjih mejah EU, vse pogosteje poroča o kršitvah človekovih pravic ter mednarodnega in humanitarnega prava in/ali prava o beguncih, na primer z nevračanjem, nezakonitim zavračanjem ter nasilnimi napadi na migrante, samovoljnim pridržanjem in pridržanjem za nedoločen čas v nečloveških razmerah, izkoriščanjem, mučenjem in drugim slabim ravnanjem, kot so posilstvo, izginotje in smrt; ker morajo države članice spoštovati unijsko pravo, človekove pravice in mednarodno in humanitarno pravo ter pravo o beguncih; ker mora Komisija zagotoviti, da države članice izpolnjujejo humanitarne obveznosti in obveznosti na področju človekovih pravic, in ker mora ob neizpolnjevanju teh obveznosti sprožati postopke za ugotavljanje kršitev; ker Komisija še ni storila ničesar, da bi razrešila dokazane ali domnevne primere zavračanja;

| F. | ker je reševanje na morju pravna obveznost po mednarodnem pravu, zlasti v skladu s členom 98 Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, ki zahteva pomoč vsem osebam v stiski na morju; ker se zmogljivejše upravljanje meja ter boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi ne smeta uporabljati za kriminalizacijo migrantov in tistih, ki jim pomagajo; ker je Komisija države članice, ki tega še niso storile, pozvala, naj uporabijo člen 1(2) Direktive 2002/90/ES (8) (direktiva o pomoči); |
| --- | --- |

F.

ker je reševanje na morju pravna obveznost po mednarodnem pravu, zlasti v skladu s členom 98 Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, ki zahteva pomoč vsem osebam v stiski na morju; ker se zmogljivejše upravljanje meja ter boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi ne smeta uporabljati za kriminalizacijo migrantov in tistih, ki jim pomagajo; ker je Komisija države članice, ki tega še niso storile, pozvala, naj uporabijo člen 1(2) Direktive 2002/90/ES (8) (direktiva o pomoči);

| G. | ker sporočilo Komisije o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti iz leta 2011 upošteva pristop, ki je osredotočen na migrante in v katerem naj bi imele človekove pravice osrednje mesto, da bi se okrepilo „spoštovanje temeljnih pravic in človekovih pravic migrantov v državah izvora in tranzita ter namembnih državah“; |
| --- | --- |

G.

ker sporočilo Komisije o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti iz leta 2011 upošteva pristop, ki je osredotočen na migrante in v katerem naj bi imele človekove pravice osrednje mesto, da bi se okrepilo „spoštovanje temeljnih pravic in človekovih pravic migrantov v državah izvora in tranzita ter namembnih državah“;

| H. | ker je v sporočilu Komisije z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v sklopu evropske agende o migracijah, ki temelji na načelih globalnega pristopa k vprašanju migracij in mobilnosti, poudarjeno, da je vprašanje migracij na samem vrhu seznama prednostnih nalog EU na področju zunanjih odnosov; ker ta okvir poziva k okrepljenemu sodelovanju s tretjimi državami, zlasti iz evropskega sosedstva, prek partnerstev, katerih cilj je zagotoviti sodelovanje pri upravljanju migracij, učinkovitem preprečevanju nedovoljenih migracij in ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa, vključno s pozitivnimi in negativnimi spodbudami, ki izhajajo iz različnih elementov politike v pristojnosti EU, vključno s sosedsko politiko, razvojno pomočjo, trgovino, mobilnostjo ter energetsko, varnostno in digitalno politiko, ki vse stremijo k uresničitvi istega cilja; ker morajo imeti vsa ta partnerstva jasno pravno podlago; |
| --- | --- |

H.

ker je v sporočilu Komisije z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v sklopu evropske agende o migracijah, ki temelji na načelih globalnega pristopa k vprašanju migracij in mobilnosti, poudarjeno, da je vprašanje migracij na samem vrhu seznama prednostnih nalog EU na področju zunanjih odnosov; ker ta okvir poziva k okrepljenemu sodelovanju s tretjimi državami, zlasti iz evropskega sosedstva, prek partnerstev, katerih cilj je zagotoviti sodelovanje pri upravljanju migracij, učinkovitem preprečevanju nedovoljenih migracij in ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa, vključno s pozitivnimi in negativnimi spodbudami, ki izhajajo iz različnih elementov politike v pristojnosti EU, vključno s sosedsko politiko, razvojno pomočjo, trgovino, mobilnostjo ter energetsko, varnostno in digitalno politiko, ki vse stremijo k uresničitvi istega cilja; ker morajo imeti vsa ta partnerstva jasno pravno podlago;

| I. | ker je Komisija v sporočilu iz leta 2016 opredelila tri glavne cilje pri sodelovanju s tretjimi državami: reševanje življenj v Sredozemskem morju, povečanje števila vrnitev v države izvora in tranzita ter omogočanje migrantom in beguncem, da ostanejo blizu doma in se izognejo nevarnemu potovanju; ker je v sporočilu iz leta 2016 navedla obravnavo nedovoljenih migracij kot prednostne naloge Unije in predstavila pristop „manj za manj“, s čimer je napovedala, da je razen humanitarne pomoči pripravljena uporabiti vsa orodja in instrumente EU kot spodbude za dosego sodelovanja tretjih držav pri ponovnem sprejemu in nadzoru meja; |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija v sporočilu iz leta 2016 opredelila tri glavne cilje pri sodelovanju s tretjimi državami: reševanje življenj v Sredozemskem morju, povečanje števila vrnitev v države izvora in tranzita ter omogočanje migrantom in beguncem, da ostanejo blizu doma in se izognejo nevarnemu potovanju; ker je v sporočilu iz leta 2016 navedla obravnavo nedovoljenih migracij kot prednostne naloge Unije in predstavila pristop „manj za manj“, s čimer je napovedala, da je razen humanitarne pomoči pripravljena uporabiti vsa orodja in instrumente EU kot spodbude za dosego sodelovanja tretjih držav pri ponovnem sprejemu in nadzoru meja;

| J. | ker je boj proti tihotapljenju migrantov skupen izziv, ki zahteva sodelovanje in usklajevanje s tretjimi državami; ker je namen novega akcijskega načrta EU za boj proti tihotapljenju migrantov spodbujati sodelovanje med EU in tretjimi državami prek posebnih partnerstev za preprečevanje tihotapljenja migrantov, ki bodo delovala v okviru širših partnerstev s tretjimi državami s ključno vlogo pri tem; ker ima Europol ključno vlogo v boju proti tihotapljenju ljudi; |
| --- | --- |

J.

ker je boj proti tihotapljenju migrantov skupen izziv, ki zahteva sodelovanje in usklajevanje s tretjimi državami; ker je namen novega akcijskega načrta EU za boj proti tihotapljenju migrantov spodbujati sodelovanje med EU in tretjimi državami prek posebnih partnerstev za preprečevanje tihotapljenja migrantov, ki bodo delovala v okviru širših partnerstev s tretjimi državami s ključno vlogo pri tem; ker ima Europol ključno vlogo v boju proti tihotapljenju ljudi;

| K. | ker je sodelovanje s tretjimi državami pomembno za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej; ker lahko mreže za trgovino z ljudmi izkoriščajo migracijske poti; ker trgovina z ljudmi nesorazmerno vpliva na ženske in dekleta, ki predstavljajo veliko večino žrtev trgovine z ljudmi in so na svoji migracijski poti žrtve nasilja in izkoriščanja; ker ukrepi proti trgovini z ljudmi ne bi smeli krniti pravic žrtev trgovine z ljudmi, migrantov, beguncev in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

K.

ker je sodelovanje s tretjimi državami pomembno za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej; ker lahko mreže za trgovino z ljudmi izkoriščajo migracijske poti; ker trgovina z ljudmi nesorazmerno vpliva na ženske in dekleta, ki predstavljajo veliko večino žrtev trgovine z ljudmi in so na svoji migracijski poti žrtve nasilja in izkoriščanja; ker ukrepi proti trgovini z ljudmi ne bi smeli krniti pravic žrtev trgovine z ljudmi, migrantov, beguncev in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito;

| L. | ker so EU in posamezne države članice od leta 2016 pomnožile število neformalnih sporazumov in dogovorov s tretjimi državami, katerih namen je okrepiti njihove operativne zmogljivosti za nadzor in upravljanje meja ter boj proti trgovini z ljudmi; ker ti sporazumi in dogovori zajemajo tudi učinkovito vračanje in ponovni sprejem s tretjimi državami, tako tudi skupne izjave o migracijah, memorandumi o soglasju, skupni nadaljnji ukrepi, standardni operativni postopki in primeri dobre prakse, pa tudi sporazumi o policijskem sodelovanju; ker ti neformalni dogovori podobno kot formalni sporazumi o ponovnem sprejemu potrjujejo zavezanost držav k ponovnemu sprejemu svojih (ali drugih) državljanov in vzpostavljajo postopke vračanja v praksi; ker je EU od leta 2016 sklenila vsaj 11 neformalnih sporazumov in zgolj en nov sporazum o ponovnem sprejemu; ker neformalni sporazumi med EU in tretjimi državami ne določajo zanesljive politike ali stabilnega in usklajenega pravnega okvira za nezakonite migracije; |
| --- | --- |

L.

ker so EU in posamezne države članice od leta 2016 pomnožile število neformalnih sporazumov in dogovorov s tretjimi državami, katerih namen je okrepiti njihove operativne zmogljivosti za nadzor in upravljanje meja ter boj proti trgovini z ljudmi; ker ti sporazumi in dogovori zajemajo tudi učinkovito vračanje in ponovni sprejem s tretjimi državami, tako tudi skupne izjave o migracijah, memorandumi o soglasju, skupni nadaljnji ukrepi, standardni operativni postopki in primeri dobre prakse, pa tudi sporazumi o policijskem sodelovanju; ker ti neformalni dogovori podobno kot formalni sporazumi o ponovnem sprejemu potrjujejo zavezanost držav k ponovnemu sprejemu svojih (ali drugih) državljanov in vzpostavljajo postopke vračanja v praksi; ker je EU od leta 2016 sklenila vsaj 11 neformalnih sporazumov in zgolj en nov sporazum o ponovnem sprejemu; ker neformalni sporazumi med EU in tretjimi državami ne določajo zanesljive politike ali stabilnega in usklajenega pravnega okvira za nezakonite migracije;

| M. | ker je Komisija v sporočilu o novem paktu o migracijah in azilu znova poudarila, da sta notranja in zunanja razsežnost migracij neločljivo povezani ter da so razmeram prikrojeni celoviti in usklajeni dialogi in partnerstva na področju migracij z državami izvora in tranzita pomembni, da bi dosegli cilje, ki so pomembni za obe strani, na primer v zvezi z glavnimi gonili migracije, bojem proti tihotapljenju migrantov, pomočjo beguncem, ki prebivajo v tretjih državah, in podporo za dobro upravljane zakonite migracije; ker je za dopolnitev teh dialogov in partnerstev bistveno sodelovanje na regionalni in svetovni ravni, kot je zapisala Komisija v svojem sporočilu o novem paktu; ker poleg tega poudarja, da bi bilo treba migracije vključiti v celovita partnerstva s tretjimi državami kot osrednje vprašanje in jih povezati z drugimi politikami, kot so politike o razvojnem sodelovanju, varnosti, vizumih, trgovini, kmetijstvu, naložbah in zaposlovanju, energiji, okolju in podnebnih spremembah ter izobraževanju; |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija v sporočilu o novem paktu o migracijah in azilu znova poudarila, da sta notranja in zunanja razsežnost migracij neločljivo povezani ter da so razmeram prikrojeni celoviti in usklajeni dialogi in partnerstva na področju migracij z državami izvora in tranzita pomembni, da bi dosegli cilje, ki so pomembni za obe strani, na primer v zvezi z glavnimi gonili migracije, bojem proti tihotapljenju migrantov, pomočjo beguncem, ki prebivajo v tretjih državah, in podporo za dobro upravljane zakonite migracije; ker je za dopolnitev teh dialogov in partnerstev bistveno sodelovanje na regionalni in svetovni ravni, kot je zapisala Komisija v svojem sporočilu o novem paktu; ker poleg tega poudarja, da bi bilo treba migracije vključiti v celovita partnerstva s tretjimi državami kot osrednje vprašanje in jih povezati z drugimi politikami, kot so politike o razvojnem sodelovanju, varnosti, vizumih, trgovini, kmetijstvu, naložbah in zaposlovanju, energiji, okolju in podnebnih spremembah ter izobraževanju;

| N. | ker akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–-2024 EU in države članice zavezuje k temu, da se „zavzemajo za posebno zaščito, do katere so upravičeni migranti, begunci ter notranje razseljene osebe in osebe brez državljanstva“; ker ta akcijski načrt spodbuja k „nediskriminatornemu dostopu do socialnih storitev, vključno s kakovostnim in cenovno dostopnim zdravstvenim varstvom in izobraževanjem (tudi spletnim), vzpostavljanju zmogljivosti strokovnih delavcev za odzivanje na posebne potrebe migrantov in beguncev“ ter „podpiranju pristopa k upravljanju migracij, v središču katerega so človekove pravice, in krepitvi zmogljivosti držav, civilne družbe in partnerjev OZN za izvajanje tega pristopa“; |
| --- | --- |

N.

ker akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–-2024 EU in države članice zavezuje k temu, da se „zavzemajo za posebno zaščito, do katere so upravičeni migranti, begunci ter notranje razseljene osebe in osebe brez državljanstva“; ker ta akcijski načrt spodbuja k „nediskriminatornemu dostopu do socialnih storitev, vključno s kakovostnim in cenovno dostopnim zdravstvenim varstvom in izobraževanjem (tudi spletnim), vzpostavljanju zmogljivosti strokovnih delavcev za odzivanje na posebne potrebe migrantov in beguncev“ ter „podpiranju pristopa k upravljanju migracij, v središču katerega so človekove pravice, in krepitvi zmogljivosti držav, civilne družbe in partnerjev OZN za izvajanje tega pristopa“;

| O. | ker ženske po podatkih visoki komisar ZN za begunce (UNHCR) sestavljajo približno 48 % begunske populacije na svetu in predstavljajo velik delež ranljivih prosilcev za azil; ker se je EU v akcijskem načrtu za enakost spolov III zavezala, da bo zagotovila, „da se človekove pravice migrantk v celoti uresničujejo prek migracijskih politik, programov in predpisov, ki se odzivajo na vidik spola, ter da se na svetovni, regionalni in nacionalni ravni okrepi upravljanje migracij, ki upošteva posebne potrebe, ki izhajajo iz različnosti spolov“; ker bi migracijske politike, ki upoštevajo vidik spola, omogočile uresničevanje pravic žensk, deklet in oseb LGBTIQ+ ter zaščito pred morebitnim nasiljem, nadlegovanjem, posilstvom in trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

O.

ker ženske po podatkih visoki komisar ZN za begunce (UNHCR) sestavljajo približno 48 % begunske populacije na svetu in predstavljajo velik delež ranljivih prosilcev za azil; ker se je EU v akcijskem načrtu za enakost spolov III zavezala, da bo zagotovila, „da se človekove pravice migrantk v celoti uresničujejo prek migracijskih politik, programov in predpisov, ki se odzivajo na vidik spola, ter da se na svetovni, regionalni in nacionalni ravni okrepi upravljanje migracij, ki upošteva posebne potrebe, ki izhajajo iz različnosti spolov“; ker bi migracijske politike, ki upoštevajo vidik spola, omogočile uresničevanje pravic žensk, deklet in oseb LGBTIQ+ ter zaščito pred morebitnim nasiljem, nadlegovanjem, posilstvom in trgovino z ljudmi;

| P. | ker je nekdanji posebni poročevalec OZN o človekovih pravicah migrantov v poročilu iz leta 2015 zapisal pomanjkljivosti pristopa EU k migracijam, ki so posledica nepreglednosti in nejasnosti, v njegovem okviru pa naj bi bili sklenjeni številni ohlapni sporazumi, ki ne zajemajo ukrepov za spremljanje in odgovornost; ker posebni poročevalec ugotavlja tudi, da le malo priča o tem, da partnerstva za mobilnost prinašajo dodatne koristi za človekove pravice ali razvoj, medtem ko splošna osredotočenost na varnost in pomanjkanje usklajenosti politik v celotnem pristopu ustvarjata tveganje, da bodo sekundarni učinki politik, ki se v večji meri osredotočajo na varnost, zasenčili morebitne koristi, izhajajoče iz človekovih pravic in razvojnih projektov; |
| --- | --- |

P.

ker je nekdanji posebni poročevalec OZN o človekovih pravicah migrantov v poročilu iz leta 2015 zapisal pomanjkljivosti pristopa EU k migracijam, ki so posledica nepreglednosti in nejasnosti, v njegovem okviru pa naj bi bili sklenjeni številni ohlapni sporazumi, ki ne zajemajo ukrepov za spremljanje in odgovornost; ker posebni poročevalec ugotavlja tudi, da le malo priča o tem, da partnerstva za mobilnost prinašajo dodatne koristi za človekove pravice ali razvoj, medtem ko splošna osredotočenost na varnost in pomanjkanje usklajenosti politik v celotnem pristopu ustvarjata tveganje, da bodo sekundarni učinki politik, ki se v večji meri osredotočajo na varnost, zasenčili morebitne koristi, izhajajoče iz človekovih pravic in razvojnih projektov;

| Q. | ker strokovnjaki OZN za človekove pravice in organizacije civilne družbe opozarjajo, da ima pandemija covida-19 resne in nesorazmerne posledice za migrante in njihove družine po vsem svetu; ker so države pozvali, naj zaščitijo pravice migrantov in njihovih družin ne glede na njihov migracijski status; ker se je zaradi pandemije podaljšalo obdobje obravnave prošenj za azil; |
| --- | --- |

Q.

ker strokovnjaki OZN za človekove pravice in organizacije civilne družbe opozarjajo, da ima pandemija covida-19 resne in nesorazmerne posledice za migrante in njihove družine po vsem svetu; ker so države pozvali, naj zaščitijo pravice migrantov in njihovih družin ne glede na njihov migracijski status; ker se je zaradi pandemije podaljšalo obdobje obravnave prošenj za azil;

| R. | ker ohranjanje svobode gibanja in pravice do dela migrantom omogoča, da so samozadostni, in prispeva k njihovemu nadaljnjemu vključevanju; ker so migracije znotraj regij pomemben element teh čezmejnih gospodarskih vzorcev; |
| --- | --- |

R.

ker ohranjanje svobode gibanja in pravice do dela migrantom omogoča, da so samozadostni, in prispeva k njihovemu nadaljnjemu vključevanju; ker so migracije znotraj regij pomemben element teh čezmejnih gospodarskih vzorcev;

I.   
  Okvir migracijske politike in njegova zunanja razsežnost

| 1. | poudarja, da imajo EU in njene države članice poleg obveznosti spoštovanja vrednot človekovega dostojanstva, pravne države, človekovih pravic in mednarodnega prava v vseh zunanjih odnosih, ki temelji na Pogodbi, tudi obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami do državljanov tretjih držav, kadar sodelujejo na področju migracij s tretjimi državami in drugimi akterji, ki niso iz EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da te obveznosti ne zahtevajo le priznavanja uporabnosti ustreznih standardov, temveč tudi ustrezno izvrševanje prek podrobnih in posebnih instrumentov, ki omogočajo učinkovito zaščito in zaščitne ukrepe v praksi, pa tudi pristop, ki temelji na človekovih pravicah, za celoten cikel migracijske politike, s posebnim poudarkom na migrantkah in otrocih brez spremstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen zaradi vse večjega števila mladoletnikov brez spremstva, ki potujejo po nedovoljenih migracijskih poteh, in pomanjkanja zaščite zanje; opozarja zlasti na pomanjkljivo spremljanje in poročanje agencij in držav članic EU o varstvu tujih mladoletnikov brez spremstva; poziva EU, naj poskrbi, da bodo države članice in tretje države poročale o mehanizmih, ki jih uporabljajo za varstvo otrokovih pravic v skladu s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da morajo EU in države članice v skladu s členom 3(5) in členom 21 PEU in Listino pri uporabi prava EU pri svojih zunanjih in ekstrateritorialnih ukrepih, sporazumih in sodelovanju na področju migracij, meja in azila spoštovati človekove pravice, vključno s pravico do življenja, svobodo, pravico do azila, tudi oceno posameznih prošenj za azil z ustreznimi jamstvi v skladu z mednarodnim pravom, pravico do človekovega dostojanstva in varnosti, zaščito pred prisilnim izginotjem, prepoved mučenja in slabega ravnanja, suženjstvo in prisilno delo, pravico do varstva osebnih podatkov, varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, svobodo veroizpovedi, prepričanja, misli in vesti ter obveznost, da se kot glavno vodilo upoštevajo interesi otroka ter uporabi pristop, ki upošteva vidik spola; poleg tega želi opozoriti, da morajo zagotavljati nediskriminacijo in postopkovna jamstva, kot sta pravica do učinkovitega pravnega sredstva in pravica do združitve družine, in preprečiti ločevanje otrok od staršev ali zakonitih skrbnikov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da Komisija še ni ocenila učinka izvajanja zaporednih okvirov migracijske politike, zlasti globalnega pristopa k vprašanju migracij in mobilnosti ter novega partnerskega okvira, na človekove pravice državljanov tretjih držav, pa tudi ne vpliva sodelovanja EU s tretjimi državami na področju migracij na človekove pravice, vključno z učinkom podpore EU za mejne in varnostne sile partnerskih držav; vztraja, da je treba to sistematično ocenjevati v celoviti, vključujoči in javni obliki, da bi zagotovili popolno skladnost zunanje migracijske politike EU s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da za posamezne primere ni operativnih mehanizmov ter mehanizmov za poročanje, spremljanje, ocenjevanje in ugotavljanje odgovornosti, s katerimi bi bilo mogoče odkriti morebitne kršitve in se odzvati nanje, ter da ni učinkovitih pravnih sredstev za osebe, katerih pravice naj bi bile kršene zaradi neformalnih sporazumov in finančnega sodelovanja EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja, da mora EU za pravilno delovanje unijske migracijske politike povečati zunanje sodelovanje z državami izvora ter si prizadevati za trajnosten in učinkovit ponovni sprejem oseb v postopku vračanja; poziva EU, naj zagotovi, da se bodo sporazumi o ponovnem sprejemu in sporazumi o sodelovanju na področju upravljanja meja sklepali samo s tretjimi državami, ki izrecno spoštujejo človekove pravice, vključno z načelom nevračanja in pravicami iz Konvencije OZN o beguncih; poziva EU, naj poskrbi, da sodelovanje ne bo privedlo do kršitev teh pravic in bo nudilo operativna sredstva za učinkovito prevzemanje odgovornosti v primeru kršitev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da večina od doslej sklenjenih 18 formalnih sporazumov o ponovnem sprejemu vključuje ponoven sprejem državljanov tretjih držav v državi tranzita; poudarja, da vračanje v tranzitne države pomeni tveganje za morebitne kršitve človekovih pravic oseb v postopku vračanja; podpira priporočilo iz ocene sporazumov o ponovnem sprejemu, ki jo je pripravila Komisija leta 2011, naj si EU načeloma vedno najprej prizadeva, da je oseba ponovno sprejeta v državi izvora, kolikor okoliščine to dopuščajo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo neodvisni organi in strokovnjaki EU, kot je Agencija EU za temeljne pravice, izvedli pregledne ocene tveganja o vplivu kakršnega koli formalnega, neformalnega ali finančnega sodelovanja EU s tretjimi državami na pravice migrantov in beguncev, vključno z ženskami, ter zagovornike človekovih pravic in civilno družbo v teh državah, ki si prizadevajo zaščititi te pravice, in kolikor je mogoče, o vplivu takšnega sodelovanja na splošno prebivalstvo v neki državi v smislu dostopa do pravic, prispevka k varnosti ljudi in miru ter trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj pred začetkom sodelovanja s tretjimi državami določi izvedbene smernice za agencije in države članice EU; v zvezi s tem poziva k posebni previdnosti pri državah, v katerih potekajo konflikti oziroma so ti zamrznjeni, in kjer je tveganje za kršitve človekovih pravic večje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsako sodelovanje EU s tretjimi državami v celoti formalno, da bi se lahko sporazumi s tretjimi državami učinkovito spremljali; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj vzpostavi neodvisen, pregleden in učinkovit mehanizem za spremljanje na podlagi mednarodnega prava, Listine in ciljev trajnostnega razvoja, ki bo vključeval redno poročanje o izvajanju formalnih, neformalnih in finančnih sporazumov s tretjimi državami, ki bi lahko vplivali na pravice migrantov in beguncev ter delo zagovornikov človekovih pravic in civilno družbo, ki te pravice zagovarja, v tretjih državah, kot so migracijska partnerstva, sporazumi o ponovnem sprejemu ter mednarodno sodelovanje pri upravljanju in vodenju migracij, vključno z neposrednim obravnavanjem izzivov, povezanih z migracijami in prisilnim razseljevanjem; poudarja, da mora biti tak mehanizem za spremljanje participativen in javen; vztraja, da morajo imeti civilna družba in drugi zainteresirani deležniki sredstva za prispevanje k delu mehanizma; poudarja, da bi moral ta sistem prispevati k zagotavljanju odgovornosti za kršitve človekovih pravic, vključno z zavračanjem, ki je v nasprotju z načelom nevračanja; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem nadaljnjega ukrepanja, v okviru katerega bodo rezultati ocen ter priporočila strokovnjakov ustrezno vključeni v ustrezne sporazume, ureditve ali ukrepe; poudarja, da je treba zagotoviti parlamentarni in demokratični nadzor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU, naj preuči, kako bi lahko omogočila dostop do pravnega varstva osebam, ki jih zadevajo ukrepi za izvajanje sodelovanja med njo in tretjimi državami na področju migracij, vključno z vzpostavitvijo neodvisnega in dostopnega mehanizma za vlaganje pritožb; poziva k ukrepom, da se osebam, katerih človekove pravice so bile kršene, zagotovi dostop do učinkovitih pravnih sredstev, da lahko dobijo odškodnino ali nadomestilo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da sta izvajanje in financiranje zunanje migracijske politike EU zaupana različnim generalnim direktoratom Komisije in vključena v politike EU na področju migracij in azila, pa tudi razvoja in zunanje politike; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je to kombiniranje izvršnih pristojnosti povzročilo pomanjkanje zadostnega in skladnega pregleda nad dejavnostmi Komisije, na podlagi katerega bi lahko Parlament izvajal demokratični nadzor nad zunanjo migracijsko politiko EU; vztraja, da je pomembno zagotoviti skladnost, sinergije in dopolnjevanje, da bi preprečili prekrivanje med različnimi orodji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja praktične posledice za človekove pravice, ki izhajajo iz vse večjega števila neformalnih in s tem zunajsodnih dogovorov o vračanju in ponovnem sprejemu, ki se sklepajo brez ustreznega demokratičnega in parlamentarnega nadzora, zaradi česar so izvzeti iz sodnega nadzora; ugotavlja, da so pravice prosilcev za azil neizogibno odvisne od možnosti, da o morebitnih kršitvah človekovih pravic razsodi sodišče; poziva Komisijo, naj izdela načrt in sprejme vse potrebne ukrepe za začetek ali dokončanje pogajanj ter v skladu s tem podpiše sporazume o ponovnem sprejemu, da podeli prednost sklenitvi formalnih sporazumov o ponovnem sprejemu in tako zagotovi popolno spoštovanje člena 218(6) PEU, prav tako pa naj poskrbi, da bodo sporazumi EU o ponovnem sprejemu izključevali neformalne sporazume; meni, da mora Parlament nadzorovati neformalne sporazume, ki vključujejo zaveze glede vprašanj, ki so v njegovi pristojnosti, kot je ponovni sprejem, in da mora biti Komisija pripravljena sprejeti nadaljnje ukrepe, vključno s prekinitvijo, če bi se ti sporazumi izkazali za nezdružljive s Pogodbama; poziva Komisijo, naj vzpostavi splošni okvir za učinkovito spremljanje in ocenjevanje izvajanja vseh sedanjih in prihodnjih sporazumov EU o ponovnem sprejemu ter vključitev posebnih določb o spremljanju; |
| --- | --- |

13.

II.   
  Spoštovanje človekovih pravic in akterji EU, ki izvajajo zunanjo migracijsko politiko

| 14. | ugotavlja, da ima Frontex večjo vlogo pri praktičnem in operativnem sodelovanju s tretjimi državami, tudi na področju vračanja in ponovnega sprejema, boja proti trgovini z ljudmi, usposabljanja ter operativne in tehnične pomoči organom tretjih držav za namene upravljanja meja in nadzora meja, izvajanja operacij ali skupnih operacij na zunanjih mejah EU oziroma na ozemljih tretjih držav ter napotitve uradnikov za zvezo in operativnega osebja v tretje države; poziva k rednemu ocenjevanju potreb agencije, da se zagotovi njeno optimalno delovanje; poziva Komisijo, naj poleg že obstoječega notranjega pritožbenega mehanizma oblikuje neodvisen, pregleden in učinkovit mehanizem za nadzor vseh dejavnosti, ki jih izvaja Frontex; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen sporazumov o statusu za varnost zunanjih meja EU ter pri zagotavljanju pravnega okvira za sodelovanje med agencijo Frontex in organi tretjih držav za upravljanje meja; želi opozoriti, da so za napotitev skupin Frontexa za upravljanje meja v tretjo državo, kjer bodo imeli člani skupin izvršilna pooblastila, potrebni ad hoc sporazumi o statusu, ki jih mora odobriti Parlament; obžaluje, da sporazuma o statusu, ki sta bila doslej sklenjena, ne vključujeta posebnih ukrepov za operacionalizacijo človekovih pravic pri upravljanju meja, niti ne preprečujeta, da bi materialno podporo in usposabljanje za tretje države prejeli kršitelji človekovih pravic; obžaluje, da sporazuma tudi ne vsebujeta jasne opredelitve odgovornosti za morebitne kršitve človekovih pravic, ter poziva, naj bodo ti ukrepi vključeni v vse prihodnje sporazume o statusu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da Uredba (EU) 2019/1896 (9) od Frontexa zahteva, da Parlamentu pravočasno, dosledno, pregledno, popolno in natančno poroča o svojih dejavnostih v zvezi s sodelovanjem s tretjimi državami, zlasti tistih, povezanih s tehnično in operativno pomočjo na področju upravljanja meja in vračanja v tretje države, in napotitvijo uradnikov za zvezo, ter da posreduje podrobne informacije o spoštovanju temeljnih pravic; poziva Frontex, naj Pododbor Parlamenta za človekove pravice, Odbor za zunanje zadeve in Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve redno obvešča o vseh dejavnostih, ki vključujejo sodelovanje z organi tretjih držav in zlasti operacionalizacijo človekovih pravic v okviru teh dejavnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi se morale z Uredbo (EU) 2019/1240 (10) še izboljšati zmogljivosti EU za usklajevanje, sodelovanje in izmenjavo informacij med uradniki za zvezo, napotenimi v tretje države, Evropsko komisijo in agencijami EU, da bi učinkoviteje opravljali prednostne naloge Unije na področju migracij; poudarja, da je ena osrednjih nalog usmerjevalnega odbora te mreže uradnikov EU podpirati razvoj zmogljivosti uradnikov za zvezo za priseljevanje, vključno z oblikovanjem smernic za izvajanje človekovih pravic v okviru njihovih dejavnosti; poziva Komisijo, naj prek usmerjevalnega odbora nujno oblikuje smernice, ki bodo temeljile na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da so tudi drugi akterji EU, ki izvajajo zunanjo migracijsko politiko, na primer v okviru pomorskih misij EU, zavezani veljavnemu mednarodnemu pravu in da bi posredovanje informacij organom tretjih držav, ki na koncu privede do nezakonitega vračanja migrantov in beguncev v države, ki niso varne, lahko po mednarodnem pravu štelo za pomoč pri kršitvah človekovih pravic; poudarja, da zunanja migracijska politika EU ne bi smela podpirati prestrezanja na morju z vračanjem ljudi v pristanišča, ki niso varna; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priporoča razširitev mandata, pristojnosti in proračuna Agencije za temeljne pravice, da bo lahko učinkovito spremljala zunanjo razsežnost azilne in migracijske politike EU, tudi z izdajanjem opozoril ustreznim organom v primeru pomanjkljivosti na področju človekovih pravic; poziva Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, naj razvije ustrezna orodja in smernice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni mogoče ugotoviti identitete večine posameznikov, ki umrejo, ko poskušajo prečkati Sredozemsko morje; meni, da je za hitre in učinkovite postopke identifikacije potreben usklajen evropski pristop in vzpostavitev zbirke podatkov o osebah, ki so na poti v EU umrle, in njihovi lastnini in osebnih predmetih, da bi lahko obveščali njihove družine in sorodnike ter omogočili identifikacijo trupel; poziva EU in njene države članice, naj bolje usklajujejo in izboljšajo evropsko ukrepanje, da bi bile operacije iskanja in reševanja primerne in učinkovite; |
| --- | --- |

20.

III.   
  Sodelovanje EU s tretjimi državami in finančna pomoč zanje na področju migracij

| 21. | ugotavlja, da se od leta 2016 vse pogosteje uporablja okrepljeno pogojevanje med razvojnim sodelovanjem in upravljanjem migracij, tudi vračanje in ponovni sprejem; poudarja, da morata biti razvojno sodelovanje in pomoč EU usklajena s cilji trajnostnega razvoja, tudi v okviru ukrepov, povezanih s spolom; pri tem poudarja opredelitev uradne razvojne pomoči Odbora za razvojno pomoč OECD in načela OECD o učinkovitosti razvojne pomoči; znova poudarja, da je v skladu s členom 21 PEU in členom 208 PDEU glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje revščine in dolgoročno njeno izkoreninjenje, odprava neenakosti in izključenosti, spodbujanje demokratičnega upravljanja in človekovih pravic ter krepitev trajnostnega in vključujočega razvoja; poudarja, da je to delovanje skupaj z razvojem stabilnih institucij ključnega pomena za odpravo temeljnih vzrokov migracij; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da politike razvojnega sodelovanja, vključno z razvojno pomočjo ali bilateralnimi in multilateralnimi partnerstvi, ne bodo v nasprotju z načeli iz člena 208 PDEU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se uporablja pristop k humanitarni pomoči na podlagi potreb, ki bi morale spoštovati humanitarna načela, mednarodno pravo o človekovih pravicah, mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo o beguncih; poleg tega poudarja, da pogojevanje humanitarne in nujne pomoči s sodelovanjem z EU na področju migracij ni v skladu z načeli humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da še vedno ni popolnega in javnega pregleda nad sredstvi EU, ki se izplačujejo tretjim državam, da bi olajšali sodelovanje pri migracijskih vprašanjih; poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost, tudi tako, da pripravi jasen pregled nad vsemi instrumenti znotraj proračuna EU, ki se uporabljajo za financiranje sodelovanja s tretjimi državami na področju upravljanja migracij, vključno z informacijami o znesku, namenu in viru financiranja, prav tako pa naj posreduje podrobne informacije o vseh drugih morebitnih podpornih ukrepih, ki jih zagotavljajo agencije EU, kot je Frontex, da bi lahko Parlament dejansko izvajal svojo institucionalno vlogo nadzora nad izvrševanjem proračuna EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je cilj evropskih finančnih instrumentov podpirati tretje države pri oblikovanju potrebnega institucionalnega okvira in zmogljivosti za upravljanje vseh vidikov migracij ob sočasnem usklajevanju z evropskimi in mednarodnimi standardi; poudarja, kako pomembno je dodeliti znaten delež prihodnjega financiranja EU na področju migracij skupinam civilne družbe, nevladnim in lokalnim skupinam ter vladnim, medvladnim, regionalnim in lokalnim organizacijam, ki v tretjih državah nudijo pomoč in zaščito pravic migrantov ter njihovo spremljanje, podpirajo prisilno razseljene osebe in njihove gostiteljske skupnosti; poudarja, da mora biti velik del financiranja EU namenjen izboljšanju stanja na področju človekovih pravic, mednarodne zaščite in prihodnjih obetov za begunce; poziva, naj se finančna podpora EU uporablja za trajnostno reševanje lokalnih in regionalnih izzivov, zlasti v zvezi z demokratičnimi procesi in pravno državo, socialno-ekonomskim razvojem, zdravstvenim varstvom, izobraževanjem, temeljnimi vzroki revščine, zaposlovanjem mladih v državah izvora, socialno izključenostjo, enakostjo spolov, podnebnimi spremembami, konflikti, dostopom do storitev, ter za spodbujanje pravic beguncev in povečanje samozadostnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno in javno poroča o financiranju programov sodelovanja v zvezi z migracijami v tretjih državah in njihovem vplivu na človekove pravice ter o načinu uporabe finančnih sredstev v državah partnericah, tudi v okviru delovne skupine Odbora za zunanje zadeve o zunanjih finančnih instrumentih; obžaluje, da Parlament ne sodeluje pri nadzoru sredstev za nujne primere, vključno z nujnim skrbniškim skladom Evropske unije za Afriko; poziva, naj se poveča vloga Parlamenta pri spremljanju vpliva uporabe finančnih prispevkov EU na človekove pravice v ustreznih tretjih državah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da mora Parlament v celoti izkoristiti pooblastila, ki jih ima za izvajanje, nadzorovanje in proračunski nadzor, ter revizijske postopke Evropskega računskega sodišča za razvojne in skrbniške sklade, zmogljivosti in druge instrumente financiranja, ki se uporabljajo za doseganje ciljev politike EU v zvezi z migracijami, ter zagotoviti, da bodo odločitve o financiranju EU in z njimi povezana sredstva v skladu z načeli zakonitosti in dobrega finančnega poslovodenja Unije v skladu s finančno uredbo EU (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je pristop, ki temelji na človekovih pravicah, uporaben za vse stebre instrumenta NDICI, vključno z odzivanjem na krize v stebru ukrepov hitrega odzivanja; znova poudarja, da bi morali z migracijami povezani izdatki v instrumentu NDICI znašati približno 10 % in da bi se morale z migracijami povezane dejavnosti v okviru tega instrumenta osredotočati na odpravljanje temeljnih vzrokov nezakonitih migracij in prisilnega razseljevanja ter na podporo okrepljenemu sodelovanju, da se omogočijo varne, urejene, zakonite in odgovorne migracije, ter na izvajanje načrtovanih in dobro vodenih migracijskih politik in upravljanja; poudarja, da je NDICI zunanji instrument in bi bilo treba jasno ločiti med notranjimi in zunanjimi migracijskimi politikami, instrumenti in skladi EU; želi opozoriti, da je treba končni sporazum o dejavnostih, povezanih z migracijami, v instrumentu NDICI horizontalno uskladiti z notranjimi skladi EU in instrumentom za predpristopno pomoč, da se prepreči prekrivanje; ugotavlja, da bi morali ukrepi, povezani z migracijami, v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in načeli v kriznih razmerah prek stebra ukrepov za hitro odzivanje obravnavati zlasti potrebe v zvezi s prisilnim razseljevanjem, vključno s podporo gostiteljskim skupnostim; pri tem vztraja, da je treba zagotoviti, da bo večletni finančni okvir 2021–-2027 spremljal trden okvir za človekove pravice, ki bo omogočil opredelitev, izvajanje in spremljanje prihodnjih programov za sodelovanje na področju migracij, da se finančna izplačila EU povežejo z obveznostmi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

IV.   
  Zunanja politika EU na področju človekovih pravic in cilji na področju migracij

| 28. | opozarja na zavezo EU in njenih držav članic v okviru globalnega dogovora o beguncih, da si bodo delile odgovornost za učinkovito in celovito zaščito beguncev in zmanjšale pritisk na države gostiteljice; pri tem poudarja, da bi morale EU in njene države članice okrepiti zaveze glede preselitve in zagotoviti, da preseljevanja ne bi pogojevali s sodelovanjem tranzitne države pri ponovnem sprejemu ali nadzoru meja, ter izboljšati varne in zakonite poti ter preprečiti prisilno vračanje beguncev iz držav gostiteljic; poziva EU in njene države članice, naj prispevajo k bolj strukturnemu in znatnemu financiranju skupnosti in držav, ki gostijo največ beguncev; ponovno poudarja pomen celovitega izvajanja 23 ciljev globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah; meni, da mora Parlament izvajati ustrezen nadzor nad tem, ali EU izpolnjuje oba dogovor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva EU in njene države članice, naj izvajajo migracijsko politiko, ki bo v celoti odražala človekove pravice migrantov in beguncev, kot so zapisane v mednarodnem, regionalnem in nacionalnem pravu; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj s tretjimi državami obravnavajo pravice migrantov kot sestavni del politike EU na področju človekovih pravic; vztraja, da je treba povezavo med človekovimi pravicami in migracijami ustrezno obravnavati v okviru dvostranskih dialogov EU o človekovih pravicah z ustreznimi državami; poziva delegacije EU v teh državah, naj pozorno spremljajo pravice migrantov, zlasti v državah tranzita, ter pravice beguncev in notranje razseljenih oseb; poudarja, da je nujno ustvariti in izboljšati varne in zakonite migracijske in zaščitne poti ter s tem zagotoviti spoštovanje človekovih pravic in preprečiti izgubo življenj; vztraja pri potrebi po proaktivnem sodelovanju EU v državah, kjer so zagovorniki človekovih pravic in organizacije civilne družbe in skupnosti, vključno s tistimi, ki ščitijo življenja ogroženih migrantov in prosilcev za azil, v nevarnosti ali kriminalizirani zaradi svojega zakonitega dela; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU, naj izvede svetovno kampanjo v podporo splošni ratifikaciji Ženevske konvencije o statusu beguncev in njenega protokola iz leta 1967; poziva države članice, naj bodo za zgled in pristopijo h Konvenciji OZN o pravicah delavcev migrantov, ki je ena od temeljnih konvencij OZN o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da mora EU v večstranskih forumih prevzeti vodilno vlogo pri podpiranju razvoja politike in normativnega razvoja v zvezi s pravicami migrantov; poudarja, da imajo mednarodne organizacije, regionalni organi in nevladne organizacije, kot so Mednarodni odbor Rdečega križa, visoki komisar OZN za begunce (UNHCR) in Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), pa tudi Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR) in posebni poročevalec OZN za človekove pravice migrantov, pomembno vlogo; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo finančno in politično podporo tem organizacijam in subjektom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU, naj v pripravo, izvajanje in ocenjevanje projektov, ki se izvajajo v tretjih državah, vključi diaspore, ustrezne skupnosti, organizacije, ki jih vodijo begunci in migranti, zlasti tiste, ki jih vodijo ženske, ter predstavnike civilne družbe; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 189, 27.6.2014, str. 93.

(2)  UL C 215, 19.6.2018, str. 111.

(3)  UL C 294, 12.8.2016, str. 18.

(4)  UL C 346, 21.9.2016, str. 47.

(5)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(6)  UL C 101, 16.3.2018, str. 47.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0323.

(8)  Direktiva Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (UL L 328, 5.12.2002, str. 17).

(9)  Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

(10)  Uredba (EU) 2019/1240 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi evropske mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje (UL L 198, 25.7.2019, str. 88).

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/81

---

P9_TA(2021)0243

Poročili o Turčiji za leti 2019 in 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Turčiji za leti 2019 in 2020 (2019/2176(INI))

(2022/C 15/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2020 (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2020 (SWD(2020)0355),

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, dejstva, da je, tako kot za vse druge države kandidatke, pristop Turčije k EU odvisen od polnega izpolnjevanja københavnskih meril, in potrebe po normalizaciji odnosov z vsemi državami članicami EU, vključno z Republiko Ciper, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, dejstva, da je, tako kot za vse druge države kandidatke, pristop Turčije k EU odvisen od polnega izpolnjevanja københavnskih meril, in potrebe po normalizaciji odnosov z vsemi državami članicami EU, vključno z Republiko Ciper,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 o širitveni politiki EU (COM(2019)0260) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2019 (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 o širitveni politiki EU (COM(2019)0260) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2019 (SWD(2019)0220),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Krepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Krepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju izjave Evropske skupnosti in njenih držav članic z dne 21. septembra 2005, ki je bila objavljena po izjavi Turčije ob podpisu protokola iz Ankare 29. julija 2005 in ki zajema določbo, v skladu s katero je priznanje vseh držav članic nujni del pristopnega procesa, in o tem, da mora Turčija začeti normalizirati svoje odnose z vsemi državami članicami ter polno izvajati dodatni protokol za razširitev sporazuma iz Ankare na vse države članice tako, da odpravi vse ovire za prosti pretok blaga, vključno z omejitvami prevoznih sredstev, brez predsodkov in diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske skupnosti in njenih držav članic z dne 21. septembra 2005, ki je bila objavljena po izjavi Turčije ob podpisu protokola iz Ankare 29. julija 2005 in ki zajema določbo, v skladu s katero je priznanje vseh držav članic nujni del pristopnega procesa, in o tem, da mora Turčija začeti normalizirati svoje odnose z vsemi državami članicami ter polno izvajati dodatni protokol za razširitev sporazuma iz Ankare na vse države članice tako, da odpravi vse ovire za prosti pretok blaga, vključno z omejitvami prevoznih sredstev, brez predsodkov in diskriminacije,

| — | ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, in torej obveznosti Turčije, da izvrši vse sodbe evropskih sodišč, med drugim Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, in torej obveznosti Turčije, da izvrši vse sodbe evropskih sodišč, med drugim Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2018 in 18. junija 2019 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, sklepov Sveta z dne 15. julija in 14. oktobra 2019 o nezakonitih turških dejavnostih vrtanja v vzhodnem Sredozemlju, sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019, 1. in 2. ter 15. in 16. oktobra 2020, izjav zunanjih ministrov EU z dne 15. maja 2020 in videokonference z dne 14. avgusta 2020 o razmerah v vzhodnem Sredozemlju, izida neformalnega srečanja zunanjih ministrov EU (Gymnich) dne 27. in 28. avgusta 2020 in vseh prejšnjih ustreznih sklepov Sveta in Evropskega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2018 in 18. junija 2019 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, sklepov Sveta z dne 15. julija in 14. oktobra 2019 o nezakonitih turških dejavnostih vrtanja v vzhodnem Sredozemlju, sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019, 1. in 2. ter 15. in 16. oktobra 2020, izjav zunanjih ministrov EU z dne 15. maja 2020 in videokonference z dne 14. avgusta 2020 o razmerah v vzhodnem Sredozemlju, izida neformalnega srečanja zunanjih ministrov EU (Gymnich) dne 27. in 28. avgusta 2020 in vseh prejšnjih ustreznih sklepov Sveta in Evropskega sveta,

| — | ob upoštevanju izjave Unesca z dne 10. julija 2020 o Hagiji Sofiji (Istanbul), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Unesca z dne 10. julija 2020 o Hagiji Sofiji (Istanbul),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. marca 2021 o trenutnem stanju političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Turčijo (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. marca 2021 o trenutnem stanju političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Turčijo (JOIN(2021)0008),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice objavila 19. februarja 2020, potem ko je od 1. do 5. julija 2019 obiskala Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice objavila 19. februarja 2020, potem ko je od 1. do 5. julija 2019 obiskala Turčijo,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij varnostnega sveta OZN o Cipru, med drugim resolucij 550 (1984) in 789 (1992), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij varnostnega sveta OZN o Cipru, med drugim resolucij 550 (1984) in 789 (1992),

| — | ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. aprila 2020 o četrtem letnem poročilu o instrumentu za begunce v Turčiji (COM(2020)0162), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. aprila 2020 o četrtem letnem poročilu o instrumentu za begunce v Turčiji (COM(2020)0162),

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2020, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja in na katerem je Turčija od 180 držav uvrščena na 154. mesto, pa tudi poročila o Turčiji za leto 2020, pripravljenega v okviru Bertelsmannovega indeksa transformacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2020, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja in na katerem je Turčija od 180 držav uvrščena na 154. mesto, pa tudi poročila o Turčiji za leto 2020, pripravljenega v okviru Bertelsmannovega indeksa transformacije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (1),

| — | ob upoštevanju mnenj Beneške komisije Sveta Evrope, predvsem z dne 10. in 11. marca 2017 o spremembah ustave, ki jih je sprejela velika narodna skupščina 21. januarja 2017 in o katerih se bo 16. aprila 2017 glasovalo na nacionalnem referendumu, o ukrepih v nedavnih izrednih zakonskih odlokih v zvezi s spoštovanjem svobode medijev in o dolžnostih, pristojnostih in delovanju mirovnega sodstva v kazenskih zadevah, z dne 6. in 7. oktobra 2017 o določbah izrednega zakonskega odloka št. 674 z dne 1. septembra 2016 o izvajanju lokalne demokracije v Turčiji, z dne 9. in 10. decembra 2016 o izrednih zakonskih odlokih št. 667–676, sprejetih po spodletelem državnem udaru 15. julija 2016, ter z dne 14. in 15. oktobra 2016 o razveljavitvi drugega odstavka člena 83 ustave (parlamentarna nedotakljivost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Beneške komisije Sveta Evrope, predvsem z dne 10. in 11. marca 2017 o spremembah ustave, ki jih je sprejela velika narodna skupščina 21. januarja 2017 in o katerih se bo 16. aprila 2017 glasovalo na nacionalnem referendumu, o ukrepih v nedavnih izrednih zakonskih odlokih v zvezi s spoštovanjem svobode medijev in o dolžnostih, pristojnostih in delovanju mirovnega sodstva v kazenskih zadevah, z dne 6. in 7. oktobra 2017 o določbah izrednega zakonskega odloka št. 674 z dne 1. septembra 2016 o izvajanju lokalne demokracije v Turčiji, z dne 9. in 10. decembra 2016 o izrednih zakonskih odlokih št. 667–676, sprejetih po spodletelem državnem udaru 15. julija 2016, ter z dne 14. in 15. oktobra 2016 o razveljavitvi drugega odstavka člena 83 ustave (parlamentarna nedotakljivost),

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji (2) za leto 20181, z dne 19. septembra 2019 o razmerah v Turčiji, zlasti razrešitvi izvoljenih županov (3), z dne 24. oktobra 2019 o turških vojaških operacijah v severovzhodni Siriji in njihovih posledicah (4), z dne 17. septembra 2020 o pripravah na izredno zasedanje Evropskega sveta s poudarkom na nevarnem zaostrovanju in vlogi Turčije v vzhodnem Sredozemlju (5) ter z dne 26. novembra 2020 o stopnjevanju napetosti v Varoši po nezakonitem ravnanju Turčije in nujno potrebnem nadaljevanju pogovorov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji (2) za leto 20181, z dne 19. septembra 2019 o razmerah v Turčiji, zlasti razrešitvi izvoljenih županov (3), z dne 24. oktobra 2019 o turških vojaških operacijah v severovzhodni Siriji in njihovih posledicah (4), z dne 17. septembra 2020 o pripravah na izredno zasedanje Evropskega sveta s poudarkom na nevarnem zaostrovanju in vlogi Turčije v vzhodnem Sredozemlju (5) ter z dne 26. novembra 2020 o stopnjevanju napetosti v Varoši po nezakonitem ravnanju Turčije in nujno potrebnem nadaljevanju pogovorov (6),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0153/2021),

| A. | ker je Turčija od leta 1964 povezana z EU s pridružitvenim sporazumom (7) in ker je bila leta 1995 ustanovljena carinska unija; ker je Evropski svet Turčiji decembra 1999 podelil status države kandidatke in ker so se leta 2005 začela pristopna pogajanja; ker ima Turčija zaradi tega od leta 1999 najbolj ambiciozen in obojestransko zahteven model odnosov, ki ga lahko EU ponudi državi, to je status kandidatke za članstvo v EU; ker se od Turčije kot države kandidatke in pomembne partnerice EU pričakuje, da bo spoštovala in upoštevala københavnska merila, pa tudi najvišje standarde demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države, vključno s spoštovanjem mednarodnih konvencij, h katerim je pristopila EU; ker se pri tem predpostavlja, da se je treba v okviru napredujočega pristopnega procesa konkretno zavezati reformam, zahtevanim v skladu z različnimi odprtimi poglavji, in da se je treba postopoma uskladiti s pravnim redom EU ter v vseh pogledih pristopiti k vrednotam, interesom, standardom in politikam EU; ker status države kandidatke pomeni, da si je treba brez razlikovanja prizadevati za dobre sosedske odnose z EU in njenimi državami članicami ter jih ohranjati; ker je Turčija kot država kandidatka in v okviru pristopnega procesa izvedla vrsto pomembnih reform, ki so nekaj časa dajale upanje za napredek na poti do članstva v EU; ker je EU v vseh teh letih politično in finančno močno podpirala pristopni proces; |
| --- | --- |

A.

ker je Turčija od leta 1964 povezana z EU s pridružitvenim sporazumom (7) in ker je bila leta 1995 ustanovljena carinska unija; ker je Evropski svet Turčiji decembra 1999 podelil status države kandidatke in ker so se leta 2005 začela pristopna pogajanja; ker ima Turčija zaradi tega od leta 1999 najbolj ambiciozen in obojestransko zahteven model odnosov, ki ga lahko EU ponudi državi, to je status kandidatke za članstvo v EU; ker se od Turčije kot države kandidatke in pomembne partnerice EU pričakuje, da bo spoštovala in upoštevala københavnska merila, pa tudi najvišje standarde demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države, vključno s spoštovanjem mednarodnih konvencij, h katerim je pristopila EU; ker se pri tem predpostavlja, da se je treba v okviru napredujočega pristopnega procesa konkretno zavezati reformam, zahtevanim v skladu z različnimi odprtimi poglavji, in da se je treba postopoma uskladiti s pravnim redom EU ter v vseh pogledih pristopiti k vrednotam, interesom, standardom in politikam EU; ker status države kandidatke pomeni, da si je treba brez razlikovanja prizadevati za dobre sosedske odnose z EU in njenimi državami članicami ter jih ohranjati; ker je Turčija kot država kandidatka in v okviru pristopnega procesa izvedla vrsto pomembnih reform, ki so nekaj časa dajale upanje za napredek na poti do članstva v EU; ker je EU v vseh teh letih politično in finančno močno podpirala pristopni proces;

| B. | ker je spoštovanje načel pravne države in mednarodnega prava, predvsem delitve oblasti ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, svobode zbiranja in miroljubnih protestov, svobode izražanja in pravic narodnih in drugih manjšin ter skupnosti bistven pogoj za dobre odnose med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

B.

ker je spoštovanje načel pravne države in mednarodnega prava, predvsem delitve oblasti ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, svobode zbiranja in miroljubnih protestov, svobode izražanja in pravic narodnih in drugih manjšin ter skupnosti bistven pogoj za dobre odnose med EU in Turčijo;

| C. | ker analiza poročil Komisije o Turčiji od leta 2014, zlasti poročil za leti 2019 in 2020, kaže, da se turška vlada žal čedalje bolj in vse hitreje oddaljuje od vrednot EU in njenega normativnega okvira, kar je v nasprotju s pričakovanji do države kandidatke, saj ne nazaduje le demokracija na nacionalni ravni, temveč smo priča tudi agresivnim zunanjepolitičnim ukrepom, vključno z nezakonitimi ukrepi proti državam članicam EU; ugotavlja, da je v teh poročilih navedeno, da Turčija ni izpolnila priporočil iz prejšnjih poročil, kar kaže na premajhno zavezanost turške strani in postavlja pod vprašaj njeno željo po pristopu; ker so pomisleke in kritično oceno zaradi splošnega nazadovanja v Turčiji izrazile tudi druge mednarodne organizacije, kot je Svet Evrope, in mednarodne organizacije za človekove pravice; ker se to kaže tudi v vse večjem številu zadev in kritičnih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP); ker je bilo ugotovljeno nazadovanje na treh glavnih področjih: poslabšanje razmer na področju pravne države in temeljnih pravic, institucionalni okvir in z njim povezane reforme ter zunanjo politiko, ki je vedno bolj konfliktna ter se namesto k dialogu in diplomaciji nagiba k vojaškim opcijam; ker je na vseh teh treh področjih mogoče ugotoviti jasno odstopanje od standardov, politik in interesov EU; |
| --- | --- |

C.

ker analiza poročil Komisije o Turčiji od leta 2014, zlasti poročil za leti 2019 in 2020, kaže, da se turška vlada žal čedalje bolj in vse hitreje oddaljuje od vrednot EU in njenega normativnega okvira, kar je v nasprotju s pričakovanji do države kandidatke, saj ne nazaduje le demokracija na nacionalni ravni, temveč smo priča tudi agresivnim zunanjepolitičnim ukrepom, vključno z nezakonitimi ukrepi proti državam članicam EU; ugotavlja, da je v teh poročilih navedeno, da Turčija ni izpolnila priporočil iz prejšnjih poročil, kar kaže na premajhno zavezanost turške strani in postavlja pod vprašaj njeno željo po pristopu; ker so pomisleke in kritično oceno zaradi splošnega nazadovanja v Turčiji izrazile tudi druge mednarodne organizacije, kot je Svet Evrope, in mednarodne organizacije za človekove pravice; ker se to kaže tudi v vse večjem številu zadev in kritičnih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP); ker je bilo ugotovljeno nazadovanje na treh glavnih področjih: poslabšanje razmer na področju pravne države in temeljnih pravic, institucionalni okvir in z njim povezane reforme ter zunanjo politiko, ki je vedno bolj konfliktna ter se namesto k dialogu in diplomaciji nagiba k vojaškim opcijam; ker je na vseh teh treh področjih mogoče ugotoviti jasno odstopanje od standardov, politik in interesov EU;

| D. | ker je Parlament v svojem prejšnjem letnem poročilu poudaril zaskrbljenost zaradi razvoja dogodkov v Turčiji in resnega nazadovanja ter Turčijo pozval, naj se vzdrži vseh dejanj, ki bi kršila suverenost in suverene pravice držav članic EU, pa tudi vsakršnih provokacij, ki bi ovirale možnost konstruktivnega in iskrenega dialoga, Komisijo in države članice pa je pozval, naj v skladu s pogajalskim okvirom uradno ustavijo pristopna pogajanja s Turčijo; ker Parlament ostaja zavezan demokratičnemu in političnemu dialogu s Turčijo; ker je Parlament v času, ko se je turška vlada zavezala, da bo izvedla resne reforme, večkrat pozval k odprtju poglavja 23 o pravosodju in temeljnih pravicah ter poglavja 24 o pravici, svobodi in varnosti; ker je Parlament zaradi nazadovanja na področju demokracije in nespoštovanja načel pravne države znatno zmanjšal predpristopno pomoč za Turčijo; ker je Komisija navedla, da EU v smislu finančnih sredstev za programe v Turčiji zagotavlja le minimalno podporo civilni družbi in ustreznim deležnikom, kot so novinarji in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament v svojem prejšnjem letnem poročilu poudaril zaskrbljenost zaradi razvoja dogodkov v Turčiji in resnega nazadovanja ter Turčijo pozval, naj se vzdrži vseh dejanj, ki bi kršila suverenost in suverene pravice držav članic EU, pa tudi vsakršnih provokacij, ki bi ovirale možnost konstruktivnega in iskrenega dialoga, Komisijo in države članice pa je pozval, naj v skladu s pogajalskim okvirom uradno ustavijo pristopna pogajanja s Turčijo; ker Parlament ostaja zavezan demokratičnemu in političnemu dialogu s Turčijo; ker je Parlament v času, ko se je turška vlada zavezala, da bo izvedla resne reforme, večkrat pozval k odprtju poglavja 23 o pravosodju in temeljnih pravicah ter poglavja 24 o pravici, svobodi in varnosti; ker je Parlament zaradi nazadovanja na področju demokracije in nespoštovanja načel pravne države znatno zmanjšal predpristopno pomoč za Turčijo; ker je Komisija navedla, da EU v smislu finančnih sredstev za programe v Turčiji zagotavlja le minimalno podporo civilni družbi in ustreznim deležnikom, kot so novinarji in zagovorniki človekovih pravic;

| E. | ker je Evropski svet kljub načelnemu stališču Parlamenta in vsem sedanjim okoliščinam v sklepih z dne 1. in 2. oktobra 2020 Turčiji v vnovičnem poskusu obnovitve odnosov ponudil obnovljen in obsežen pozitiven program, če bi se nadaljevala konstruktivna prizadevanja Turčije, da preneha izvajati nezakonite dejavnosti v zvezi z Grčijo in Ciprom, če bi bili obe strani pripravljeni na kompromise, če bi se napetost popustila in če bi se končalo agresivno ravnanje; ker je Evropski svet v istih sklepih poudaril, da bo EU v primeru vnovičnih enostranskih ukrepov ali provokacij, s katerimi Turčija krši mednarodno pravo, uporabila vse instrumente in možnosti, ki jih ima na voljo, tudi v skladu s členom 29 Pogodbe o Evropski uniji in členom 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi zaščitila svoje interese in interese svojih držav članic ter v skladu s tem sprejemala odločitve; ker se je Turčija pred kratkim strinjala, da bo nadaljevala predhodne pogovore z Grčijo, da bi poskusila rešiti odprta vprašanja, ki vplivajo na odnose med Turčijo in Grčijo ter zadevajo grške suverene pravice; ker je to pozitiven razvoj dogodkov, ki bi lahko pomenil začetek novega obdobja dialoga in sodelovanja med Turčijo ter EU in njenimi državami članicami; ker bi bolj pozitivni ukrepi in pobude, predvsem pa dejanski ukrepi, s katerimi bi Turčija uresničila svoje izjave, veliko prispevali k ponovnemu soglasju o prihodnosti dvostranskih odnosov; ker je glede na te okoliščine pomembno spodbujati krepitev zaupanja in širši obseg razmisleka o prihodnosti odnosov med Turčijo in EU ter diplomaciji omogočiti, da izpolni pričakovanja glede odnosov med EU in Turčijo, obenem pa ostati zelo pozoren in ohranjati dialog o razmerah na področju človekovih pravic v Turčiji; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropski svet kljub načelnemu stališču Parlamenta in vsem sedanjim okoliščinam v sklepih z dne 1. in 2. oktobra 2020 Turčiji v vnovičnem poskusu obnovitve odnosov ponudil obnovljen in obsežen pozitiven program, če bi se nadaljevala konstruktivna prizadevanja Turčije, da preneha izvajati nezakonite dejavnosti v zvezi z Grčijo in Ciprom, če bi bili obe strani pripravljeni na kompromise, če bi se napetost popustila in če bi se končalo agresivno ravnanje; ker je Evropski svet v istih sklepih poudaril, da bo EU v primeru vnovičnih enostranskih ukrepov ali provokacij, s katerimi Turčija krši mednarodno pravo, uporabila vse instrumente in možnosti, ki jih ima na voljo, tudi v skladu s členom 29 Pogodbe o Evropski uniji in členom 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi zaščitila svoje interese in interese svojih držav članic ter v skladu s tem sprejemala odločitve; ker se je Turčija pred kratkim strinjala, da bo nadaljevala predhodne pogovore z Grčijo, da bi poskusila rešiti odprta vprašanja, ki vplivajo na odnose med Turčijo in Grčijo ter zadevajo grške suverene pravice; ker je to pozitiven razvoj dogodkov, ki bi lahko pomenil začetek novega obdobja dialoga in sodelovanja med Turčijo ter EU in njenimi državami članicami; ker bi bolj pozitivni ukrepi in pobude, predvsem pa dejanski ukrepi, s katerimi bi Turčija uresničila svoje izjave, veliko prispevali k ponovnemu soglasju o prihodnosti dvostranskih odnosov; ker je glede na te okoliščine pomembno spodbujati krepitev zaupanja in širši obseg razmisleka o prihodnosti odnosov med Turčijo in EU ter diplomaciji omogočiti, da izpolni pričakovanja glede odnosov med EU in Turčijo, obenem pa ostati zelo pozoren in ohranjati dialog o razmerah na področju človekovih pravic v Turčiji;

Splošna ocena pristopnega procesa

| 1. | zelo zaskrbljeno ugotavlja, da se turška vlada, čeprav je Turčija država kandidatka, v zadnjih letih vztrajno in čedalje bolj oddaljuje od vrednot in standardov EU; ugotavlja, da so poleg tega zaradi enostranskih ukrepov v vhodnem Sredozemlju ter odločnih in včasih provokativnih izjave proti EU in njenim državam članicam odnosi med EU in Turčijo na najnižji ravni doslej, saj so se tako poslabšali, da morata obe strani temeljito znova oceniti trenutno stanje odnosov in njihov okvir, da bi obnovili dialog v okolju medsebojnega zaupanja in sodelovanja ter učinkovito odpravili temeljne vzroke za sedanje konflikte; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da pomanjkanje politične volje pri Turčiji, da bi izvedla reforme, zahtevane v okviru pristopnega procesa, in njen neuspeh pri obravnavanju resnih pomislekov EU glede pravne države in temeljnih pravic močno negativno vplivata na pristopni proces in njegove obete, prav tako pa sta privedla do tega, da odnosi med EU in Turčijo postajajo vse bolj transakcijski in se prilagajajo okoliščinam, ki imajo še komajda kaj skupnega s prvotno predvideno obliko postopnega in naprednega usklajevanja z vnaprej določenimi merili; ugotavlja, da je bilo zato med pristopnimi pogajanji odprtih samo 16 od 35 poglavij in začasno zaprto samo eno poglavje; zato poudarja, da so se pristopna pogajanja s Turčijo v sedanjih okoliščinah žal dejansko ustavila; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je močno zaskrbljen, ker se je pomanjkanje napredka pri zbliževanju Turčije z leti spremenilo v popoln umik, zaznamovan z občutnim nazadovanjem na treh glavnih področjih, (i) nazadovanje na področju pravne države in temeljnih pravic, (ii) sprejetje regresivnih institucionalnih reform in (iii) izvajanje konfrontacijske in sovražne zunanje politike, tudi do EU in njenih držav članic, predvsem Grčije in Cipra; je prav tako zaskrbljen zaradi dejstva, da to nazadovanje čedalje pogosteje spremlja tudi odkrita in včasih tudi agresivna negativna nastrojenost visokih vladnih uradnikov, vključno s predsednikom, do EU, ki jo dodatno širijo tudi vladi naklonjene medijske hiše v državi; v zvezi s tem poziva Turčijo, naj znova oceni in dokaže, kako iskreno je zavezana tesnejšim odnosom in uskladitvi z Evropsko unijo in potjo do EU, saj je ta iskrenost nepogrešljiv sestavni del, od katerega je odvisen uspeh celotnega pristopnega procesa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da nobena spodbuda, ki bi jo lahko ponudila EU, ne more nadomestiti prepotrebne politične volje v Turčiji za zagotavljanje spoštovanja demokracije, pravne države in temeljnih pravic ter posledično članstvo v EU; opozarja, da gre pri pristopnem procesu za proces, ki temelji na dosežkih ter je odvisen od objektivnega napredka in oprijemljive zavezanosti københavnskim merilom, dobrim sosedskim odnosom z državami članicami EU in vrednotam EU; priznava stalno strategijo odprtosti in dobre volje, ki jo je sprejela EU in se je pred kratkim izrazila v prenovljeni pozitivni agendi, ki jo je oktobra 2020 predstavil Evropski svet; prav tako priznava, da si EU prizadeva po diplomatski poti obnoviti zmogljivosti za pristen in učinkovit dialog s Turčijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da je neustreznost rezultatov v pristopnem procesu, ki vse bolj zastaja na mrtvi točki, prispevala k obojestranski utrujenosti, pa tudi k temu, da se turški organi vse bolj odmikajo ter vse manj upoštevajo rezultate postopka Komisije za spremljanje napredka in resolucij Parlamenta; v zvezi s tem želi spomniti, da je Svet v času, ko se je turška vlada zavezala, da bo izvedla resne reforme (teh zavez potem ni uresničila) in da bi lahko potrebovala jasna merila, še naprej blokiral odprtje poglavja 23 o pravosodju in temeljnih pravicah ter poglavja 24 o pravici, svobodi in varnosti; poudarja pa, da blokada v Svetu ne sme biti izgovor za nazadovanje v zadnjih letih; meni, da je pristopni proces postal sam sebi namen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da se razmere v zvezi z notranjo, institucionalno in zunanjo politiko od zadnjega poročila Parlamenta še zdaleč niso izboljšale, pač so se še poslabšale; zato odločno vztraja, da bi morala Komisija, če se sedanji negativni trend ne bo hitro in dosledno obrnil, v skladu s pogajalskim okvirom iz oktobra 2005 priporočiti, naj se uradno prekinejo pristopna pogajanja s Turčijo, da bi obe strani trezno in prek strukturiranega in celovitega dialoga na visoki ravni preučili, ali je sedanji okvir primeren in ali bi lahko deloval, oziroma da bi po potrebi poiskali morebitne nove modele za prihodnje odnose; priznava, da bi morala pogajanja v vsakem primeru potekati v dobri veri in ne bi smela zaiti s smeri ali biti razveljavljena zgolj na podlagi kulturnih ali verskih razlogov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da trenutno ni razumevanja med EU in Turčijo, vendar znova izraža trdno prepričanje, da je Turčija s političnega, gospodarskega in zunanjepolitičnega vidika strateško pomembna država in partnerica, ki je ključna za stabilnost širše regije, pa tudi zaveznica, s katero želi EU ostati v kar najboljših odnosih, tudi v okviru Nata, da bi v vzhodnem Sredozemlju ustvarili stabilno in varno okolje, temelječe na dobrem dialogu, zavezanosti, spoštovanju in medsebojnem zaupanju; znova izraža interes za strateško usklajevanje in konstruktivno sodelovanje na podlagi skupnih vrednot in interesov na področjih, kot so zunanja politika in varnost, gospodarstvo, trgovina, migracije, podnebne spremembe in digitalizacija; je razočaran, da so vsi ti obeti za pozitivne odnose zdaj ogroženi zaradi sedanje politike vodstva Turčije, vključno z razdiralnim vedenjem te države v regiji in njenimi enostranskimi ukrepi, ki so v nasprotju z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža željo po okrepitvi in poglobitvi medsebojnega poznavanja in razumevanja med turško družbo in družbami držav članic EU, pa tudi po spodbujanju kulturne rasti in družbeno-kulturnih izmenjav ter boju proti vsem oblikam družbenih, verskih, etničnih ali kulturnih predsodkov in nestrpnosti; znova odločno ponavlja, da so Evropska unija in njene države članice predvsem prijateljice in partnerice Turčije ter turškega prebivalstva, s katerimi si EU deli globoke trgovinske, kulturne in zgodovinske vezi; je povsem zavezan tudi v prihodnje podpirati turško neodvisno civilno družbo ne glede na okoliščine in okvir sodelovanja, ki utegne veljati v prihodnosti; kljub temu meni, da je pristopni proces še vedno najmočnejše orodje za izvajanje normativnega pritiska na turško vlado in konstruktivni dialog z njo, pa tudi najboljši okvir za ohranjanje demokratičnih in proevropskih teženj turške družbe in za spodbujanje zbliževanja z EU in njenimi državami članicami na področju politik in standardov, vključno s temeljnimi pravicami in demokratičnimi vrednotami; poudarja, da bodo izključno transakcijski odnosi le stežka prispevali k napredku Turčije v smeri bolj demokratičnega modela, temveč bo za to potrebna politična volja na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da se vzporedno z možnostjo dialoga na institucionalni ravni vzpostavi tudi tesna, delujoča povezava s turško družbo; zato poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj prednostno obravnavata živahno civilno družbo v Turčiji in njena prizadevanja za demokracijo ter še naprej podpirata turške organizacije civilne družbe prek ustreznih finančnih instrumentov, vključno z instrumentom za predpristopno pomoč, saj bi lahko te organizacije pomagale pri oblikovanju politične volje, potrebne za postavitev trdnih temeljev za proces vključevanja v EU; v zvezi s tem znova zahteva, naj sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč, namenjena političnim reformam v Turčiji, upravlja EU, pri tem pa se še naprej osredotoča na spodbujanje dialoga in podporo civilni družbi, nedržavnim akterjem in medosebnim stikom, dokler država ne bo napredovala na področju demokracije, pravne države in človekovih pravic; spodbuja oblikovanje mehanizma za nov in neposreden konstruktiven dialog s turško civilno družbo za krepitev medsebojnega zaupanja ter podpiranje demokratičnih in proevropskih teženj turške družbe, s čimer bi podpirali izmenjavo, zlasti na področju demokratizacije, človekovih pravic, pravne države, dobrega upravljanja, trajnostnega razvoja ter zelenega in digitalnega prehoda, pri čemer je treba za učinkovite rezultate zagotoviti ustrezna sredstva EU; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj z ustreznimi finančnimi instrumenti in razširitvijo sodelovanja v programu Erasmus+ in pri štipendijah Jeana Monneta še naprej podpirata mlade v Turčiji, da bi med drugim spodbudili sodelovanje na področju raziskav in skupnega boja proti podnebnim spremembam, varstva okolja ter krepitve vloge žensk v družbi in gospodarstvu; |
| --- | --- |

9.

Načela pravne države in temeljne pravice

| 10. | je zelo zaskrbljen zaradi resnega nazadovanja na področju temeljnih svoboščin, ki je razgalilo zaskrbljujoče razmere na področju človekovih pravic v Turčiji ter nenehno spodkopavanje demokracije in pravne države, ki pomeni kršitev københavnskih meril; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da ključnega področja temeljnih pravic in svoboščin, ki je v samem središču pristopnega procesa, ni mogoče ločiti in oddvojiti od splošnih odnosov, zato ostaja glavna ovira za napredek pri vseh pozitivnih programih, ki bi se lahko ponudili Turčiji, a bi morali biti odvisni tudi od popolnega spoštovanja mednarodnega prava in temeljnega načela dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da se je stanje na področju temeljnih svoboščin v Turčiji poslabšalo že pred obdobjem izrednega stanja po poskusu državnega udara leta 2016, ki ga znova ostro obsoja; meni, da je v primeru izrednih razmer, na primer pri poskusu državnega udara, mogoče upravičiti izredne ukrepe, vendar morajo biti ti sorazmerni ter časovno in po obsegu omejeni; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je še vedno močno čutiti vpliv izrednih razmer na demokracijo in temeljne pravice, čeprav so bile julija 2018 uradno odpravljene in je eksistencialna grožnja na srečo že zdavnaj mimo, saj je med drugim v zakonodajo vključenih več pravnih določb in omejevalnih elementov izrednih razmer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | močno obžaluje, da je ta represivna oblika vladanja postala namerna, stalna in sistematična državna politika, ki zajema vse kritične dejavnosti, kot je miren politični aktivizem glede vprašanj, ki zadevajo Kurde in alevite, mirni protesti in demonstracije nekdanjih javnih uslužbencev, aktivistov za pravice žensk in skupnosti LGBTI ter žrtev izrednih razmer, pa tudi dogodke pred poskusom državnega udara, kot so protesti v Geziju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da so sedanje preobsežne protiteroristične določbe in zloraba ukrepov za boj proti terorizmu postali temelj te državne politike zatiranja človekovih pravic in vsakršnega kritičnega mnenja v državi, pri čemer sodeluje sodstvo, ki ne more ali ne želi obvladati morebitnih zlorab ustavnega reda; obžaluje, da je ta široki koncept terorizma v nasprotju s temeljnim načelom individualne odgovornosti s kolektivnimi generičnimi obtožbami; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se še naprej množično zapira ljudi, tudi novinarje, zagovornike človekovih pravic in politične nasprotnike, na podlagi skopih dokazov obsojene ali pridržane zaradi obtožb, povezanih s terorizmom, zlasti zaradi domnevnega članstva v teroristični organizaciji; je zelo zaskrbljen, ker turške oblasti, kot je bilo navedeno med sprejetjem splošnega rednega pregleda, ne nameravajo nadalje pregledati protiterorističnega zakona; zato poziva Turčijo, naj svojo protiteroristično zakonodajo uskladi z mednarodnimi standardi, da bi zagotovila učinkovito zaščito temeljnih pravic in svoboščin ter sorazmernost in enakost pred zakonom; priznava, da ima Turčija upravičene varnostne pomisleke in pravico do boja proti terorizmu; kljub temu poudarja, da je treba to storiti ob popolnem spoštovanju pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ponovno odločno in nedvoumno obsoja nasilna teroristična dejanja Kurdske delavske stranke (PKK), ki je že od leta 2002 na seznamu terorističnih organizacij, ki ga vodi EU; izreka iskreno sožalje turški javnosti, zlasti pa družinam 13 turških državljanov, ubitih v terorističnem napadu februarja 2021 v Gari v Iraku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | močno obžaluje, da je Turčija s protiterorističnimi določbami in ukrepi ohranila veliko nujnih omejitev, ki še naprej negativno vplivajo na človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno z omejevanjem jamstev ustreznega sodnega postopka, podaljšanjem trajanja pripora in omogočanjem nadaljnjih odpuščanj javnih uslužbencev zaradi domnevnih povezav s terorističnimi organizacijami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je močno zaskrbljen, da se skrajno desničarsko rasistično gibanje Ülkücü, znano kot „Sivi volkovi“, ki je tesno povezano z vladajočo koalicijsko stranko MHP (Stranka nacionalističnega gibanja), širi v sami Turčiji, pa tudi v državah članicah EU; poziva EU in njene države članice, naj razmislijo o možnosti, da bi to gibanje dodale na seznam EU za področje terorizma ter prepovedale njegova združenja in organizacije v državah EU, pozorno spremljale njegove dejavnosti in se zoperstavile njegovemu vplivu, ki ogroža zlasti ljudi kurdskega, armenskega ali grškega porekla in vsakogar, ki naj bi bil njegov nasprotnik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da sta spodkopavanje načel pravne države in sistemska odsotnost neodvisnosti sodstva še zmeraj med najbolj perečimi in zaskrbljujočimi vprašanji; obsoja, da je izvršilna oblast okrepila nadzor in da se je povečal politični pritisk na delo sodnikov, tožilcev, odvetnikov in odvetniških zbornic; je močno zaskrbljen zaradi vse večjih strukturnih težav v zvezi z odsotnostjo institucionalne neodvisnosti sodstva v korist izvršilne oblasti; opozarja na dejstvo, da odsotnost neodvisnosti sodstva in zastraševalni učinek množičnih odpuščanj, ki jih je v zadnjih letih izvedla vlada, resno ogrožata pravno državo in spodkopavata zmožnost sodstva, da v celoti zagotovi učinkovito pravno sredstvo za kršitve človekovih pravic tako v zvezi z ukrepi, sprejetimi v izrednih razmerah, kot na splošno; z obžalovanjem ugotavlja, da v zvezi s tem strategija reforme sodstva in trije zakonodajni svežnji, ki so sledili, ne bodo uresničili zadanih ciljev, zlasti če jih ne bo spremljala dejanska sprememba v vedenju državnih tožilcev in če bodo sklepi sodišč še naprej v nasprotju z mednarodnimi standardi; poudarja, da je nujno potrebna resna reforma zakonodajne in pravosodne veje oblasti, da bo lahko država v razumnem roku izboljšala dostop do pravosodnega sistema, povečala njegovo učinkovitost in zagotovila boljšo zaščito pravice do poštenega sojenja v razumnem času; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obsoja razrešitev, množično premestitev in prisilno odstranitev približno 30 % turških sodnikov in tožilcev, zaradi česar je prišlo do zaskrbljujoče stopnje ustrahovanja, samocenzure in poslabšanja splošne kakovosti sodnih odločb; opozarja, da bi morale biti vse razrešitve in imenovanja v sodstvu predmet še posebej natančnega nadzora, da bi bilo izvršilni oblasti prepovedano posegati v sodstvo ali poskušati vplivati nanj ter da je treba pri imenovanju sodnikov upoštevati načeli neodvisnosti in nepristranskosti; močno obžaluje, da je Turčija med sprejetjem izida splošnega rednega pregleda oktobra 2020 zavrnila sprejetje priporočil za uvedbo ustavne spremembe, s katero bi Svet sodnikov in tožilcev (Hâkimler ve Savcılar Kurulu – HSK) postal neodvisen od izvršne oblasti; poziva k odpravi pomanjkljivosti v strukturi in postopku izbire članov Sveta sodnikov in tožilcev, da bi zagotovili njegovo neodvisnost in odpravili samovoljne odločitve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je močno zaskrbljen zaradi položaja odvetnikov v Turčiji, saj jih je bilo v zadnjih nekaj letih več sto nadlegovanih, aretiranih, preganjanih in obsojenih zaradi opravljanja poklica in zastopanja svojih strank; se strinja s pomisleki, ki jih je oktobra 2020 v mnenju o julija 2020 sprejetih spremembah zakona o odvetnikih iz leta 1969 izrazila Beneška komisija, zlasti v zvezi z ustanovitvijo več odvetniških zbornic v istem mestu; poudarja, da bo zaradi tega prišlo do nadaljnje politizacije odvetniškega poklica, kar bo privedlo do nezdružljivosti z zahtevo glede nepristranskosti odvetniškega poklica in ogrozilo neodvisnost odvetnikov; meni, da bi lahko bila ta pravosodna reforma nov udarec za delovanje sodstva in poskus odvzema moči obstoječim odvetniškim združenjem in izkoreninjenja preostalih kritičnih glasov; poziva turške oblasti, naj spoštujejo neodvisnost odvetnikov in jim omogočijo, da svobodno opravljajo svoje delo v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh odvetnikov, ki so bili pridržani izključno zaradi opravljanja poklica; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje smrt odvetnice Ebru Timtik po 238 dneh gladovne stavke, s katero je zahtevala pravično sojenje po obsodbi zaradi domnevnega članstva v teroristični organizaciji, medtem ko je bila njena pritožba v postopku pred kasacijskim sodiščem; opozarja, da je to po smrti glasbenikov iz skupine Grup Yorum Helin Bölek in Ibrahima Gökçeka ter Mustafe Koçaka četrta zapornica, ki je v letu 2020 umrla zaradi gladovne stavke, povezane z zahtevo po pravičnem sojenju; pričakuje, da se bodo v tekočem procesu proti trem policistom, obtoženim umora kurdskega odvetnika za človekove pravice Tahirja Elçija, končno razkrile vse okoliščine v zvezi z njegovo smrtjo in da bo pravici zadoščeno; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zelo zaskrbljen, ker turško sodstvo in turška vlada ne upoštevata sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in ker so sodbe nižjestopenjskih sodišč vse bolj neskladne s sodbami ustavnega sodišča; priznava, da je turško sodstvo po sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice v nekaterih primerih znova sodilo zapornikom; vendar z obžalovanjem ugotavlja, da ponovna sojenja, na primer sojenje İlhanu Samiju Çomaku, pogosto ne izpolnjujejo mednarodno priznanih standardov poštenega sojenja; poziva Turčijo, naj zagotovi polno spoštovanje Evropske konvencije o človekovih pravicah ter upoštevanje ustreznih sodb in odločb Evropskega sodišča za človekove pravice ter naj sodeluje s Svetom Evrope z namenom krepitve pravne države, demokracije in temeljnih pravic; upa, da bo Evropsko sodišče za človekove pravice lahko prednostno obravnavalo in hitreje izreklo sodbo v številnih turških zadevah, ki jih obravnava, tudi v primeru novinarke Hanım Büşra Erdal; pozdravlja nedavno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi uglednega pisatelja Ahmeta Altana, ki je v obravnavi že od leta 2017, v kateri je med drugim razsodilo, da so bile kršene njegove pravice do svobode in varnosti ter svobode izražanja; pozdravlja, da je bil nato izpuščen iz zapora, potem ko je turško kasacijsko sodišče razveljavilo sodbo zoper njega, in ponovno poziva ustrezne turške oblasti, naj hitro izvršijo vse druge sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; ugotavlja, da turško sodstvo prav tako ne upošteva odločitev, ki jih sprejmejo mehanizmi OZN, na primer odbor OZN za človekove pravice in delovna skupina za samovoljna pridržanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje razmere, v katerih je pridržan francoski državljan Fabien Azoulay, ki je bil aretiran in obsojen v Turčiji in je v zaporu že več kot štiri leta, nazadnje v Giresunu, kjer je podvržen fizičnemu nasilju in ponavljajočemu se trpinčenju, prav tako pa se ga skuša prisilno spreobrniti v islam; ostro obsoja, da se za ponavljajočimi se zlorabami skrivajo homofobni in antisemitski motivi; poziva turške oblasti, naj nemudoma sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile njegovo zaščito in premestitev v matično državo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da ni učinkovitih pravnih sredstev za množična odpuščanja, ki so prizadela številne posameznike, med katerimi je več kot 152 000 javnih uslužbencev, tudi učiteljev, zdravnikov, profesorjev, odvetnikov, sodnikov in tožilcev, ki so bili odpuščeni in jim je bilo trajno prepovedano delati v javnem sektorju ali celo v prihodnosti opravljati svoj poklic; poudarja, da ima veliko od teh odpuščanj še naprej uničujoče posledice za odpuščene in njihove družine, vključno s trajno socialno in poklicno stigmatizacijo; močno dvomi v učinkovito delovanje preiskovalne komisije za ukrepe v izrednih razmerah kot notranjega pravnega sredstva, ker ni niti neodvisna in nepristranska niti učinkovita; ugotavlja, da samovoljne razveljavitve potnih listov kljub nekaterim postopnim izboljšavam še vedno pomenijo obsežno neupravičeno omejitev svobode gibanja zadevnim posameznikom; poziva turške oblasti, naj spoštujejo pravico odpuščenih do obrambe in zagotovijo postopek presoje v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zgrožen zaradi izjav najvišjih predstavnikov izvršilne in vladajoče koalicije o morebitni ponovni uvedbi smrtne kazni, ki jo je Turčija odpravila leta 2004; opozarja, da taka obžalovanja vredna poteza ne bi bila le v nasprotju z obstoječimi mednarodnimi zavezami Turčije, temveč bi bila nezdružljiva s procesom pristopa k EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poudarja, kako pomembni sta svoboda in neodvisnost medijev kot osrednji vrednoti EU in temelja vsake demokracije; izraža resno zaskrbljenost zaradi nesorazmernih in samovoljnih ukrepov, ki omejujejo svobodo izražanja, svobodo medijev in dostop do informacij v Turčiji, pri čemer v medijih vlada zaskrbljujoče pomanjkanje pluralizma, protiteroristična zakonodaja pa pogosto zlorablja za utišanje kritikov; poziva Turčijo, naj nujno zagotovi svobodo medijev in svobodo govora na družbenih platformah, tudi z reformo člena 299 kazenskega zakonika (o užalitvi predsednika), ki se dosledno zlorablja za pregon pisateljev, poročevalcev, kolumnistov in urednikov, prav tako pa naj nemudoma izpusti in oprosti vse nezakonito pridržane novinarje, pisatelje, uslužbence v medijih in uporabnike družbenih medijev, ki so opravljali svoj poklic ali uveljavljali državljanske pravice; ugotavlja, da je število novinarjev v zaporu, ki se je sicer v zadnjem letu zmanjšalo s 160 na nekaj več kot 70, še vedno zelo visoko in vzbuja resno zaskrbljenost, ljudje pa so prepogosto zaprti brez ustrezne utemeljitve; poziva turške organe, naj pokažejo ničelno toleranco do vseh incidentov fizične in verbalne zlorabe ali groženj proti novinarjem ter omogočijo ponovno odprtje medijskih hiš, ki so bile samovoljno zaprte; je močno zaskrbljen, ker se je okrožno sodišče v Istanbulu 20. oktobra 2020 odločilo, da bo razveljavilo prejšnjo oprostitev in ponovilo sojenje predstavniku Novinarjev brez meja Turčije Erolu Önderoğluju, zagovornici človekovih pravic Şebnem Korur Fincancı ter pisatelju in novinarju Ahmetu Nesinu, ki so obtoženi številnih kaznivih dejanj, vključno z razširjanjem teroristične propagande, ker so sodelovali v solidarnostni kampanji z enim od časopisov, za kar jim grozi do 14 let in pol zapora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je resno zaskrbljen zaradi negativnega vpliva, ki ga bo imel zakon o „ureditvi internetnih objav in boju proti zločinom, storjenim s temi objavami“ iz julija 2020 na svobodo izražanja, saj ponudnikom družbenih medijev nalaga drakonske nove obveznosti, vladi daje obsežna pooblastila za cenzuro spletnih vsebin in zagotavlja nadaljnje razloge za pregon uporabnikov družbenih medijev; je seznanjen z odpravo prepovedi Wikipedije, vendar poudarja, da je še vedno blokiranih več kot 400 000 spletišč in še vedno velja več omejitev za uporabo družbenih medijev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je močno zaskrbljen ker javni subjekti, kot sta Vrhovni svet radia in televizije (RTÜK) in Agencija za oglaševanje tiska (BİK), nista neodvisna in nepristranska ter se uporabljata kot orodje za samovoljno ukinitev, prepoved, kaznovanje ali finančno dušenje medijskih hiš, ki veljajo za kritične do vlade, kar omogoča skoraj popoln nadzor nad množičnimi mediji; obžaluje, da je Direktorat za komunikacije predsedstva leta 2019 preklical več kot 700 novinarskih izkaznic ter da se lokalni in mednarodni novinarji srečujejo s težavami pri opravljanju svojega dela; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja, da ima Turčija kljub množičnemu političnemu zatiranju živahno, pluralno, angažirano in raznoliko civilno družbo, saj ostaja ena redkih možnosti za terjanje odgovornosti od turške vlade in z možnostjo, da državi pomaga pri spoprijemanju z velikimi političnimi in družbenimi izzivi; je zelo zaskrbljen zaradi nadaljnjega nazadovanja, ki vpliva na svobodo zbiranja in združevanja, ter obsoja samovoljno zapiranje organizacij civilne družbe, vključno s prepoznavnimi nevladnimi organizacijami in mediji, ki delujejo na področju človekovih pravic; v zvezi s tem obsoja novi zakon o preprečevanju financiranja širjenja orožja za množično uničevanje iz decembra 2020, ki turškemu ministrstvu za notranje zadeve in predsedniku podeljuje obsežna pooblastila za omejevanje dejavnosti nevladnih organizacij, poslovnih partnerstev, neodvisnih skupin in združenj ter je namenjen nadaljnjemu omejevanju in nadzoru civilne družbe; močno podpira poziv več posebnih predstavnikov OZN turški vladi, naj pregleda to zakonodajo, da bi se zagotovilo spoštovanje z mednarodnimi zavezami, ki jih je na področju človekovih pravic sprejela Turčija; poziva Turčijo, naj kritična ali nasprotna mnenja, vključno z zagovorniki človekovih pravic, akademiki in novinarji, namesto kot destabilizirajoče sile sprejema kot pomemben prispevek k socialnemu dialogu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje znatno poslabšanje akademske svobode v Turčiji, zlasti nenehne kršitve pravic mirovnih akademikov, kljub odločbi ustavnega sodišča iz julija 2019 in spremembam zakona o turškem svetu za visoko šolstvo, s katerimi se poleg obstoječih ukrepov sprejemajo dodatni omejevalni ukrepi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obsoja, da so turške oblasti nasilno zatrle proteste, povezane z imenovanjem rektorja Univerze Boğaziçi s strani vlade; je zgrožen zaradi množičnega pridržanja študentov, pretirane uporabe sile s strani policije na miroljubnih demonstracijah, odločitve istanbulskega guvernerja, da selektivno prepove vse vrste srečanj in demonstracij na območju univerze, označevanja protestnikov, ki so študenti, diplomanti in akademiki, za teroriste in napadov na skupine LGBTI; poziva Turčijo, naj umakne obtožbe in izpusti tiste, ki so bili samovoljno pridržani, ker so uveljavljali svojo pravico do mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Turčijo, naj se vzdrži pridržanja in pregona novinarjev in zagovornikov človekovih pravic z namenom njihovega ustrahovanja ali odvračanja od svobodnega poročanja o vprašanjih človekovih pravic; poziva Turčijo, naj nemudoma in neodvisno razišče prijavljene primere ustrahovanja in nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, akademikov in aktivistov civilne družbe ter naj poskrbi, da bodo odgovorni za takšne zlorabe prevzeli odgovornost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zelo zaskrbljen zaradi nenehnih napadov in pritiskov na opozicijske stranke v Turčiji, vključno z obsodbami pripadnikov opozicije ali zlorabami finančnih virov in upravnih pristojnosti države s strani sedanje vlade, saj to ogroža dobro delovanje demokratičnega sistema; poziva glavne turške stranke, naj v okviru zakonov in ustave države nadaljujejo s svojimi demokratičnimi in parlamentarnimi prizadevanji v podporo evropski poti Turčije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da turški organi nenehno ciljajo posebej na Ljudsko demokratsko stranko (HDP), vključno z mladinskimi organizacijami; odločno obsoja obtožnico, ki jo je tožilec turškega kasacijskega sodišča vložil na ustavnem sodišču in s katero poskuša doseči razpustitev stranke HDP ter prepoved političnega delovanja za več kot 600 njenih članov; poudarja, da to ne bi bila le huda srednjeročna politična napaka, temveč bi pomenilo nepovraten udarec pluralizmu in demokratičnim načelom, saj bi milijoni volivcev v Turčiji ne bi bili več zastopani; odločno obsoja, da so od novembra 2016 še zmeraj v priporu nekdanja sopredsednika stranke HDP Figen Yüksekdağ in Selahattin Demirtaș, ki je sicer tudi vodja opozicije in nekdanji predsedniški kandidat, ter bivši župan Diyarbakırja Gülten Kışanak; opozarja na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Demirtaş z dne 20. novembra 2018, ki jo je potrdil veliki senat s sodbo z dne 22. decembra 2020, v kateri je turške oblasti pozval, naj ga nemudoma izpustijo; je zgrožen, ker ta zavezujoča sodba Evropskega sodišča za človekove pravice še vedno ni izvršena; obsoja nedavno odločitev istanbulskega 46. prvostopenjskega kazenskega sodišča Bakırköy, da Selahattina Demirtaşa obsodi na zaporno kazen treh let in pol, ker naj bi domnevno razžalil predsednika, kar je ena najdaljših kazni, izrečenih za take obtožbe; obžaluje, da je 22. porotno sodišče v Ankari 7. januarja 2021 sprejelo še eno obtožnico proti skupaj 108 politikom, med katerimi sta tudi Demirtaş in Yüksekdağ, ker naj bi domnevno sodelovali v protestih v Kobaneju oktobra 2014, čeprav obtožnica temelji na dejstvih in dogodkih, za katere je veliki senat že ugotovil, da niso zadostna podlaga za njihovo pridržanje; obsoja tudi pogosto uporabo preklica parlamentarnega statusa opozicijskih poslancev, kar resno škodi podobi parlamenta kot demokratične institucije; je zaskrbljen, ker vrhovni državni tožilec v Ankari pripravlja preiskave za odvzem poslanske imunitete še devetim poslancem stranke HDP, vključno z njenim sedanjim sopredsednikom Pervinom Buldanom ter Meral Danış Beştaş, Hakkıjem Saruhanom Oluçem, Garom Paylanom, Hüdajo Kayao, Sezaiem Temellijem, Serpil Kemalbay Pekgözegü, Pero Dündar in Fatmo Kurtulan, da bi jih lahko sodno preganjali zaradi njihovega domnevnega sodelovanja v protestih v Kobaneju leta 2014; izpostavlja primer člana mladinskega krila turške stranke zelenih/levice Cihana Erdala, ki je bil med začasnim obiskom družine v Turčiji 25. septembra 2020 aretiran in pridržan samo zato, ker je bil šest let pred aretacijo član stranke HDP; obsoja odločitev, da se poslancu stranke HDP Ömerju Faruku Gergerlioğluju odvzameta poslanski mandat in imuniteta, ter njegovo poznejšo aretacijo v prostorih Velike narodne skupščine Turčije; meni, da gre za povračilni ukrep zaradi njegovega aktivizma na področju človekovih pravic, vključno z dejstvom, da je v parlamentu predstavil razširjene trditve o preiskavah in nadlegovanju v zaporih in v policijskem priporu ter začel kampanjo v družbenih medijih zoper te postopke; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je globoko zaskrbljen tudi zaradi postopnega povečevanja pritiska na glavno opozicijsko stranko (CHP) in njenega vodjo Kemala Kılıçdaroğluja, vključno z zaplembo strankarskih brošur na podlagi sodne odločbe, prošnjo za odvzem imunitete voditelju na podlagi njegovih političnih izjav ter groženj zoper njega in celo fizičnih napadov; ponovno izraža resno zaskrbljenost zaradi nenehnega političnega in sodnega nadlegovanja Canana Kaftancıoğluja, regionalnega predsednika stranke CHP v Istanbulu, ki je bil septembra 2019 obsojen na skoraj deset let zaporne kazni zaradi v politično motivirani zadevi, v zvezi s katero vrhovno sodišče še ni razsodilo, decembra 2020 pa je bil obdolžen v še eni politični zadevi, v kateri mu grozi še deset let zaporne kazni, in sicer skupaj s štirimi novinarji dnevnika Cumhuriyet; pozdravlja dejstvo, da sta bila poslancu stranke CHP Enisu Berberoğluju vrnjena poslanski mandat in imuniteta na podlagi druge sodbe ustavnega sodišča z dne 21. januarja 2021, saj nižja sodišča niso upoštevala njegove prve sodbe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva pristojne turške organe, naj izpustijo vse zaprte zagovornike človekovih pravic, novinarje, odvetnike, akademike in druge, ki so bili pridržani zaradi neutemeljenih obtožb, in naj jim omogočijo, da v vseh okoliščinah opravljajo svoje delo brez groženj ali ovir; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo zaščito in podporo ogroženim zagovornikom človekovih pravic v Turčiji, tudi z dodeljevanjem nepovratnih sredstev za nujno pomoč; obsoja odločitev okrožnega pritožbenega sodišča v Istanbulu, da potrdi dolge zaporne kazni za štiri zagovornike človekovih pravic v zadevi Büyükada na podlagi obtožb, povezanih s terorizmom, čeprav ni bilo dokazov o kriminalni dejavnosti obtožencev in so bili očitki zoper njih večkrat zavrnjeni, vključno z dokazi, ki jih je predložila država; meni, da je ta primer še en primer sovražnega okolja do organizacij civilne družbe in ponavljajočega se vpliva virulentnega političnega diskurza, ki vodi do pristranskih sodb; obsoja ponovno aretacijo pisatelja Ahmeta Altana novembra 2019 le teden dni po tem, ko je bil izpuščen iz zapora po več kot treh letih v priporu; je zelo zaskrbljen zaradi nadlegovanja Öztürka Türkdoğana, znanega aktivista za človekove pravice in sopredsednika združenja za človekove pravice İnsan Hakları Derneği (İHD), ki je bil nedavno aretiran, ko je bila na njegovem domu opravljan racija v zvezi z zaupno preiskavo, pozneje pa je bil izpuščen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | odločno obsoja ponovno aretacijo uglednega in spoštovanega vodilnega člana civilne družbe Osmana Kavale le nekaj ur po oprostilni sodbi februarja 2020 in njegovo triletno pridržanje zaradi več lažnih obtožb, kar je očitno v nasprotju s pravnomočno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice in poznejšimi pozivi Odbora ministrov Sveta Evrope; meni, da sta novi primer in obtožnica proti njemu in proti ameriškemu akademiku Henriju Barkeyju zaradi domnevnega vohunjenja in poskusa rušenja ustavne ureditve Turčije neutemeljena, brez dokazov in zato politično motivirana; je ogorčen zaradi nedavnih sodb, kot sta sodba pritožbenega sodišča v Istanbulu z dne 22. januarja 2021, s katero sta bili razveljavljeni prejšnja oprostilna sodba in sodba v ponovljenem sojenju v zadevi Gezi Park, ter sodba sodišča v Istanbulu z dne 5. februarja 2021 o združitvi te obnovljene zadeve z drugo zadevo v zvezi z vohunstvom, ki sta povsem v nasprotju s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice; poudarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice že razsodilo v zadevi Gezi in da je zato zaradi združitve obeh primerov nadaljevanje pripora pred sojenjem še bolj absurdno in nezakonito; je zgrožen zaradi odločitve Sveta sodnikov in tožilcev, da preiskuje tri sodnike kazenskega sodišča št. 30 v Istanbulu, ki so februarja leta 2020 Kavalo in ostale obtožene v procesu parka Gezi oprostili zaradi premalo dokazov; je zgrožen, saj je bil po drugi strani nekdanji namestnik javnega tožilca v Istanbulu Hasan Yılmaz, odgovoren za drugo obtožnico proti Kavali, pozneje imenovan za namestnika ministra za pravosodje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je zelo zaskrbljen zaradi nadaljnjih obtožb o domnevnih nasilnih aretacijah, pretepanju, mučenju, grdem ravnanju ter okrutnem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju v policijskem in vojaškem pridržanju ter v zaporu, pa tudi zaradi primerov prisilnih izginotij v zadnjih štirih letih, neuspeha tožilcev, da bi izvedli smiselne preiskave takih obtožb, ter vsesplošne kulture nekaznovanosti pripadnikov varnostnih sil in vpletenih javnih uslužbencev; poziva turško vlado, naj končno obelodani usodo več sto izginulih oseb in končno odgovori „sobotnim materam“ (Cumartesi Anneleri), ki so se že več kot 800-krat zbrale in prosile za pravico; poziva turške oblasti, naj raziščejo vztrajna in verodostojna poročanja o mučenju in grdem ravnanju v priporu ter naj storilci odgovarjajo za svoja dejanja; poziva Turčijo, naj spoštuje politiko popolne prepovedi mučenja; poziva Turčijo, naj konča vse pripore in pridržanja v osamitvi v neuradnih prostorih za pridržanje; je zgrožen zaradi poročanja o aretacijah nosečnic in žensk po porodu ter poziva Turčijo, naj jih izpusti in ustavi aretacije žensk tik pred porodom ali takoj po njem; opozarja na izginotje nekdanjega javnega uslužbenca Yusufa Bilgeja Tunça, ki je pogrešan od avgusta 2019; je zelo zaskrbljen zaradi vse pogostejših poročil, da se sistematično uporabljajo in zlorabljajo ponižujoče osebne preiskave v prostorih za pridržanje in zaporih, zlasti pri osumljenkah in pripornicah; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen zaradi nove zakonodaje, v skladu s katero bo turška policija lahko uporabljala vojaško opremo, vključno s težkim orožjem, in opremo tajne službe za obvladovanje javnih incidentov in dogodkov, ki ogrožajo nacionalno varnost, ne da bi bili potrebni dodatni postopki; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da je bila zaradi pandemije covida-19 v zakonodajnem svežnju predvidena pogojna izpustitev do 90 000 zapornikov, razen tistih, ki so v pridržanju zaradi domnevnih kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, vključno z odvetniki, novinarji, politiki in zagovorniki človekovih pravic, saj ti v skladu s temi ukrepi niso upravičeni do predčasne izpustitve ter gre torej za diskriminacijo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | obsoja vse prisilne izročitve in ugrabitve turških državljanov, ki iz političnih razlogov prebivajo zunaj Turčije, saj gre za kršitev načela pravne države in človekovih pravic; izraža resno zaskrbljenost, ker turška vlada na Balkanu uporablja svoj vpliv, da bi zagotovila prisilno vračanje turških državljanov, kar je kršitev mednarodnega prava, v nekaterih primerih pa je to v nasprotju z nacionalnimi pravnimi postopki za izročitev, in poziva EU, naj nujno obravnava to zadevo; obsoja vse poskuse uporabe nasilja, nadlegovanja ali pritiska zoper pripadnike opozicije in politike turškega porekla ter intelektualce, politike in aktiviste na splošno v Evropi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je zaskrbljen, ker turški varuh človekovih pravic in turška ustanova za človekove pravice in enakost nista izpolnila meril Pariških načel oziroma splošnih političnih priporočil Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti št. 2 in 7 glede statuta, strukture, funkcij, dejavnosti, finančne in operativne neodvisnosti, neodvisnosti upravnega odbora ter upravičenosti glede članstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je seznanjen z nedavno sprejetim akcijskim načrtom na področju človekovih pravic, ki naj bi se izvajal dve leti in obeta več zakonodajnih reform ter vsebuje devet glavnih ciljev, 50 ciljev in skoraj 400 ukrepov, ki segajo od specifičnih in tehničnih zavez do pretežno splošnih in dvoumnih izjav; poudarja, da naj bi akcijski načrt sicer obravnaval ključna vprašanja, kot so neodvisnost sodstva, svoboda izražanja in združevanja ter zaščita ranljivih skupin, a ne obravnava ključnih pomanjkljivosti v zvezi s stanjem človekovih pravic in pravne države v Turčiji, saj poleg drugih bistvenih pomislekov ne vključuje ukrepov za odpravo zlorabe obtožb, povezanih s terorizmom, in samovoljnih pridržanj ali za zagotavljanje skladnosti s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice; meni, da bo morebitni akcijski načrt nudil priložnost za izboljšanje splošnega stanja le, če bo prinesel resnične in verodostojne ukrepe, ki bodo obravnavali vrsto izzivov na področju človekovih pravic in pravne države; spodbuja turško vlado, naj zagotovi jasnejši časovni razpored za njegovo dejansko izvajanje ter naj v oblikovanje ustreznih politik na tem področju vključi organizacije civilne družbe in pomembnejše deležnike; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je zaskrbljen, ker je v Turčiji korupcija zelo razširjena; poudarja, da je v poročilu Komisije navedeno, da ni znakov napredka pri odpravljanju številnih vrzeli v turškem protikorupcijskem okviru, in poziva Turčijo, naj predstavi učinkovito protikorupcijsko strategijo in akcijski načrt; ugotavlja, da je treba izboljšati odgovornost in preglednost javnih ustanov; je seznanjen z majhnim napredkom Turčije v boju proti organiziranemu kriminalu; jo poziva, naj svojo zakonodajo o varstvu podatkov uskladi s standardi EU, da bo lahko sodelovala z Europolom, in naj izboljša ureditev boja proti pranju denarja, financiranju terorizma in kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi razmer na jugovzhodu Turčije in kurdskega vprašanja, ki niso deležni zaslužene pozornosti, zlasti kar zadeva varstvo človekovih pravic, politično participacijo, svobodo izražanja ter svobodo prepričanja; je zaskrbljen zaradi omejitev pravic novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki se ukvarjajo s kurdskim vprašanjem, in stalnega pritiska na kurdske medije, kulturne in jezikovne ustanove ter izraze po vsej državi, kar vodi k nadaljnjemu krčenju kulturnih pravic; je zaskrbljen, ker sovražni govor in grožnje zoper državljane kurdskega rodu ostajajo resen problem; poudarja, da je nujno nadaljevati verodostojen politični proces, v katerem bodo sodelovale vse pomembnejše stranke in demokratične sile ter ki bo vodil k mirni rešitvi kurdskega vprašanja; je zlasti zaskrbljen zaradi dolgotrajne prikrajšanosti kurdskih žensk, ki se še stopnjuje zaradi predsodkov do njihove etnične in jezikovne identitete, kar vodi do nadaljnje marginalizacije njihovih državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; poziva Turčijo, naj kurdskim ženskam zagotovi popoln dostop do enakih pravic in možnosti; poziva Turčijo, naj hitro razišče vse resne obtožbe kršitev človekovih pravic, ubojev in prisilnih izginotij ter mednarodnim opazovalcem dovoli neodvisne dejavnosti spremljanja; je zaskrbljen zaradi nedavnih množičnih racij ter pridržanja odvetnikov, politikov in aktivistov za državljanske pravice v Diyarbakiru ter ker pet predstavnikov civilne družbe, vključno s častnim članom upravnega odbora turškega zdravniškega združenja dr. Șeyhmusom Gökalpom, ostaja v zaporu; poziva Turčijo, naj zagotovi hitro, neodvisno in nepristransko preiskavo domnevnega mučenja dveh vaščanov – Serveta Turguta in Osmana Şıbana – v kraju Van, potem ko so ju 11. septembra 2020 pridržali orožniki, zaradi česar je prvi umrl, drugi pa je bil hudo poškodovan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva turško vlado, naj zaščiti pravice manjšin in ranljivih skupin, vključno z ženskami in otroki, osebami LGBTI, begunci, etničnimi manjšinami, kot so Romi, turškimi državljani grškega in armenskega porekla ter verskimi manjšinami, kot so kristjani, judi ali aleviti; poziva Turčijo, naj nujno sprejme celovito protidiskriminacijsko zakonodajo, vključno s prepovedjo diskriminacije na podlagi etničnega porekla, veroizpovedi, jezika, državljanstva, spolne usmerjenosti in spolne identitete, ter ukrepe za boj proti rasizmu, homofobiji in transfobiji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | odločno obsoja odločitev turške vlade, da odstopi od Istanbulske konvencije, s čimer se država še bolj oddaljuje od standardov EU in mednarodnih standardov ter postavljajo pod velik vprašaj njene zaveze glede preprečevanja nasilja nad ženskami in spodbujanja pravic žensk, kar jasno kaže na resno slabšanje razmer na področju človekovih pravic v državi; meni, da je ta odločitev nerazumljiva, saj se konvencija ni spremenila, odkar jo je Turčija kot prva podpisala in ratificirala, ter tudi nevarna v času porasta nasilja nad ženskami zaradi pandemije in glede na pogostost feminicida v državi; poziva turško vlado, naj to odločitev nemudoma spremeni; poziva, naj morebitni novi odnosi s Turčijo temeljijo na temeljnih demokratičnih vrednotah, vključno s spoštovanjem pravic žensk; je še naprej zaskrbljen zaradi razširjenosti in resnosti nasilja nad ženskami v turški družbi, vključno s tako imenovanimi uboji iz časti, nezakonitimi otroškimi porokami in spolnimi zlorabami, in zaradi nepripravljenosti turških oblasti, da bi storilce nasilja na podlagi spola kaznovale; zavrača vse zakonske določbe, v skladu s katerimi bi bilo v prihodnosti dovoljeno, da se posiljevalcem izreče pogojna kazen za kazniva dejanja nad otroki, če se poročijo s svojo žrtvijo; poziva turške oblasti, naj okrepijo svoja prizadevanja v boju proti delu otrok, ki v zadnjih letih upada, vendar je v Turčiji še vedno opazno, in proti vsem oblikam zlorabe otrok; obžaluje še vedno zelo nizko stopnjo zastopanosti žensk v vladi in parlamentu, kjer jih je le 17,3 %, ter na lokalni ravni in na splošno na vseh položajih odločanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic oseb LGBTI, zlasti fizičnih napadov, dolgotrajnih prepovedi parad ponosa v državi ali omejitev svobode zbiranja, združevanja in izražanja; opozarja, da spada Turčija med države z največjim številom umorov transseksualcev; obsoja homofobni jezik in sovražni govor visokih vladnih uradnikov, vključno z vodjo direktorata za verske zadeve (Diyanet), institucijo varuha človekovih pravic in predsednikom društva Rdečega križa v Turčiji; poziva turške oblasti, naj si bolj prizadevajo za preprečevanje kaznivih dejanj iz sovraštva ter odpravo predsodkov in socialne neenakosti na podlagi spola; opozarja, da turška zakonodaja o sovražnem govoru ni usklajena s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | močno obžaluje, da je bil zgodovinsko-verski spomenik Hagija Sofija brez poprejšnjega dialoga spremenjen v mošejo, saj utegne biti to v nasprotju s Konvencijo Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, katere podpisnica je Turčija; poziva turško vlado, naj ponovno preuči in razveljavi to odločitev, da bi v celoti spoštovala zgodovinski in kulturni značaj kulturnih in verskih spomenikov in simbolov, zlasti objektov z Unescovega seznama svetovne dediščine; opozarja, da je Hagija Sofija prostor, odprt za vse skupnosti in verstva, in poziva Unesco, naj sprejme ustrezne ukrepe za zaščito tega objekta svetovne dediščine; poudarja, da odločitev v zvezi s Hagijo Sofijo ovira prizadevanja za dialog in sodelovanje med verskimi skupnostmi ter pluralistične, večkulturne družbene strukture Turčije; obžaluje, da je bila tudi cerkev Moni tis Choras/Chora v zadnjih mesecih preoblikovana iz muzeja v mošejo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva turške oblasti, naj spodbujajo pozitivne in učinkovite reforme na področju svobode misli, vesti in veroizpovedi, tako da verskim skupnostim omogočijo pridobitev statusa pravne osebe ter uveljavijo priporočila Beneške komisije o statusu verskih skupnosti, vse ustrezne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in resolucije Sveta Evrope, tudi o grški pravoslavni populaciji otokov Gökçeada (Imbros) in Bozcaada (Tenedos); obsoja ukrepe proti samostanu Mor Gabriel in drugim samostanom v jugovzhodni Turčiji ter jo ponovno poziva, naj spoštuje pomembnost ekumenskega patriarhata za pravoslavne kristjane po vsem svetu, prizna njegov status pravne osebe in javno uporabo cerkvenega naziva ekumenski patriarh; poudarja potrebo po odstranitvi omejitev za usposabljanje, imenovanje in nasledstvo duhovščine, da bi se omogočilo ponovno odprtje semenišča Halki in odpravile ovire za njegovo ustrezno delovanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Turčijo, naj sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti Svetom Evrope, pri preprečevanju in boju proti nedovoljeni trgovini ter namernemu uničevanju kulturne dediščine; poudarja pomen nadaljevanja dialoga z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in EU o ohranjanju kulturne in verske dediščine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | izraža zaskrbljenost glede Ujgurov, ki živijo v Turčiji in jim vse pogosteje grozi, da bodo pridržani in deportirani v tretje države, ki jih utegnejo potem predati Kitajski, kjer se bodo morali verjetno soočiti s hudim preganjanjem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva k učinkovitemu izvajanju drugega akcijskega načrta in nacionalne strategije za Rome, z bolj vključujočim pristopom k civilni družbi, okrepljenim vidikom spola, okrepljenim sodelovanjem z lokalnimi oblastmi in dodelitvijo potrebnih sredstev; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da sta sindikalna svoboda in socialni dialog bistvena za razvoj pluralistične družbe; v zvezi s tem obžaluje zakonodajne pomanjkljivosti v zvezi z delavskimi in sindikalnimi pravicami ter poudarja, da so pravica do organiziranja, pravica do kolektivnega pogajanja in pravica do stavke temeljne pravice delavcev; je zaskrbljen zaradi stalne močne protisindikalne diskriminacije delodajalcev ter odpuščanj, nadlegovanja in pridržanj, s katerimi se še naprej soočajo vodje nekaterih sindikatov; poziva turške oblasti, naj upoštevajo temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela, ki se jim je država zavezala; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Turčijo, naj poskrbi za nadaljnji napredek pri svojem usklajevanju z direktivami in pravnim redom EU, povezanimi z okoljskimi in podnebnimi ukrepi, ter naj ratificira Pariški sporazum o podnebnih spremembah; izreka pohvalo okoljevarstvenikom v Turčiji za njihovo delo in svari pred vplivom večjih javnih infrastrukturnih projektov, izvedenih v preteklih letih, vključno z istanbulskim tretjim in največjim letališčem ter tretjim bosporskim mostom, na okolje; je zlasti zaskrbljen zaradi morebitnega uničenja okolja, ki bi ga lahko povzročil načrtovani projekt istanbulskega kanala; poudarja, da je bilo sproženih več sodnih postopkov zoper pozitivno presojo vplivov na okolje za ta projekt, in poziva k izvedbi neodvisnih presoj vplivov na okolje, skupaj s preglednimi postopki javnega naročanja ter z ustreznim vključujočim javnim posvetovanjem; poziva Turčijo, naj dokonča svojo uskladitev z direktivo EU o presoji vplivov na okolje (8), ki vključuje določbe, na podlagi katerih bi bilo treba izvesti čezmejno posvetovanje s sosednjimi državami; ponovno poziva turško vlado, naj ustavi svoje načrte za jedrsko elektrarno Akkuyu, ki naj bi jo postavili v regiji, za katero so značilni hudi potresi, kar bi pomenilo veliko grožnjo sredozemski regiji in ne le Turčiji; zato poziva turško vlado, naj se pridruži Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Konvencija iz Espooja), ki od podpisnic zahteva, da druga drugo obvestijo o večjih načrtovanih projektih, ki utegnejo imeti velik negativen čezmejni vpliv na okolje, in se o njih medsebojno posvetujejo; zato poziva turško vlado, naj z vladami sosednjih držav sodeluje ali se z njimi vsaj posvetuje v zvezi z vsemi nadaljnjimi koraki pri projektu Akkuyu; |
| --- | --- |

54.

Institucionalni okvir

| 55. | je zaskrbljen, ker se je še utrdila avtoritarna interpretacija predsedniškega sistema; je močno zaskrbljen nad stalno hipercentralizacijo moči predsednika na škodo ne le parlamenta, ampak tudi samega sveta ministrov, v okviru spremenjene ustavne zasnove, saj ne zagotavlja razumne in učinkovite delitve med izvršno, zakonodajno in sodno vejo oblasti; v zvezi s tem je seznanjen z zaskrbljenostjo, ki jo je v zvezi z delitvijo oblasti izrazila Beneška komisija v svojem mnenju o spremembah turške ustave; obžaluje sedanjo omejitev sistema zavor in ravnovesij, potrebnega za učinkovito demokratično odgovornost izvršilne veje oblasti, in zlasti pomanjkanje odgovornosti predsedstva; je zaskrbljen zaradi vse večjega vpliva predsedstva nad državnimi institucijami in regulativnimi organi, ki bi morali ostati neodvisni; izraža zaskrbljenost zlasti zaradi marginalizacije parlamenta, katerega zakonodajna in nadzorna funkcija sta močno oslabljeni, njegove pravice pa nenehno kršene s predsedniškimi odloki; poziva k pregledu sedanje predsedniške strukture in izvajanja v skladu z načeli demokracije iz priporočil Beneške komisije Sveta Evrope iz leta 2017; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da je 10-odstotni volilni prag, ki je najvišji med članicami Sveta Evrope, v nasprotju s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in da zmanjšuje možnosti zastopanja velikih skupin volivcev; je zaskrbljen zaradi javnih izjav o morebitnih volilnih reformah, ki bi lahko dodatno ovirale vstop političnih strank v parlament in njihovo udeležbo v njem ter končno vzpostavitev parlamentarne večine; poziva Turčijo, naj izboljša splošno okolje za volitve na vseh ravneh v državi z zagotovitvijo enakih in svobodnih konkurenčnih pogojev za vse kandidate in stranke ter uskladitvijo s priporočili Beneške komisije in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) o odpravi vrzeli v volilnem okviru ter pozivi k preklicu odločitev, ki niso skladne z mednarodnimi pravili in standardi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sistem javne uprave še naprej zaznamujeta strankarstvo in politizacija ter da je, skupaj s pretiranim predsedniškim nadzorom na vseh ravneh državnega ustroja, zaradi tega prišlo do splošnega zmanjšanja učinkovitosti, zmogljivosti in kakovosti javne uprave; poziva Turčijo, naj sprejme ukrepe za ponovno vzpostavitev konkurenčnega sistema napredovanja, ki temelji na zaslugah, ter zagotovi preglednost in odgovornost uprave; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je zelo zaskrbljen, ker vladajoča elita vse pogosteje uporablja skrajno nacionalistični in hujskajoči diskurz, ki ga široko povzema celotni politični razred v državi, zaradi česar se EU, njene države članice in druge sosednje države čedalje pogosteje postavljajo v položaj nasprotnic; je zaskrbljen zaradi velike polarizacije turške politike, okrepljene z novim predsedniškim sistemom, in vse večje uporabe polarizirajočega populističnega diskurza, ki še dodatno deli turško družbo ter ovira medstrankarski dialog in spravo; je zaskrbljen zaradi naraščajočega vpliva verskega konservatizma v političnem življenju, ki je v nasprotju z uveljavljeno posvetno tradicijo države; je v tem smislu zaskrbljen zaradi vse večje vloge in sredstev direktorata za verske zadeve (Diyanet) na vseh področjih turškega javnega življenja, vključno z izobraževanjem, in tudi v tujini, vključno z znatno prisotnostjo v Evropi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je močno zaskrbljen zaradi resnega vpliva nedavnih odločitev turških oblasti na lokalno politiko in lokalno demokracijo; odločno obsoja, da je bilo vsaj 47 demokratično izvoljenih županov (vključno z župani mest Diyarbakir, Van, Mardin in nedavno mesta Kars) na podlagi vprašljivih dokazov odstranjenih s položaja in zaprtih ter predvsem, da so bili samovoljno zamenjani z neizvoljenimi posamezniki, ki jih je imenovala osrednja vlada; je trdno prepričan, da so te nezakonite odločitve neposreden napad na najosnovnejša načela demokracije, saj so milijone volivcev prikrajšale za demokratično izvoljeno predstavništvo; poziva Turčijo, naj odstavljene župane ponovno imenuje na njihov položaj; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je seznanjen s političnimi, zakonodajnimi, finančnimi in upravnimi ukrepi, ki jih je vlada sprejela za ohromitev občin, ki jih vodijo župani opozicijskih strank v İstanbulu, Ankari, Izmirju in na jugovzhodu; obsoja odločitve vrhovnega volilnega sveta o ponovni izvedbi metropolitanskih županskih volitev v Istanbulu in nepriznavanje županskih mandatov kandidatom iz stranke HDP, ki so zmagali na volitvah, v korist drugouvrščenih kandidatov iz Stranke za pravičnost in razvoj (AKP), zaradi česar so pod velikim vprašajem spoštovanje zakonitosti in integritete volilnih postopkov ter neodvisnost institucije od političnega vmešavanja; |
| --- | --- |

60.

Širši odnosi med EU in Turčijo ter turška zunanja politika

| 61. | opozarja na pomembno vlogo, ki jo je imela in jo ima še vedno Turčija, saj gosti skoraj štiri milijone beguncev (po podatkih Visokega komisarja OZN za begunce je med njimi približno 3,6 milijona beguncev iz Sirije, približno 360.000 pa je registriranih beguncev in prosilcev za azil iz drugih držav), in opozarja, da je to največja begunska skupnost na svetu; ugotavlja, da se izzivi pri obravnavanju te krize zaradi pandemije covida-19 povečali; pozdravlja prizadevanja vseh vključenih organov, zlasti občin, za izboljšanje vključevanja beguncev; meni, da bi morala EU še naprej zagotavljati potrebno podporo sirskim beguncem in gostiteljskim skupnostim v Turčiji, vključno z nadaljnjo podporo za ustrezne programe OZN za begunske skupnosti v Turčiji; podpira objektivno oceno izjave EU in Turčije ter njunega sodelovanja glede beguncev, prosilcev za azil in migrantov, vključno z oceno učinka na človekove pravice, ter poudarja, da morata pri njunem izvrševanju obe strani spoštovati svoje zaveze in temeljne pravice; poudarja, da instrumentalizacije migrantov in beguncev ni sprejemljiva kot orodje za politični pritisk in izsiljevanje; v zvezi s tem odločno obsoja, da je Turčija marca 2020 uporabila migracijski pritisk za politične namene, ko so turški organi z zavajajočimi informacijami dejavno spodbujali migrante in begunce ter prosilce za azil, naj uberejo kopensko pot v Evropo prek Grčije; ugotavlja, da bi bilo treba, preden se bo začel v odnosu do vseh držav članic v celoti in učinkovito izvajati sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu (9), ustrezno izvajati obstoječe dvostranske sporazume o ponovnem sprejemu ter določbe iz podobnih sporazumov in ureditev z državami članicami EU; opozarja, da bi bilo treba sirske begunce vrniti v Sirijo le, če se odločijo za prostovoljno vrnitev in se lahko vrnejo v svoje prvotne skupnosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponovno potrjuje svoj poziv, izražen v resoluciji z dne 15. aprila 2015, in ponovno spodbuja Turčijo, naj prizna armenski genocid ter s tem utre pot resnični spravi med turškim in armenskim narodom; v zvezi s tem poziva Turčijo, naj se vzdrži kakršne koli protiarmenske propagande in sovražnega govora ter v celoti spoštuje svoje obveznosti glede zaščite armenske in druge kulturne dediščine; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je trdno prepričan, da je mogoče pandemijo covida-19 premagati le z globalnim sodelovanjem; meni, da bi se lahko sodelovanje med EU in Turčijo na tem področju še okrepilo, tudi v zvezi z vzpostavitvijo verig trajnostne dobave; pozdravlja pozitivno vlogo Turčije pri dobavi zaščitne opreme več državam članicam in drugim državam; je zaskrbljen zaradi zlorabe predsedniških odlokov in ministrskih sklepov, ki dodatno spodkopavajo načelo zakonitosti odločitev, sprejetih za obvladovanje pandemije covida-19; kritizira napade turških oblasti na turško zdravniško združenje s ciljem utišati vsa kritična vprašanja, povezana z načinom spopadanja vlade s pandemijo covida-19; odločno obsoja instrumentalizacijo pravosodnega sistema, nezakonita pridržanja, nadlegovanje in neutemeljene kazenske preiskave novinarjev, ki so poročali o zaskrbljenosti glede obvladovanja pandemije v Turčiji; ugotavlja, da se zaradi pandemije covida-19 v Turčiji hitro povečujeta stopnji brezposelnosti in revščine; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da bi posodobitev carinske unije koristila obema stranema ter bi ohranila gospodarsko in normativno povezavo Turčije z EU, poleg tega pa bi ustvarila novo priložnost za pozitiven dialog in sodelovanje, zagotovila boljši regulativni okvir za naložbe EU v Turčiji, vključno z mehanizmom za reševanje sporov, ter spodbudila ustvarjanje več delovnih mest v EU in Turčiji in pa projekte sodelovanja v okviru evropskega zelenega dogovora; poudarja, da se v sedanjih okoliščinah – vključno z vse daljšim seznamom odstopanj Turčije od njenih veljavnih obveznosti, sedanjim sporom med EU in Turčijo pred Svetovno trgovinsko organizacijo ali nesprejemljivimi pozivi k bojkotu držav članic EU – zdi, da bi bila posodobitev carinske unije še posebej težavna, vendar meni, da bi veljalo ohraniti možnost za spodbujanje konstruktivnih prizadevanj in obnovljenega dialoga o vseh odprtih vprašanjih ter preučitev pogojev za posodobitev carinske unije; ponovno poudarja, da bi morala ta posodobitev temeljiti na strogih pogojih v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kot je določeno v københavnskih merilih o dobrih sosedskih odnosih z EU in vsemi njenimi državami članicami, ter na njihovem doslednem izvajanju; v zvezi s tem opozarja, da sedanja carinska unija ne bo dosegla svojega celotnega potenciala, dokler Turčija ne bo v celoti izvajala dodatnega protokola o razširitvi sporazuma iz Ankare na vse države članice brez pridržkov in diskriminacije v odnosu do vseh držav članic in dokler ne bodo odpravljene vse obstoječe trgovinske motnje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | še naprej izraža podporo procesu liberalizacije vizumskega režima, ko bodo izpolnjeni določeni pogoji; poudarja, da bi bila liberalizacija vizumskega režima pomemben korak k spodbujanju medosebnih stikov, in ugotavlja, da je ta zelo pomembna, zlasti za študente, akademike, predstavnike podjetij in ljudi sorodniki v državah članicah EU; pozdravlja predsedniško okrožnico iz maja 2019, v kateri se poziva k pospeševanju demarš, vendar poudarja, da je bil dejanski napredek glede šestih preostalih meril, ki jih mora še izpolniti Turčija, zelo majhen; poziva turško vlado, naj ta merila izpolnjuje v celoti in brez diskriminacije, tudi kar zadeva vse države članice EU, in naj se osredotoči zlasti na zakonodajo o boju proti terorizmu in o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da je za Turčijo, EU in njene države članice pomembno, da vzdržujejo tesen dialog in sodelovanje na področju zunanje politike in varnosti; priznava, da lahko Turčija kot vsaka suverena država izvaja svojo zunanjo politiko v skladu s svojimi interesi in cilji; meni pa, da bi si morala Turčija kot država kandidatka za članstvo v EU prizadevati za vse večje usklajevanje svoje zunanje politike z zunanjo politiko EU, ki temelji na njeni skupni zunanji in varnostni politiki; močno obžaluje, da se je Turčija ravno nasprotno večkrat odločila za enostransko ukrepanje in da je pri dolgi vrsti zunanjepolitičnih zadev dosledno delovala v nasprotju s prednostnimi nalogami EU ter da je posledično stopnja usklajenosti Turčije z zunanjo in varnostno politiko trenutno le 14 %; spodbuja Turčijo, naj si prizadeva za tesno sodelovanje in nadaljnje usklajevanje z EU pri zunanjepolitičnih, obrambnih in varnostnih vprašanjih, vključno s sodelovanjem v boju proti terorizmu; opozarja, da je Turčija dolgoletna članica zveze Nato in zaseda ključni geostrateški položaj za ohranjanje regionalne varnosti in krepitev evropske varnosti; poudarja, da bi bilo treba Turčijo kot zaveznico v okviru Nata spodbujati, naj ravna v skladu s pogodbo zveze Nato, ki določa, da se pogodbenice v svojih mednarodnih odnosih vzdržijo grožnje s silo ali uporabe sile na način, ki ni v skladu s cilji Združenih narodov; nadalje ugotavlja, da države članice EU in Turčija še naprej sodelujejo pri vprašanjih (vojaškega) strateškega pomena v okviru zveze Nato; opozarja tudi, da EU in Nato ostajata najzanesljivejša dolgoročna partnerja Turčije pri mednarodnem varnostnem sodelovanju, in poziva Turčijo, naj ohrani politično doslednost na področju zunanje in varnostne politike glede na svojo vlogo članice Nata in države kandidatke za članstvo v EU ter naj se v celoti zaveže Natu kot svoji edini varnostni osi; poziva k čezatlantskemu dialogu z novo administracijo ZDA o odnosih s Turčijo, da bi sprejeli skupno politiko do Turčije in z njo, ki bi bila namenjena krepitvi našega sodelovanja in zbliževanju vrednot in interesov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je treba vse morebitne zahteve Turčije braniti z diplomacijo in dialogom, ki temeljita na mednarodnem pravu, ter da je vsak poskus izvajanja pritiska na druge države z uporabo sile, groženj ali sovražnega in žaljivega govora, zlasti proti EU in njenim državam članicam, nesprejemljiv in neprimeren za državo kandidatko za članstvo v EU; v zvezi s tem poziva Komisijo in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj zavzameta trdno stališče glede vsakega neprimernega govora zoper EU in njene države članice s strani predstavnikov turške vlade; |
| --- | --- |

67.

| 68. | je globoko zaskrbljen zaradi nezakonitega ravnanja Turčije v vzhodnem Sredozemlju, ki je brez primere, saj gre za ravnanje države kandidatke za članstvo v EU proti državam članicam EU, ter s tem povezanih tveganj za varnost in stabilnost; odločno obsoja nezakonite turške dejavnosti v grških in ciprskih vodah ter kršitve grškega nacionalnega zračnega prostora, vključno s preleti naseljenih območij, in teritorialnega morja, s katerimi Turčija krši suverenost in suverene pravice držav članic EU in mednarodno pravo; izraža popolno solidarnost z Grčijo in Republiko Ciper; ponovno potrjuje pravico Republike Ciper, da sklepa dvostranske sporazume o izključni ekonomski coni ter raziskuje n izkorišča svoje naravne vire ob popolnem spoštovanju ustreznega mednarodnega prava; izraža globoko zaskrbljenost zaradi nezakonitih ribolovnih dejavnosti Turčije v grških teritorialnih vodah v Egejskem morju ter nereguliranih in neprijavljenih ribolovnih dejavnosti turških ribiških flot v mednarodnih vodah v Egejskem morju in vzhodnem Sredozemlju; poziva Turčijo in vse vključene deležnike, naj začnejo v dobri veri mirno reševati spore in naj se vzdržijo enostranskih in nezakonitih dejanj ali groženj; poudarja, da je trajna rešitev konflikta mogoča le z dialogom, diplomacijo in pogajanji v duhu dobre volje in v skladu z mednarodnim pravom; poziva vse strani, naj si iskreno in skupaj prizadevajo za pogajanja o razmejitvi izključnih ekonomskih con in epikontinentalnega pasu v dobri veri, pri tem pa v celoti spoštujejo mednarodno pravo in načelo dobrih odnosov med sosedi; z obžalovanjem ugotavlja, da velika narodna skupščina Turčije še vedno ni umaknila grožnje s povodom za napoved vojne, ki jo je leta 1995 razglasila zoper Grčijo; pozdravlja nov krog predhodnih pogovorov med Grčijo in Turčijo, s katerimi bosta po petletnem premoru poskušali med drugim rešiti vprašanji razmejitve epikontinentalnega pasu in izključne ekonomske cone v skladu z mednarodnim pravom; ponovno poziva turško vlado, naj podpiše in ratificira Konvencijo OZN o pomorskem mednarodnem pravu, ki je del pravnega reda Evropske unije; pozdravlja in v celoti podpira predlog Evropskega sveta o organizaciji večstranske konference o vzhodnem Sredozemlju, da bi zagotovili podlago za reševanje sporov z dialogom, in poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj čim prej začne s to konferenco; ponovno poziva Svet, naj bo pripravljen oblikovati seznam nadaljnjih omejitvenih sektorskih in ciljnih sankcij, glede na to, da ni bil dosežen znatnejši napredek pri sodelovanju s Turčijo oziroma ni novih obetov, da bi do takšnega napredka prišlo; ugotavlja, da so sklepi sveta z dne 15. julija 2019, da za zdaj ne bo organiziral srečanj pridružitvenega sveta in nadaljnjih srečanj za dialog na visoki ravni med EU in Turčijo, ker Turčija nezakonitih dejavnosti vrtanja v vzhodnem Sredozemlju ni ustavila in jih je še razširila, ter Sklep Sveta 2019/1894 z dne 11. novembra 2019 o omejevalnih ukrepih glede na nedovoljene dejavnosti vrtanja, ki jih Turčija izvaja v vzhodnem Sredozemlju (10), prva primera, ko so bili taki odzivi potrebni glede na vedenje države kandidatke; poziva Turčijo, naj si prizadeva za mirno reševanje sporov in naj se vzdrži enostranskih in nezakonitih ukrepov ali groženj, saj to negativno vpliva na dobre sosedske odnose z EU in njenimi državami članicami; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj razmisli o imenovanju posebnega odposlanca Evropske unije za vzhodno Sredozemlje, da bi olajšal diplomatske stike s Turčijo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | odločno obsoja izjavo predsednika turške narodne skupščine, da bi lahko Turčija s preprostim predsedniškim odlokom odstopila od Konvencije iz Montreuxa, pomembnega mednarodnega sporazuma, ki ureja svobodno mednarodno plovbo v ožinah Dardanele in Bospor; ugotavlja, da ta izjava sledi turškim prizadevanjem v preteklosti, da bi izpodbijala veljavnost mirovne pogodbe iz Lozane in tako spodkopala mednarodni mir in stabilnost na širšem območju, zlasti v sosednjih državah Turčije; |
| --- | --- |

69.

| 70. | odločno obsoja nezakonito delno odprtje četrti Varoša v mestu Famagusta, saj se bo s tem omajalo medsebojno zaupanje in posledično zmanjšala možnost, da bi se nadaljevali neposredni pogovori o celoviti rešitvi ciprskega vprašanja, zaradi poslabšanja razmer na tem območju, poglobitve razdeljenosti in utrjevanja trajne razdelitve Cipra; svari pred vsakršnimi spremembami sedanjega stanja v Varoši, ki bi bile v nasprotju z resolucijami Varnostnega sveta OZN; poziva Turčijo, naj ta ukrep prekliče in naj se vzdrži vseh drugih enostranskih dejanj, ki bi lahko povzročila dodatne napetosti na otoku, v skladu z nedavnim pozivom Varnostnega sveta OZN; poziva Turčijo, naj umakne svoje sile s Cipra, naj območje Varoše v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 550 (1984) preda njenim zakonitim prebivalcem pod začasnim upravljanjem OZN ter naj se vzdrži ukrepov, ki bi spremenili demografsko ravnovesje na otoku s politiko nezakonitega naseljevanja; ponovno poziva Turčijo, naj se zaveže in prispeva k celoviti rešitvi v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta OZN, vključno z vračanjem premoženja in ohranjanjem verskih objektov; obžaluje, da so najvišje turške oblasti zaradi političnih in nacionalističnih razlogov podprle dvodržavno rešitev, ter poziva turško vlado, naj se konkretno zaveže pozivu generalnega sekretarja OZN k obnovitvi pogajanj; poziva zadevne strani k čim prejšnjemu nadaljevanju pogajanj o ponovni združitvi Cipra pod okriljem generalnega sekretarja OZN, in sicer od točke, na kateri so zastala, in na podlagi že doseženih dogovorov v procesu iz Crans-Montane iz leta 2017; poziva EU in njene države članice, naj si bolj dejavno prizadevajo za uspešen zaključek pogajanj; ponovno izraža podporo pravični, celoviti in izvedljivi rešitvi na podlagi federacije dveh skupnosti in dveh območij z enotno mednarodno pravno osebnostjo, enotno suverenostjo in enotnim državljanstvom ter s politično enakostjo obeh skupnosti, kot je opredeljeno v ustreznih resolucijah Varnostnega sveta OZN, v skladu z mednarodnim pravom in pravnim redom EU ter na podlagi spoštovanja načel, na katerih temelji Unija; je trdno prepričan, da je trajna rešitev konflikta mogoča le z dialogom, diplomacijo in pogajanji v duhu dobre volje in v skladu z mednarodnim pravom; je trdno prepričan, da bi vzdržna rešitev ciprskega vprašanja koristila vsem državam v regiji; poudarja, da je treba po rešitvi ciprskega vprašanja pravni red EU izvajati na celem otoku in sodelovati z demokratičnimi silami turške skupnosti na Cipru; ceni pomembno delo odbora za pogrešane osebe obeh skupnosti, ki se ukvarja s turško-ciprskimi in grško-ciprskimi pogrešanimi osebami, in želi ponovno izraziti, kako ceni, da je zdaj že nekaj let mogoč boljši dostop do vseh ustreznih lokacij, tudi do vojaških območij; poziva Turčijo, naj odboru za pogrešane osebe pomaga s posredovanjem informacij iz svojih vojaških arhivov; obžaluje, da Turčija še vedno ne spoštuje letalskega prava in noče vzpostaviti kanala za komunikacijo med centri nadzora zračnega prometa v Turčiji in Republiki Ciper, kar pomeni resnična varnostna tveganja in nevarnosti, kot sta jih opredelili Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu in Mednarodna zveza združenj letalskih pilotov; meni, da bi lahko Turčija na tem področju dokazala svojo zavezanost ukrepom za krepitev zaupanja, in jo poziva, naj sodeluje s celovitim izvajanjem letalske zakonodaje EU; opozarja na svoje stališče iz prejšnjih resolucij o začetku pobude v Svetu, da bi vse države članice EU prenehale izdajati dovoljenja za izvoz orožja v Turčijo v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | odločno obsoja turška vojaška posredovanja v Siriji, saj gre za hude kršitve mednarodnega prava ter utegnejo ogroziti stabilnost in varnost v celotni regiji; poziva turško vlado, naj konča nezakonito okupacijo severne Sirije in Afrina ter umakne svoje vojaške in paravojaške nadomestne sile; ponovno poudarja, da varnostni pomisleki ne morejo upravičiti enostranskega vojaškega posredovanja v tuji državi; poudarja, da vprašanja Idliba ni mogoče trajno rešiti z vojaškimi sredstvi, ampak samo po politični poti; izraža resno zaskrbljenost glede premestitve borcev in plačancev iz džihadističnih skupin na severu Sirije v Libijo in v konflikt v Gorskem Karabahu ter to premestitev ostro obsoja; poziva turške oblasti, naj ustvarijo ugodne pogoje, da se bodo razseljene skupnosti v Siriji lahko vrnile na svoje domove, in naj jim to omogočijo; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva Turčijo, naj ostane predana mirni rešitvi konflikta v Libiji pod okriljem OZN in naj v celoti spoštuje embargo na orožje, ki ga je uvedel varnostni svet OZN; izraža pohvalo delu pomorskih sil pod vodstvom Evropske unije v operaciji Irini v Sredozemlju (EUNAVFOR MED Irini) ter njihovim prizadevanjem za uveljavljanje embarga na orožje in preprečevanje trgovine z ljudmi in prepovedanimi drogami; obžaluje, da Turčija osebju EUNAVFOR MED Irini v vsaj dveh primerih ni dovolila pregleda ladij na poti iz Turčije v Libijo; zato poziva Turčijo, naj v celoti sodeluje s silami EUNAVFOR MED Irini, ki delujejo v skladu z resolucijama varnostnega sveta OZN št. 2292 in 2526, ki sta zavezujoči za vse države članice OZN, tudi za Republiko Turčijo; poziva Svet, naj začne sodelovanje med silami EUNAVFOR MED Irini in Natovo operacijo Sea Guardian, da se za operacijo Irini zagotovijo potrebna sredstva in osebje za učinkovito izvajanje njene ključne naloge, to je spremljanje dejavnosti kopenskega, pomorskega in zračnega prometa ter prispevanje k celovitemu izvajanju embarga na orožje s strani vseh držav; poudarja, da treba ohraniti premirje ter da se morajo vse tuje sile in plačanci takoj in brezpogojno umakniti z vsega libijskega ozemlja v skladu z resolucijami Varnostnega sveta OZN; odločno obsoja podpis dveh memorandumov o soglasju med Turčijo in Libijo o obsežnem varnostnem in vojaškem sodelovanju in razmejitvi pomorskih con, ki sta medsebojno povezana ter jasno kršita mednarodno pravo in ustrezne resolucije varnostnega sveta OZN; |
| --- | --- |

72.

| 73. | obsoja dejstvo, da se je Turčija, namesto da bi pozvala k prenehanju nasilja in ponovnemu začetku miroljubnih pogajanj v podporo prizadevanjem sopredsednikov skupine iz Minska v okviru Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), odločila brezpogojno podpreti vojaške ukrepe Azerbajdžana v nedavnem konfliktu v Gorskem Karabahu in pri tem uporabila izzivalno retoriko, s katero je spodbujala napetosti, namesto da bi jih zmanjšala; obsoja premestitev tujih borcev iz Sirije in drugod v Gorski Karabah, kot so potrdile sopredsedujoče države skupine iz Minska v sklopu OVSE, in poziva Turčijo, naj se vzdrži vseh dejavnosti in retorike, ki bi lahko dodatno zaostrile napetosti v regiji južnega Kavkaza, ter naj podpre mednarodni dialog in mirovni proces pod okriljem skupine iz Minska v okviru OVSE; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva skupino ESZD za strateško komuniciranje, naj zabeleži sume turških dezinformacij, uperjene proti EU, zlasti v Afriki in v državah na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, ter o svojih ugotovitvah poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

74.

Nadaljnji koraki v odnosih med EU in Turčijo

| 75. | meni, da je skrajni čas za resen razmislek stanju odnosov EU s Turčijo in za oblikovanje celovite, enotne in dosledne srednjeročne in dolgoročne strategije vseh institucij EU in držav članic; poziva Turčijo, naj začne konstruktiven in dobroveren dialog, tudi o zunanjepolitičnih vprašanjih, glede katerih sta imeli Turčija in EU različna stališča, da bi ponovno našli skupno podlago in skupno razumevanje z EU, ponovno začeli dialog in sodelovanje na področju dobrih sosedskih odnosov ter ponovno začeli proces reform v Turčiji, s posebnim poudarkom na področju temeljnih pravic; meni, da bi si morala EU še naprej prizadevati za vse možne ravni dialoga, skupnega razumevanja in zbliževanja stališč s Turčijo, vendar ponavlja, da bi morala EU v nasprotnem primeru in če bi prišlo do novih enostranskih ukrepov ali provokacij, ki kršijo mednarodno pravo, uporabiti vse instrumente in možnosti, ki jih ima na voljo, vključno z usmerjenimi sankcijami kot skrajnim sredstvom, ki ne bi smele negativno vplivati na turške državljane, civilno družbo ali begunce v Turčiji; |
| --- | --- |

75.

| 76. | meni, da EU ne bi smela mešati Turčije s politikami sedanje vlade, in zato poudarja, da bi morala EU še naprej podpirati turško civilno družbo, da bi varovala in spodbujala demokratične vrednote in načela, človekove pravice in pravno državo, pri tem pa upoštevala močno proevropsko usmerjenost in evropsko identiteto turške družbe na splošno; v zvezi s tem poziva vse institucije EU, zlasti Svet, naj v središče svojih ukrepov v odnosu do te države postavijo razsežnost človekovih pravic ter tamkajšnje razmere na področju temeljnih svoboščin in pravne države; je seznanjen z nedavnim skupnim sporočilom o stanju političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Turčijo (JOIN(2021)0008), ki je kratek povzetek trenutnega stanja; obžaluje, da sklepi Evropskega sveta iz marca 2021 niso dovolj obravnavali nazadovanja demokracije, pravne države in temeljnih pravic v Turčiji; poudarja, da bi morala biti razsežnost pravne države in človekovih pravic v središču ocene naše politike do Turčije; zato poziva Komisijo in Svet, naj razsežnost človekovih pravic in pravne države vključita kot eno od ključnih meril v oblikovanje naslednjih možnih korakov v odnosih med EU in Turčijo; poudarja, da bi to lahko pripomoglo preobrniti nazadovanje temeljnih svoboščin, ki smo ga v zadnjem času opazili v Turčiji, in bi poslalo spodbudno sporočilo velikemu proevropskemu in prodemokratičnemu delu turške družbe; |
| --- | --- |

76.

| 77. | meni, da se EU in Turčija zavedata, da je v medsebojnih odnosih nujno poiskati konstruktiven in spoštljiv pristop ter da sta izboljšanje komunikacije in krepitev dialoga na vseh ravneh izjemno pomembna za obnovo medsebojnega zaupanja med EU in Turčijo, na podlagi katerega bo mogoče postaviti trdne in trajne temelje za konstruktiven razvoj, stalno izboljševanje življenja državljanov in ohranjanje miru; meni, da bi bilo treba okrepiti druge komunikacijske poti, tudi med občinami, ki podpirajo ustrezno delo Odbora regij, ter na področjih akademskega dela, kulture in novinarstva; poziva k skupnim prizadevanjem vseh institucij EU in poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe v zvezi s tem, Komisijo pa poziva, naj o teh ukrepih poroča v svojem naslednjem poročilu o odnosih med EU in Turčijo; ugotavlja, da je bilo 78. srečanje zadnjega skupnega parlamentarnega odbora EU-Turčija 19. in 20. decembra 2018 v Ankari; obžaluje, da je nastopilo obdobje neupravičene nedejavnosti skupnega parlamentarnega odbora EU-Turčija in zato upa, da se bodo srečanja med veliko narodno skupščino Turčije in Evropskim parlamentom v okviru skupnega parlamentarnega odbora EU-Turčija čim prej nadaljevala, saj gre za pomemben okvir za razpravo in umirjanje napetosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva, naj se po dejanskem postopku umiritve razmer voditelji EU in Turčije sestanejo, da bi pregledali sedanji okvir odnosov ali preučili nove, učinkovitejše modele odnosov med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | meni, da je za izboljšanje splošnega stanja odnosov nujno, da obe strani uporabljata vljuden jezik, si prizadevata za odpravo obstoječih predsodkov in napačnih predstav ter omogočita objektivnejše in celovitejše predstavljanje druge strani v svojem javnem mnenju, da bi se zaustavilo vzajemno krhanje ugleda; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj začne izvajati komunikacijsko politiko za turško družbo, ki bi namenjena ozaveščanju o EU in zagotavljanju objektivnih informacij o njenih politikah ter izboljšanju ugleda EU med turškimi državljani; poudarja, da se z napadalno in agresivno retoriko samo krepijo skrajna stališča na obeh straneh in da izključno napadalen pristop koristi tistim, ki želijo Turčijo oddaljiti od EU; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku, vladi in parlamentu Republike Turčije, ter prosi Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita prevod poročila Komisije o Turčiji za leto 2020 in pričujoče resolucije v turščino ter pošljeta kopijo Parlamentu. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  UL C 328, 6.9.2016, str. 2.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 58.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0017.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0049.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0230.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0332.

(7)  Sporazum z dne 12. septembra 1963 o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo (UL L 361, 31.12.1977, str. 29).

(8)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

(9)  Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (UL L 134, 7.5.2014, str. 3).

(10)  UL L 291, 12.11.2019, str. 4.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/100

---

P9_TA(2021)0244

Poročili o Črni gori za leti 2019 in 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije za obdobje 2019–2020 o Črni gori (2019/2173(INI))

(2022/C 15/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. maja 2010,

| — | ob upoštevanju prošnje Črne gore za članstvo v Evropski uniji z dne 15. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Črne gore za članstvo v Evropski uniji z dne 15. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 9. novembra 2010 o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670), sklepa Evropskega sveta z dne 16.–17. decembra 2010, da Črni gori podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 29. junija 2012, da se začnejo pogajanja s Črno goro za pristop k EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 9. novembra 2010 o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670), sklepa Evropskega sveta z dne 16.–17. decembra 2010, da Črni gori podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 29. junija 2012, da se začnejo pogajanja s Črno goro za pristop k EU,

| — | ob upoštevanju pristopa Črne gore k zvezi NATO dne 5. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pristopa Črne gore k zvezi NATO dne 5. junija 2017,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003,

| — | ob upoštevanju izjave iz Sofije, podane na vrhu EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in agende prednostnih nalog iz Sofije, priložene tej izjavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Sofije, podane na vrhu EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in agende prednostnih nalog iz Sofije, priložene tej izjavi,

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2018 (2),

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na osemnajstem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora 25. in 26. februarja 2020 v Podgorici, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na osemnajstem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora 25. in 26. februarja 2020 v Podgorici,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2019 (COM(2019)0260), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2019 (SWD(2019)0217), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2019 (COM(2019)0260), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2019 (SWD(2019)0217),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2020 (COM(2020)0660), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2020 (SWD(2020)0353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2020 (COM(2020)0660), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2020 (SWD(2020)0353),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju ocene Komisije z dne 21. aprila 2020 v zvezi s programom gospodarskih reform Črne gore za obdobje 2020–2022 (SWD(2020)0066) in skupnih sklepov, ki jih je Svet 19. maja 2020 sprejel v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Komisije z dne 21. aprila 2020 v zvezi s programom gospodarskih reform Črne gore za obdobje 2020–2022 (SWD(2020)0066) in skupnih sklepov, ki jih je Svet 19. maja 2020 sprejel v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju pete seje pristopne konference s Črno goro na ravni namestnikov 30. junija 2020 v Bruslju, na kateri so se začela pogajanja o zadnjem pregledanem poglavju: poglavju 8 – Politika konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pete seje pristopne konference s Črno goro na ravni namestnikov 30. junija 2020 v Bruslju, na kateri so se začela pogajanja o zadnjem pregledanem poglavju: poglavju 8 – Politika konkurence,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju izjave z dne 11. decembra 2020 o predhodnih ugotovitvah in sklepih mednarodne misije Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) za opazovanje volitev, ki je spremljala parlamentarne volitve 30. avgusta 2020 v Črni gori, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z dne 11. decembra 2020 o predhodnih ugotovitvah in sklepih mednarodne misije Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) za opazovanje volitev, ki je spremljala parlamentarne volitve 30. avgusta 2020 v Črni gori,

| — | ob upoštevanju svojih priporočil z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave vrha med Evropskim parlamentom in predsedniki parlamentov Zahodnega Balkana, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana in je potekal 28. januarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave vrha med Evropskim parlamentom in predsedniki parlamentov Zahodnega Balkana, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana in je potekal 28. januarja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave, sprejete v Zagrebu na vrhu EU-Zahodni Balkan, ki je potekal prek videokonference 6. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, sprejete v Zagrebu na vrhu EU-Zahodni Balkan, ki je potekal prek videokonference 6. maja 2020,

| — | ob upoštevanju vrhov EU-Zahodni Balkan 5. julija 2019 v Poznanu in 10. novembra 2020 v Sofiji v okviru berlinskega procesa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhov EU-Zahodni Balkan 5. julija 2019 v Poznanu in 10. novembra 2020 v Sofiji v okviru berlinskega procesa,

| — | ob upoštevanju drugega poročila o spremljanju države (peti ciklus spremljanja), ki ga je za Črno goro pripravila Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti in ga objavila septembra 2017, in sklepov glede Črne gore v zvezi s stanjem izvajanja priporočil iz leta 2017, objavljenih junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila o spremljanju države (peti ciklus spremljanja), ki ga je za Črno goro pripravila Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti in ga objavila septembra 2017, in sklepov glede Črne gore v zvezi s stanjem izvajanja priporočil iz leta 2017, objavljenih junija 2020,

| — | ob upoštevanju Izjave partneric z Zahodnega Balkana o vključevanju Romov v okviru širitvenega procesa EU z dne 5. julija 2019 ter strategije za socialno vključevanje Romov in Egipčanov za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izjave partneric z Zahodnega Balkana o vključevanju Romov v okviru širitvenega procesa EU z dne 5. julija 2019 ter strategije za socialno vključevanje Romov in Egipčanov za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0131/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0131/2021),

| A. | ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost reform; |
| --- | --- |

A.

ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost reform;

| B. | ker lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Uniji, če izpolnjuje københavnska merila, vključno s spoštovanjem in varstvom pravic manjšin; |
| --- | --- |

B.

ker lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Uniji, če izpolnjuje københavnska merila, vključno s spoštovanjem in varstvom pravic manjšin;

| C. | ker sta načeli demokracije in pravne države temeljni vrednoti, na katerih temelji EU, ter sta v središču širitvenega in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker so potrebne reforme za reševanje nerešenih izzivov na teh področjih; |
| --- | --- |

C.

ker sta načeli demokracije in pravne države temeljni vrednoti, na katerih temelji EU, ter sta v središču širitvenega in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker so potrebne reforme za reševanje nerešenih izzivov na teh področjih;

| D. | ker je Črna gora v pogajalskem procesu doslej najbolj napredovala, saj je odprla vseh 33 pregledanih poglavij pravnega reda EU in začasno zaprla pogajanja o treh poglavjih; |
| --- | --- |

D.

ker je Črna gora v pogajalskem procesu doslej najbolj napredovala, saj je odprla vseh 33 pregledanih poglavij pravnega reda EU in začasno zaprla pogajanja o treh poglavjih;

| E. | ker Črna gora še naprej uspešno izpolnjuje obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

E.

ker Črna gora še naprej uspešno izpolnjuje obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma;

| F. | ker so parlamentarne volitve 30. avgusta 2020 privedle do prvega prenosa oblasti po demokratični poti v državi, odkar je bil uveden večstrankarski sistem; ker je prenos oblasti potekal po pravilih; |
| --- | --- |

F.

ker so parlamentarne volitve 30. avgusta 2020 privedle do prvega prenosa oblasti po demokratični poti v državi, odkar je bil uveden večstrankarski sistem; ker je prenos oblasti potekal po pravilih;

| G. | ker je prejšnja vlada sprejela volilne rezultate in prenos oblasti, s čimer je potrdila raven demokratične zrelosti in napredek, dosežen v Črni gori; |
| --- | --- |

G.

ker je prejšnja vlada sprejela volilne rezultate in prenos oblasti, s čimer je potrdila raven demokratične zrelosti in napredek, dosežen v Črni gori;

| H. | ker je Evropska unija največja trgovinska partnerica Črne gore s 37 % celotnega izvoza in 47 % celotnega uvoza blaga, pri čemer je obseg trgovinske menjave v letu 2019 znašal 1,38 milijarde EUR; |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija največja trgovinska partnerica Črne gore s 37 % celotnega izvoza in 47 % celotnega uvoza blaga, pri čemer je obseg trgovinske menjave v letu 2019 znašal 1,38 milijarde EUR;

| I. | ker je EU največja donatorica finančne pomoči Črni gori in ker je slednja v obdobju 2007–2020 iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) prejela pomoč v skupnem znesku 504,9 milijona EUR; |
| --- | --- |

I.

ker je EU največja donatorica finančne pomoči Črni gori in ker je slednja v obdobju 2007–2020 iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) prejela pomoč v skupnem znesku 504,9 milijona EUR;

| J. | ker je EU mobilizirala 38 milijonov EUR takojšnje podpore za Zahodni Balkan za pomoč pri soočanju z izrednim zdravstvenim stanjem, ki ga je povzročil covid-19; |
| --- | --- |

J.

ker je EU mobilizirala 38 milijonov EUR takojšnje podpore za Zahodni Balkan za pomoč pri soočanju z izrednim zdravstvenim stanjem, ki ga je povzročil covid-19;

| K. | ker je EU soglašala s prerazporeditvijo 374 milijonov EUR iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), da bi se prispevalo k ublažitvi socialno-ekonomskih posledic pandemije covida-19 v regiji Zahodnega Balkana; ker sta se Komisija in Črna gora dogovorili o znesku 53 milijonov EUR: |
| --- | --- |

K.

ker je EU soglašala s prerazporeditvijo 374 milijonov EUR iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), da bi se prispevalo k ublažitvi socialno-ekonomskih posledic pandemije covida-19 v regiji Zahodnega Balkana; ker sta se Komisija in Črna gora dogovorili o znesku 53 milijonov EUR:

| L. | ker je bil Črni gori ponujen tudi sveženj makrofinančne pomoči v znesku 60 milijonov EUR in ker ji je Evropska investicijska banka od leta 1999 zagotovila posojila v znesku 804 milijone EUR; |
| --- | --- |

L.

ker je bil Črni gori ponujen tudi sveženj makrofinančne pomoči v znesku 60 milijonov EUR in ker ji je Evropska investicijska banka od leta 1999 zagotovila posojila v znesku 804 milijone EUR;

| M. | ker je Komisija v okviru instrumenta IPA II odobrila sveženj 70 milijonov EUR, s katerim bo pomagala financirati dostop držav Zahodnega Balkana do cepiv proti covidu-19, ki jih naročijo države članice EU; ker je Črna gora oktobra 2020 podpisala sporazum v okviru pobude COVAX, v skladu s katerim naj bi prejela 248 800 odmerkov cepiva; |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija v okviru instrumenta IPA II odobrila sveženj 70 milijonov EUR, s katerim bo pomagala financirati dostop držav Zahodnega Balkana do cepiv proti covidu-19, ki jih naročijo države članice EU; ker je Črna gora oktobra 2020 podpisala sporazum v okviru pobude COVAX, v skladu s katerim naj bi prejela 248 800 odmerkov cepiva;

| N. | ker so med pandemijo covida-19 še posebej prizadeti Romi in Egipčani, ki so še vedno žrtve globoko zakoreninjenih predsodkov tako v družbenem kot v poklicnem življenju; |
| --- | --- |

N.

ker so med pandemijo covida-19 še posebej prizadeti Romi in Egipčani, ki so še vedno žrtve globoko zakoreninjenih predsodkov tako v družbenem kot v poklicnem življenju;

Zaveza širitvi

| 1. | pozdravlja nadaljnje sodelovanje Črne gore v procesu vključevanja v EU in njen splošni napredek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je za pospešitev celotnega pogajalskega procesa ter zagotovitev jasnih in oprijemljivih spodbud, ki so v neposrednem interesu državljanov Črne gore, pomembno hitro izvajanje revidirane metodologije širitve na podlagi tematskih sklopov pogajalskih poglavij ter postopnega uvajanja v posamezne politike in programe EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja odprtje poglavja 8 (politika konkurence) in odločitev Črne gore, da sprejme revidirano metodologijo širitve; poziva Črno goro, naj predvsem učinkovito izpolni vmesna merila za poglavji 23 in 24, ki bosta naslednji mejnik, in odločno podpira zaprtje pristopnih poglavij, saj Črna gora uresničuje in izvaja reforme v zvezi z zahtevanimi merili; opozarja, da so bila od odprtja prvega poglavja decembra 2012 začasno zaprta tri poglavja, in spodbuja Črno goro, naj se osredotoči predvsem na prizadevanja za izpolnitev meril za zaprtje vseh drugih poglavij; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja dejstvo, da so volitve 30. avgusta 2020 privedle do prvega prenosa oblasti po uvedbi večstrankarskega sistema, pri katerem so se v celoti spoštovali demokratični standardi in črnogorska ustava, pa tudi dejstvo, da je OVSE/ODIHR ugotovil, da so bile volitve učinkovite, konkurenčne in pregledne; z veseljem ugotavlja, da volilni rezultati niso bili izpodbijani in da so vsi izvoljeni poslanci dejansko prevzeli svoje dolžnosti; izraža zaskrbljenost zaradi poročil o zunanjem vplivu na volilni postopek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je novooblikovana črnogorska vlada prvi dan izmenjala mnenja s poslanci Evropskega parlamenta in uradniki EU, ter da se je izrecno zavezala, da si bo prizadevala za nadaljnje povezovanje z EU, izpolnila potrebne standarde za napredek države na poti do EU ter okrepila čezatlantsko zavezništvo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako pomembno je, da se ne spreminjajo pretekli dosežki v reformnem procesu, in spodbuja novo vlado, naj izkoristi mandat za pospešitev reform, povezanih z EU, in pristopnih pogajanj; ugotavlja, da je potreben odprt in konstruktiven dialog med vsemi političnimi in družbenimi deležniki, pa tudi dogovor o ključnih vprašanjih glede splošnega napredka države, da bi Črna gora napredovala na evropski poti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja potrebo po sodelovanju in konstruktivnem sobivanju med predsednikom, novo vlado in novim parlamentom (skupštino), da bi izboljšali napredek Črne gore na njeni poti v EU in nadaljnji krepitvi demokratičnega napredka države; poziva vse strani, naj spoštujejo demokratična in ustavna načela; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja dejstvo, da nedavne raziskave javnega mnenja kažejo, da vse več državljanov Črne gore (76,6 %) podpira njeno članstvo v EU, kar je jasno sporočilo novi vladi, da so ljudje željni reform na podlagi evropskih vrednot; ugotavlja, da je to ena najvišjih stopenj javne podpore EU v regiji; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Komisija v letu 2020 z novo strategijo za Zahodni Balkan ter gospodarskim in naložbenim načrtom širitvi dala nov zagon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izreka pohvalo napredku Črne gore na več področjih pristopnih pogajanj, vključno z mednarodnim policijskim sodelovanjem in bojem proti organiziranemu kriminalu (tudi z evidenco začetnih ugotovitev o trgovini z ljudmi in prepovedanimi drogami); poziva oblasti, naj pospešijo politične in gospodarske reforme, zlasti na področjih pravne države in temeljnih pravic, sodstva, svobode medijev in boja proti korupciji, kjer je potreben še večji napredek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se države Zahodnega Balkana, vključno s civilno družbo in mladimi, dejavno udeležijo in ustrezno vključijo v konferenco o prihodnosti Evrope, njihov prispevek pa naj se upošteva, saj so se zavezale, da bodo v prihodnosti postale države članice EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k ustvarjanju novih priložnosti za dialog med politiki in o politiki na visoki ravni z državami Zahodnega Balkana v okviru rednih srečanj med predstavniki EU in Zahodnega Balkana ter s povečanjem stikov na ministrski in parlamentarni ravni, da bi okrepili politično verodostojnost procesa širitve in s tem zagotovili močnejše usmerjanje in prizadevanja na visoki ravni, kot je predvideno tudi v revidirani metodologiji širitve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da je v interesu vlade poskrbeti za ustrezno zastopanost v tujini; v zvezi s tem opozarja, da še ni bil imenovan vodja misije Črne gore v EU; |
| --- | --- |

12.

Demokracija in pravna država

| 13. | je seznanjen z ugotovitvami in sklepi mednarodnih opazovalcev Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) ter poziva oblasti, naj v celoti in pravočasno pred naslednjimi nacionalnimi volitvami upoštevajo njihova priporočila; pozdravlja, da je vlada sprejela sklep o ustanovitvi sveta za nadzor volilnega imenika; ugotavlja, da je parlament decembra 2020 sprejel sklep o ustanovitvi odbora za celovito volilno reformo, in pričakuje, da bo ta začel čim prej delovati; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja Črno goro, naj istočasno izvede lokalne volitve v celotni državi, da bi povečala stabilnost demokracije, preprečila pojav stalnih kampanj in sprostila napeto politično vzdušje v državi; izraža razočaranje, da kljub medstrankarskemu sporazumu o organizaciji lokalnih volitev na isti dan, to vprašanje še vedno ni ustrezno obravnavano v pravnem okviru; opozarja, da je za spremembo zakona o izvolitvi svetnikov in poslancev potrebna dvotretjinska večina, za kar je potrebno široko soglasje parlamentarnih strank; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva vse politične sile v novoizvoljeni skupščini Črne gore, naj se vključijo v konstruktiven, smiseln in vključujoč parlamentarni dialog, saj je to bistveno za uspešno parlamentarno demokracijo; pozdravlja odločitev opozicije, da ne bo bojkotirala dela skupščine, in ponavlja, da delujoča parlamentarna demokracija temelji na sodelovanju vlade in opozicije v parlamentarnem procesu odločanja; poudarja, da je za napredek na poti pristopa k EU in pri izvajanju reform nujno široko soglasje vladajoče večine ter opozicije; poziva k ukrepom za izboljšanje dialoga in zaupanja v celotnem političnem spektru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja, da je Črna gora pred kratkim imenovala člane delegacije v stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Črna gora, s čimer je črnogorska delegacija popolna; poziva, naj začne stabilizacijsko-pridružitveni parlamentarni odbor čim prej znova delovati, in odobrava, da odbor za junij 2021 načrtuje sejo na daljavo; poudarja, da so parlamentarne izmenjave pomembne in da je treba nadaljevati polletna srečanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja ukrepe za izboljšanje nadzorne vloge skupščine, pa tudi njene preglednosti in odprtosti za državljane in civilno družbo; poziva, naj novoizvoljena skupščina omogoči vključujoč politični dialog v parlamentu in okrepi vlogo civilne družbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poudarja, da je treba pospešiti delo v zvezi z izvajanjem akcijskih načrtov za poglavji 23 in 24 ter drugimi strateškimi dokumenti, ki zadevajo pravno državo in temeljne pravice, zlasti z učinkovitim medstrankarskim dialogom, usmerjenim v oblikovanje potrebne kvalificirane večine za ključna imenovanja sodnikov in tožilcev, ter javnimi in strokovnimi posvetovanji o spremembah ključne zakonodaje; izraža zaskrbljenost, ker se delovna skupina za poglavje 24 v zadnjem letu ni sestala; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen zaradi nedavnega razvoja v zvezi s posebnim tožilcem za organizirani kriminal in korupcijo ter načrtovanih sprememb sestave tožilskega sveta; poziva črnogorsko vlado, naj spremeni ključne zakonodajne akte, tudi v primeru predlaganih sprememb zakona o tožilstvu in zakona o uradu posebnega tožilstva, in jih uskladi z demokratičnimi normami in ustaljeno evropsko prakso, v zvezi s tem pa naj upošteva tudi mnenje Beneške komisije; poudarja, da sta neodvisnost in integriteta posebnega tožilstva ključna za napredek Črne gore na področju pravne države; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje, da je bil na področju sodstva dosežen le majhen napredek, in črnogorske oblasti poziva, naj nujno obravnavajo preostale izzive, kar zadeva neodvisnost, strokovnost, učinkovitost in odgovornost sodstva, z izvajanjem veljavne zakonodaje ter v skladu s priporočili Skupine držav proti korupciji (GRECO) in Beneške komisije; poudarja, da mora Črna gora napredovati pri izvajanju reform na področju pravne države, vključno z napredkom pri izvajanju pravosodne reforme v skladu z dobrimi demokratičnimi standardi in praksami, in ne sme izničiti dosedanjih dosežkov; ponavlja, da ima Črna gora zaradi že izvedenih reform vzpostavljene organe in mehanizme za zagotovitev neodvisnosti ter odgovornosti sodstva in tožilstva; spodbuja oblasti, naj dosledno uporabljajo te mehanizme ter se v prizadevanjih za nadaljnje rezultate in boljše dosežke v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu oprejo na že opravljeno delo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izraža globoko zaskrbljenost nad tem, kako sodni svet razlaga ustavo, saj pristaja na nezakonito ponovno imenovanje predsednikov sodišč za več kot dva mandata; pozdravlja dejstvo, da so predsednik vrhovnega sodišča in predsedniki prvostopenjskih sodišč v Baru, Kotoru in Plavu odstopili, potem ko so bili sodniki z več mandati pozvani, naj v skladu z dobro evropsko prakso in demokratičnimi standardi odstopijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja določen napredek v boju proti organiziranemu kriminalu, zlasti kar zadeva večjo zmogljivost in strokovnost policije; spodbuja Črno goro, naj si na tem področju še naprej prizadeva za izboljšave, predvsem z bojem proti mednarodnim kriminalnim mrežam, pri čemer naj poseben poudarek nameni boju proti pranju denarja, trgovini z ljudmi, drogami in orožjem, nezakonitim igram na srečo in tihotapljenju cigaret, prav tako pa naj izsledi morebitne povezave s politiki in predstavniki državnih institucij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi pohvaliti nedavni uspeh namestnika predsednika vlade pri aretaciji odmevnih imen, vpletenih v organizirani kriminal; odločno obsoja grožnje s smrtjo, ki jih je prejel; poziva k podpori in zaščiti vseh uradnikov, ki se borijo proti korupciji in organiziranemu kriminalu, pri čemer tvegajo svoje življenje, in izraža solidarnost z njimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so v kazenskopravnem sistemu še naprej prisotne sistemske pomanjkljivosti in da jih je treba prednostno obravnavati; poziva oblasti, naj uvedejo konkretne ukrepe za omejitev uporabe sporazumov o priznanju krivde na izredne primere, da bi povečale preglednost in verodostojnost pravosodnega odziva na organizirani kriminal; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je resno zaskrbljen, ker je bil v boju proti korupciji dosežen le majhen napredek, in poziva odgovorne institucije, naj znatno izboljšajo rezultate države, kar zadeva zaplembo premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, pregon kaznivih dejanj in pravnomočne obsodbe, zlasti v odmevnih primerih, z znatnim izboljšanjem kakovosti in neodvisnosti kazenskih preiskav in pregona; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opaža pozitivne premike pri delovanju agencije za preprečevanje korupcije; vendar poudarja, da še vedno obstajajo izzivi, povezani z njeno neodvisnostjo in določanjem prednostnih nalog, zato poziva agencijo, naj deluje neodvisno in dosledno izvaja zakon za preprečevanje korupcije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poudarja potrebo po odločnem kazenskopravnem odzivu na korupcijo na visoki ravni; opozarja, da se je treba učinkovito odzvati na domnevno zlorabo državnih sredstev za politične stranke in nezakonito financiranje političnih strank; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja prizadevanja za izvedbo reforme javne uprave in rezultate, ki so že bili doseženi; je zaskrbljen nad ugotovitvami, da članstvo v stranki še vedno močno vpliva na zaposlovanje v črnogorskem javnem sektorju, in v zvezi s tem poziva novo vlado, naj prepreči politično motivirano odpuščanje in zaposlovanje strokovnjakov v javni upravi; poziva črnogorske oblasti, naj si še naprej prizadevajo vzpostaviti učinkovito javno upravo in ohraniti strokovno znanje, zlasti v zvezi s procesom pristopa k EU, v zvezi s tem pa pozdravlja pregledne procese imenovanja; obžaluje, da so institucionalne zmogljivosti agencije za konkurenco in protikorupcijske agencije še vedno šibke; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izraža zaskrbljenost zaradi sprememb zakona o javnih in državnih uslužbencih, ki jih je sprejela skupščina, saj znižujejo merila za delo v javni upravi in bi lahko spodkopale napredek, dosežen pri izvajanju reforme javne uprave, katere cilj je uvesti zaposlovanje, temelječe na zaslugah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja obljube nove vlade, da bo znatno povečala preglednost na vseh področjih, vključno z javnimi financami, in jo spodbuja, naj nujno pripravi in sprejme izboljšani zakon o prostem dostopu do informacij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da bo v Črni gori kmalu opravljen popis prebivalstva in stanovanj, ter poziva odgovorne institucije, naj bo ta popis skladen z evropskimi standardi in mednarodnimi priporočili; opozarja, naj se prepreči politizacija procesa, in poziva k preiskavi vseh obtožb v zvezi s tujim vmešavanjem v postopek popisa prebivalstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva črnogorske oblasti, naj posebno pozornost posvetijo pranju denarja, davčnim utajam in drugim kriminalnim dejavnostim v okviru programa „državljanstvo za naložbe“, ki se bo v letu 2021 iztekel; pozdravlja nedavno odločitev črnogorske vlade, da bo program do konca leta postopno opustila; |
| --- | --- |

32.

Spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic

| 33. | obžaluje razmere na področju svobode izražanja in svobode medijev, za katero je Komisija v petih zaporednih poročilih ugotovila, da „ni napredka“, zlasti v zvezi z delom službe javne radiotelevizije RTCG; odločno obsoja vse vrste napadov na medije in ustrahovanje novinarjev ter poziva, naj se ti prednostno in učinkovito preiščejo, vključno s preteklimi primeri, da bi ustavili nekaznovanje v primeru kaznivih dejanj zoper novinarje; obžaluje, da nekateri primeri nasilja nad novinarji še vedno niso rešeni; poziva k sprejetju nadaljnjih ukrepov, s katerimi bi zagotovili neodvisnost medijev in novinarjev; poziva Črno goro, naj zagotovi pogoje, ki bodo omogočali učinkovito uveljavljanje svobode izražanja, ene od temeljnih vrednot EU in ključnega elementa procesa pristopa Črne gore k EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je zaskrbljen zaradi velike polarizacije medijskega prostora, zlasti vse večjega obsega dezinformacij, katerih namen je med drugim zaostriti etnične napetosti, ovirati volilne procese in zmanjšati podporo prebivalstva evroatlantskemu povezovanju; poudarja, da so medijska pismenost ter svoboda in neodvisnost medijev ključne za boj proti dezinformacijam; poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje za boj proti regionalnim dezinformacijskim kampanjam; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k okrepitvi evropskega sodelovanja s Črno goro pri odzivanju na dezinformacije ter kibernetske in hibridne grožnje, katerih cilj je spodkopati evropsko perspektivo regije; je zaskrbljen, ker postaja Črna gora s povečevanjem javnega dolga, zlasti do Kitajske, vse bolj ranljiva; v zvezi s tem poziva Komisijo in črnogorsko vlado, naj sodelujeta pri iskanju rešitve za zelo sporno kitajsko posojilo za avtocesto Bar–Boljane, ki ga je najela prejšnja vlada, da bi preprečili odvisnost zaradi dolga, pri kateri bi morala Črna gora kitajskim upnikom zagotoviti varščino; vztraja, da morajo črnogorske oblasti hkrati temeljito in pregledno preiskati to posojilo in uporabo izposojenih sredstev ter zahtevati, da tisti, ki so politično odgovorni zanj, odgovarjajo za svoja dejanja; poziva Komisijo, naj skupaj z mednarodnimi finančnimi institucijami poišče razumno rešitev v podporo fiskalni vzdržnosti in reformam Črne gore, ki bo skladna z njeno evropsko perspektivo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Črno goro, države članice EU in delegacijo Evropske unije v Črni gori, naj si še naprej prizadevajo za dejavnejšo in učinkovitejšo politiko komuniciranja o evropski perspektivi, namenjeno lokalnim in evropskim državljanom, ter naj nadaljujejo usklajena prizadevanja za povečanje prepoznavnosti projektov, ki jih financira EU; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpreta ustanovitev centra odličnosti v zvezi z dezinformacijami, ki bi se osredotočal na Balkan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva črnogorske oblasti, naj sprejmejo konkretne ukrepe, da bi okrepile odpornosti in povečale kibernetsko varnost v obdobju, ko se država sooča s čedalje večjim pritiskom zaradi tujega vmešavanja, katerega cilj je spodkopati državnost in zahodno usmerjenost, prav tako pa naj okrepijo nadzor nad medijskim okoljem, da bi se spopadli z lažnimi novicami in drugimi dejavnostmi dezinformiranja, zlasti tistimi v organizaciji škodljivih tujih vplivov, ter zagotovijo operativno neodvisnost črnogorskih regulatorjev medijev in javne radiotelevizije, pri tem pa poiščejo ravnovesje med bojem proti dezinformacijam in nesorazmernim omejevanjem svobode izražanja na spletu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | odločno obsoja verbalne in fizične napade na pripadnike narodnostnih manjšin in njihovo ustrahovanje, zlasti v Pljevlji po parlamentarnih volitvah avgusta 2020 ter nedavno v Beranah in Nikšiču; poziva črnogorske oblasti, naj temeljito preiščejo vse takšne incidente in privedejo storilce pred sodišče; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba zaščititi pravice vseh narodnih manjšin, zlasti ker nekatere več nimajo predstavnikov v skupščini; poziva črnogorske oblasti, naj posebno pozornost namenijo vprašanjem, povezanim z narodno in etnično pripadnostjo črnogorskih državljanov; glede tega je seznanjen z nedavnim predlogom črnogorske vlade o spremembi zakona o državljanstvu; poudarja, da je treba za vse dopolnitve tako občutljive zakonodaje izvesti širok proces posvetovanja, sprejeti pa bi se smele samo v skladu z demokratičnimi standardi in uveljavljeno evropsko prakso, ter skladno s poglabljanjem črnogorske evropske perspektive; poziva k spoštovanju večetnične identitete države, vključno z jeziki, ki se uporabljajo, kulturno dediščino in tradicijami lokalnih skupnosti; poudarja, da je treba doseči dodatni napredek pri socialnem vključevanju Romov in Egipčanov na trg dela, v izobraževanje ter v javno življenje v državi, in poziva oblasti, naj jim zagotovijo dostop do osebnih dokumentov, rešijo njihov pravni status in sprejmejo učinkovite ukrepe proti sovražnemu govoru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je seznanjen z načrtovanim zakonom o zaščiti pred nasiljem v družini in s spremembami zakona in poziva črnogorske oblasti, naj ga dosledno izvajajo, prav tako pa mu namenijo dovolj sredstev, saj so nasilje na podlagi spola, nasilje v družini in nasilje nad otroki še vedno zelo zaskrbljujoči; poziva k večji pozornosti in vzpostavitvi sistemov podpore za žrtve nasilja v družini med pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva oblasti, naj zagotovijo skrbno izvajanje standardov Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), vključno s povečanjem števila dobro usposobljenih uradnikov organov pregona in sodnikov, da bi zagotovili ustrezne preiskave in pregon takšnih kaznivih dejanj, ter uvedejo učinkovite ukrepe zoper spolno nadlegovanje, tudi na delovnem mestu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je zaskrbljen zaradi slabih rezultatov obstoječih politik in projektov, namenjenih spodbujanju udeležbe žensk na trgu dela, pri oblikovanju politik in političnem življenju, pa tudi pri odpravljanju pomanjkljivosti v politiki zaposlovanja in socialni politiki; v zvezi s tem obžaluje, da je čedalje manj poslank in da spola že na volitvah nista bila uravnoteženo zastopana, uravnoteženost pa ni nič boljša ne v novi skupščini ne v vladi; poziva k potrebnim pravnim in političnim ukrepom za spodbujanje udeležbe žensk v politiki; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da je črnogorska vlada sicer odobrila letni akcijski načrt strategije za varstvo invalidov pred diskriminacijo in spodbujanje enakosti, a je glavni cilj še vedno njegovo izvajanje; obžaluje, da se invalidi še vedno soočajo z diskriminacijo in težavami pri dostopu do pravnega varstva; poudarja, da je treba izboljšati dostop do zdravstvenih storitev za invalide, notranje razseljene osebe in druge ranljive skupine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja napredek pri varstvu pravic oseb LGBTI in dejstvo, da je Črna gora prva država v regiji, ki je sprejela zakon o istospolnih partnerstvih; poziva oblasti, naj poskrbijo, da bodo izpolnjeni vsi pogoji za njegovo ustrezno izvajanje; poudarja, da je treba izboljšati pogoje za transspolne in nebinarne osebe; pozdravlja mirno izvedbo parade ponosa leta 2019; poziva črnogorske oblasti, naj še naprej izboljšujejo ozračje solidarnosti in strpnosti ter zbirajo razčlenjene podatke o sovražnem govoru in kaznivih dejanjih na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva črnogorske oblasti, naj nadaljujejo z verskimi predstavniki in drugimi ustreznimi deležniki pristen dialog o svobodi veroizpovedi v skladu z mnenjem Beneške komisije z dne 24. junija 2019; poziva sosednje države, naj se vzdržijo poseganja v to vprašanje in druge notranje zadeve Črne gore; |
| --- | --- |

45.

| 46. | izraža zaskrbljenost, ker je nova vlada sprejela spremembe zakona o verski svobodi ali prepričanju in pravnem statusu verskih skupnosti z nujnim postopkom, brez javne razprave in dialoga z vsemi verskimi skupnostmi ter brez pridobitve mnenja Beneške komisije; ugotavlja, da je predsednik zakon podpisal; |
| --- | --- |

46.

Sprava, dobri sosedski odnosi in mednarodno sodelovanje

| 47. | izreka pohvalo Črni gori za njeno zavezanost vključujočemu regionalnemu sodelovanju in konstruktivno vlogo, ki jo ima v regiji Zahodnega Balkana, ter pozdravlja njeno dejavno sodelovanje v številnih regionalnih pobudah; poudarja, da so regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi povezani s ciljem Črne gore o uspešni evropski perspektivi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja, da je bil maja 2019 podpisan protokol o določitvi mejne točke med Bosno in Hercegovino, Črno goro in Republiko Srbijo, ter spodbuja Črno goro, naj še naprej konstruktivno in čim prej v pristopnem procesu obravnava odprta dvostranska vprašanja s sosedami, vključno z nerešenimi vprašanji določitve meje s Srbijo in Hrvaško; želi opomniti, da je treba veljavne dvostranske sporazume o mejah spoštovati; ponavlja, da bi bilo treba mejne spore reševati v duhu dobrih sosedskih odnosov, dvostransko in s pomočjo uveljavljenih mednarodnih mehanizmov; ugotavlja, da dvostranske odnose s Srbijo zaznamujejo napetosti, in vztraja, da je treba vse dvostranske spore rešiti z vključujočim in nekonfliktnim dialogom, pri čemer pa se je treba izogniti tujemu vmešavanju v notranje zadeve; |
| --- | --- |

48.

| 49. | odločno obsoja zanikanje genocida v Srebrenici in dvome, ki jih je glede sodb in legitimnosti Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo izrazil minister za pravosodje, človekove pravice in pravice manjšin; pozdravlja hitro nasprotovanje drugih članov vlade in predlog za njegovo razrešitev; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja vzpostavitev skupnega regionalnega trga, ki bo državi odprl pot do polnega pristopa k evropskemu enotnemu trgu; je prepričan, da bi lahko bile takšne pobude pomembno orodje za povečanje potenciala, privlačnosti in konkurenčnosti regije ter bi zlasti lahko pomagale regionalnim gospodarstvom pri okrevanju po pandemiji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ostro obsoja vse poskuse črnogorskih in drugih politik v tej regiji, da bi zanikali genocid v Srebrenici ali druga vojna hudodelstva, ki so se zgodila v nekdanji Jugoslaviji; pozdravlja podpis protokola o sodelovanju pri iskanju pogrešanih oseb med vladama Bosne in Hercegovine ter Črne gore, ki je dober primer sodelovanja pri preiskovanju primerov pogrešanih oseb; je zaskrbljen, ker ni napredka pri obravnavi vojnih zločinov, storjenih v Črni gori, in poziva oblasti, naj si močneje prizadevajo kaznovati krivce za vojna hudodelstva, poskusijo ugotoviti, kakšna je usoda pogrešanih oseb, ter podprejo in razvijajo center za dokumentacijo in informacije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ponovno izraža podporo pobudi za ustanovitev regionalne komisije za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih grobih kršitvah človekovih pravic na ozemlju nekdanje Jugoslavije (RECOM); izraža pohvalo črnogorski vladi za njeno zavezanost in izpolnjevanje obveznosti v okviru članstva v regionalnem uradu za sodelovanje mladih in poudarja, kako pomembno je trenutno rotirajoče predsedstvo Črne gore v tej organizaciji; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva črnogorske oblasti, naj v celoti spoštujejo določbe o nasledstvu nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije, zlasti glede vojaške lastnine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja popolno usklajenost Črne gore s skupno zunanjo in varnostno politiko EU ter njeno dejavno sodelovanje v misijah EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike, zlasti v operaciji pomorskih sil EU v Somaliji (ATALANTA) in misiji EU za usposabljanje v Maliju, pa tudi v drugih mednarodnih misijah, predvsem misiji Združenih narodov za organizacijo referenduma v Zahodni Sahari, mirovnih silah OZN na Cipru, misiji Odločna podpora v Afganistanu, ki jo je vodil Nato, in Natovi misiji na Kosovu (KFOR); |
| --- | --- |

54.

| 55. | izraža zaskrbljenost zaradi vladnih imenovanj v sektorju varnostnih in vojaških obveščevalnih služb in nevarnosti, da bi bilo strateško zavezništvo Črne gore z EU in Natom postavljeno pod vprašaj; poudarja strateški pomen članstva Črne gore v zvezi Nato, in spodbuja črnogorske oblasti, naj na področjih odpornosti na tuje vmešavanje in kibernetske varnosti sodelujejo z EU in Natom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da morajo EU in Združene države Amerike okrepiti svoje partnerstvo in usklajevanje na Zahodnem Balkanu, da bi omogočili napredek pri ključnih reformah, okrepili upravljanje in dosegli spravo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja napredek Črne gore pri mednarodnem policijskem sodelovanju in njeno ponovno zavezanost temu sodelovanju ter jo spodbuja, naj si tudi v prihodnje prizadeva obvladovati nedovoljene migracije, tako da še naprej razvija mednarodno sodelovanje na področju varovanja meja in ponovnega sprejema ter povečuje zmogljivosti za pregon mrež za tihotapljenje migrantov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je seznanjen, da je začel veljati sporazum o sodelovanju pri upravljanju meja med Črno goro in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex), ki bo agenciji Frontex omogočil, da bo Črni gori pomagala pri upravljanju meja, izvajanju skupnih operacij in boju proti čezmejnemu kriminalu na morskih mejah države, vključno s tihotapljenjem drog in orožja ter trgovino z ljudmi in terorizmom; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva črnogorske oblasti, naj v središču svojih migracijskih in mejnih politik ohranjajo spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in mednarodnega prava; poziva Evropsko mejno in obalno stražo (Frontex), naj pri operacijah na črnogorskem ozemlju spoštuje enake standarde; |
| --- | --- |

59.

Gospodarstvo in pandemija covida-19

| 60. | pozdravlja napredek Črne gore pri krepitvi stabilnosti finančnega sektorja in pri konkretnih izboljšavah razmer na trgu dela; vendar ugotavlja, da stopnja brezposelnosti ostaja visoka, zlasti med ženskami, mladimi, Romi in nizko usposobljenimi osebami; spodbuja oblasti, naj povečajo udeležbo žensk na trgu dela in obravnavajo težave, kot so razlike med spoloma pri zaposlovanju in plačilu ter cenovno dostopno otroško varstvo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izraža zaskrbljenost, ker zakon o proračunu za leto 2021 ni bil predlagan do konca leta 2020, in poziva, naj proces priprave proračuna države poteka bolj pregledno in pravočasno; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja dejstvo, da Črna gora izvaja potrebne reforme za izpolnitev načel EU glede dobrega davčnega upravljanja in da jo je Svet 18. februarja 2020 umaknil s seznama jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene; |
| --- | --- |

62.

| 63. | spodbuja Črno goro, naj okrepi prizadevanja za boljšo uskladitev izobraževalnega sistema s trgom dela, da bi se učinkoviteje spopadla s pojavom neskladja med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih ter begom možganov med mladimi; poziva črnogorske oblasti, naj si prizadevajo za odprto in pregledno kadrovsko politiko v javni upravi, pa tudi za povečanje javnih naložb v trajnostni družbeni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

63.

| 64. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, kakšen je bil vpliv pandemije covida-19 na črnogorsko gospodarstvo, saj se je BDP v letu 2020 zmanjšal za 14,3 %; poziva vlado, naj glede na visok javni dolg nadaljuje z odgovorno makroekonomsko in fiskalno politiko; spodbuja oblasti, naj čim bolje izkoristijo pomoč EU, da bi ublažile posledice krize, vključno z razvojem in izvajanjem ciljno usmerjenih ukrepov za blaženje posledic pandemije za marginalizirane skupnosti in ranljive osebe; poudarja, da je treba med mladimi razvijati podjetniška znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja Črne gore za zmanjšanje brezposelnosti, ki se je zaradi pandemije covida-19 močno povečala, predvsem v turističnem sektorju, ki predstavlja več kot 20 % bruto domačega proizvoda države, pri čemer je treba upoštevati, da se je število turistov občutno zmanjšalo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ponovno poudarja, da je Evropska unija hitro mobilizirala takojšnjo finančno in materialno podporo za Zahodni Balkan, da bi obvladali izredne zdravstvene razmere, ki jih je povzročila pandemija covida-19, in pospešili socialno-ekonomsko okrevanje regije; opozarja, da je bilo Črni gori dodeljenih 53 milijonov EUR za nabavo nujne medicinske opreme in pomoč sektorjem, ki jih je kriza zaradi covida-19 najbolj prizadela; opozarja tudi na sklep o zagotovitvi makrofinančne pomoči v višini do 60 milijonov EUR za pomoč Črni gori pri omejevanju negativnih socialno-ekonomskih posledic pandemije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je pandemija covida-19 negativno vplivala na družbo kot celoto, zlasti pa na ženske, enostarševske družine in ranljive skupine, kot so Romi, Egipčani, osebe LGBTI, invalidi in druge manjšine, saj je poglobila neenakosti in zaostrila obstoječe težave; poziva črnogorske oblasti, naj pri pripravi in izvajanju socialno-ekonomskih ukrepov pomoči zaradi pandemije covida-19 upoštevajo potrebe teh skupin; |
| --- | --- |

67.

| 68. | izraža pohvalo vlogi mehanizma Unije na področju civilne zaščite, ki je zagotovil potrebno podporo v obliki zdravstvene in osebne zaščitne opreme za boj proti covidu-19 v Črni gori; |
| --- | --- |

68.

| 69. | izraža zaskrbljenost, ker teče postopek odpuščanja vodilnih delavcev v institucijah javnega zdravstva v obdobju, ko je Črna gora trdno v primežu pandemije covida-19, pa tudi ker je vlada najela novo posojilo v znesku 750 milijonov EUR, ne da bi se posvetovala s skupščino; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo in Svet, naj v znak solidarnosti državam Zahodnega Balkana pomagata pri pridobivanju cepiva proti covidu-19, Črno goro pa vključita v skupna javna naročila EU na področju cepiv; pozdravlja ukrepe, ki sta jih sprejela Komisija in Svet, da bi Črni gori pomagala pri nabavi cepiva proti covidu-19 prek instrumenta COVAX, pa tudi drugačno pomoč, na primer usklajevanje donacij držav članic EU; poziva, naj se z dodatno pomočjo zagotovi, da bo za prebivalce vseh držav Zahodnega Balkana čim prej na voljo dovolj cepiva, pri čemer je treba upoštevati pandemične razmere v posameznih državah; je trdno prepričan, da bi morale biti politike cepljenja v splošnem humanitarne in ne bi smele služiti nikakršnim geopolitičnim interesom; |
| --- | --- |

70.

| 71. | spodbuja Črno goro, naj kar najbolje izkoristi gospodarski in naložbeni načrt Komisije za Zahodni Balkan; priznava, kako pomemben je ta načrt pri podpiranju trajnostne povezljivosti v prometu in infrastrukturi, človeškega kapitala, konkurenčnosti in vključujoče rasti v regiji, obenem pa poudarja, da morajo biti vse naložbe v skladu s cilji Pariškega sporazuma in cilji EU glede razogljičenja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ugotavlja, da so vsi naložbeni cilji IPA III enako pomembni; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ustrezen delež sredstev IPA III usmeri v demokratični prehod Črne gore, ki poteka, zlasti zaradi stalnih težav z okoljem za naložbe, absorpcijsko sposobnostjo in okoljskimi standardi v državi; |
| --- | --- |

72.

Okolje, energija in promet

| 73. | pozdravlja napredek Črne gore pri diverzifikaciji proizvodnje električne energije na obnovljive vire, dejstvo, da je presegla svoj skupni cilj glede obnovljivih virov za leto 2020 in sektorske cilje glede električne energije ter ogrevanja in hlajenja, ter njeno dejavno sodelovanje v agendi na področju povezljivosti za Zahodni Balkan; poziva Črno goro, naj uvede bolj racionalizirana in poenostavljena pravila za spodbujanje in nadaljnje uvajanje projektov, povezanih z obnovljivimi viri; poudarja, kako pomembna je podpora EU za postopni prehod na bolj čisto in obnovljivo energijo; je zaskrbljen zaradi projektov pridobivanja nafte in plina ob črnogorski obali, ki lahko škodujejo okolju, naravi in turizmu, ki je najpomembnejši gospodarski sektor države; |
| --- | --- |

73.

| 74. | izraža pohvalo črnogorski odločitvi, da ukine finančno podporo malim hidroelektrarnam, ki ne izpolnjujejo ustreznih okoljskih standardov; je seznanjen s počasnim napredkom in zamudo pri zaprtju termoelektrarne Pljevlja in poziva Črno goro, naj nemudoma izpolni pravila iz direktive o velikih kurilnih napravah (4); |
| --- | --- |

74.

| 75. | priznava ukrepe, ki jih je Črna gora sprejela za vzpostavitev elektronskega sistema za potrdila o izvoru, da bi zagotovila skladnost s standardiziranim evropskim sistemom energetskih potrdil; je seznanjen z napredkom pri izvajanju reform v sektorju električne energije in poziva Črno goro, naj nemudoma prenese uredbo REMIT (5) v nacionalno zakonodajo in omrežne kode v kode nacionalnega omrežja; poziva Črno goro, naj v skladu z dobro prakso EU poveča trenutno nizko stopnjo prenosne zmogljivosti med trgovalnimi območji, ki so na voljo udeležencem na trgu z električno energijo; želi pohvaliti Črno goro za vodilno vlogo pri vzpostavljanju mehanizma za določanje cen ogljika in trgovanje z emisijami v regiji; pozdravlja popolno skladnost z direktivo o kakovosti goriva (6) in poziva k nadaljnjemu napredku pri vzdrževanju varnostnih zalog nafte; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja napredek pri nadaljnjem usklajevanju zakonodaje Črne gore na področju okolja in podnebnih sprememb ter nacionalnega energetskega in podnebnega načrta s pravnim redom EU in poziva k nadaljnjim prizadevanjem, da bi čim prej pripravili dokument v skladu s priporočili Ministrskega sveta Energetske skupnosti; izraža pohvalo Črni gori, ker je zaščitila reko Zeta kot naravni park; poziva oblasti, naj nujno ukrepajo za boljše varstvo zaščitenih območij in morebitnih območij Natura 2000, vključno z Ulcinjskimi solinami, jezerom Skadar, reko Tara in drugimi; poziva Črno goro, naj izboljša ravnanje z odpadki in obravnava težavo njihovega nezakonitega odlaganja; poziva oblasti, naj v izvajanje okoljskih, podnebnih in energetskih politik ter projektov v državi vključijo lokalne skupnosti in civilno družbo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | z zadovoljstvom opozarja, da je Črna gora v skladu s 1. členom svoje ustave ekološka država; opozarja, da mora biti vzpostavljanje območij za vojaško usposabljanje in preskušanje orožij na zavarovanih območjih Unesca v pogorju Sinjajevina v skladu z načeli Unesca o socialno-kulturni in ekološki trajnostnosti; ugotavlja, da bi bilo treba pri razvoju dodatnih zmogljivosti za hidroelektrarne in turizem, zlasti na zaščitenih območjih, upoštevati okoljevarstvene standarde EU; poziva oblasti, naj ocenijo okoljske vplive gradnje avtoceste ob reki Tara in bolje zaščitijo najdragocenejša območja; ponovno poziva k izvedbi temeljitih in celovitih predhodnih ocen okoljskega, ekonomskega in socialnega učinka infrastrukturnih projektov v skladu z evropskimi standardi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja začetek izvajanja zelene agende na Zahodnem Balkanu, ki bi lahko spodbudila prehod na trajnostno in ogljično nevtralno gospodarstvo; poziva Črno goro, naj še naprej uvaja in izvaja potrebno zakonodajo za doseganje dogovorjenih skupnih ciljev digitalne in zelene preobrazbe; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Črno goro, ki je četrta najbolj gozdnata evropska država, naj izboljša gospodarjenje z gozdovi in jim zlasti nameni več sredstev ter se dejavno bori proti nezakoniti sečnji; je seznanjen z nedavno študijo, v kateri je poudarjeno, da je v Črni gori vsako leto ustvarjenih približno sto tisoč kubičnih metrov odpadnega lesa, ki bi se lahko zlahka ponovno uporabil; poziva oblasti, naj razmislijo o načinih za spodbujanje modelov krožnega gospodarstva v tem gospodarskem sektorju, pa tudi drugih; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva črnogorske oblasti, naj v skladu z ustavo in Aarhuško konvencijo, ki jo je Črna gora ratificirala leta 2009, zagotovijo pravico do dostopa do okoljskih informacij o infrastrukturnih projektih; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter črnogorskemu predsedniku, vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 1.

(2)  UL C 363, 28.10.2020, str. 127.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0168.

(4)  Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (UL L 309, 27.11.2001, str. 1).

(5)  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

(6)  Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/111

---

P9_TA(2021)0245

Učinki podnebnih sprememb na človekove pravice in vloga okoljevarstvenikov pri tem vprašanju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (2020/2134(INI))

(2022/C 15/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih ustreznih pogodb, konvencij in instrumentov OZN o človekovih pravicah, zlasti Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 13. septembra 2007, ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki določajo, da imajo vsi ljudje pravico do polnega uživanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin brez diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih ustreznih pogodb, konvencij in instrumentov OZN o človekovih pravicah, zlasti Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 13. septembra 2007, ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki določajo, da imajo vsi ljudje pravico do polnega uživanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin brez diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN A/RES/53/144 z dne 8. marca 1999 o sprejetju Deklaracije o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN A/RES/53/144 z dne 8. marca 1999 o sprejetju Deklaracije o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, sprejete v Riu de Janeiru leta 1992, ki jo je podpisalo 168 držav, ter svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, sprejete v Riu de Janeiru leta 1992, ki jo je podpisalo 168 držav, ter svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (1),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, kot jo je sprejela generalna skupščina OZN 25. septembra 2015, in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, kot jo je sprejela generalna skupščina OZN 25. septembra 2015, in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je začela veljati 21. marca 1994, Kjotskega protokola z dne 11. decembra 1997 in Pariškega sporazuma z dne 22. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je začela veljati 21. marca 1994, Kjotskega protokola z dne 11. decembra 1997 in Pariškega sporazuma z dne 22. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice 40/11 z dne 21. marca 2019 o priznavanju prispevka zagovornikov okoljskih človekovih pravic k uživanju človekovih pravic, varstvu okolja in trajnostnemu razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice 40/11 z dne 21. marca 2019 o priznavanju prispevka zagovornikov okoljskih človekovih pravic k uživanju človekovih pravic, varstvu okolja in trajnostnemu razvoju,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN 31/52 z dne 1. februarja 2016 in A/74/161 iz leta 2019 o obveznostih na področju človekovih pravic v zvezi z uživanjem varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN 31/52 z dne 1. februarja 2016 in A/74/161 iz leta 2019 o obveznostih na področju človekovih pravic v zvezi z uživanjem varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice 41/21 z dne 12. julija 2019 o človekovih pravicah in podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice 41/21 z dne 12. julija 2019 o človekovih pravicah in podnebju,

| — | ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje z dne 10. decembra 2015 o podnebnih spremembah in človekovih pravicah ter njegove opredelitve zagovornikov okoljskih človekovih pravic „Who are environmental human rights defenders? (Kdo so zagovorniki okoljskih človekovih pravic?)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje z dne 10. decembra 2015 o podnebnih spremembah in človekovih pravicah ter njegove opredelitve zagovornikov okoljskih človekovih pravic „Who are environmental human rights defenders? (Kdo so zagovorniki okoljskih človekovih pravic?)“,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za izredno revščino in človekove pravice z dne 17. julija 2019 o podnebnih spremembah in revščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za izredno revščino in človekove pravice z dne 17. julija 2019 o podnebnih spremembah in revščini,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2019 o podnebnih spremembah, dezertifikaciji, degradaciji tal, trajnostnem gospodarjenju z zemljišči, prehranski varnosti in tokovih toplogrednih plinov v kopenskih ekosistemih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe iz leta 2019 o podnebnih spremembah, dezertifikaciji, degradaciji tal, trajnostnem gospodarjenju z zemljišči, prehranski varnosti in tokovih toplogrednih plinov v kopenskih ekosistemih,

| — | ob upoštevanju poročila OZN iz junija 2020 z naslovom „Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change (Spol, podnebje in varnost: ohranitev vključujočega miru v prvih bojnih vrstah pri podnebnih spremembah)“, ki so ga pripravili Program OZN za okolje, Agencija OZN za ženske, Program OZN za razvoj in Oddelek OZN za politične zadeve in izgradnjo miru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN iz junija 2020 z naslovom „Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change (Spol, podnebje in varnost: ohranitev vključujočega miru v prvih bojnih vrstah pri podnebnih spremembah)“, ki so ga pripravili Program OZN za okolje, Agencija OZN za ženske, Program OZN za razvoj in Oddelek OZN za politične zadeve in izgradnjo miru,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki EU zavezuje k vključevanju visoke ravni varstva okolja in izboljšanja kakovosti okolja v svoje politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki EU zavezuje k vključevanju visoke ravni varstva okolja in izboljšanja kakovosti okolja v svoje politike,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega petega dela z naslovom Zunanje delovanje Unije ter njegovih delov I, II, II, IV in V, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega petega dela z naslovom Zunanje delovanje Unije ter njegovih delov I, II, II, IV in V,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije z dne 25. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije z dne 25. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 (JOIN(2020)0005),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih in skupnega delovnega dokumenta služb z dne 17. oktobra 2016 z naslovom „Implementing EU External Policy on Indigenous Peoples (Izvajanje zunanje politike EU o domorodnih ljudstvih)“ (SWD(2016)0340) ter sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o diplomaciji na področju voda, z dne 17. junija 2019 o ukrepih EU za krepitev na pravilih temelječega multilateralizma in z dne 20. januarja 2020 o podnebni diplomaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih in skupnega delovnega dokumenta služb z dne 17. oktobra 2016 z naslovom „Implementing EU External Policy on Indigenous Peoples (Izvajanje zunanje politike EU o domorodnih ljudstvih)“ (SWD(2016)0340) ter sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o diplomaciji na področju voda, z dne 17. junija 2019 o ukrepih EU za krepitev na pravilih temelječega multilateralizma in z dne 20. januarja 2020 o podnebni diplomaciji,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in sanitarne oskrbe, ki jih je Svet sprejel 17. junija 2019, ter njenih smernic glede zagovornikov človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede varne pitne vode in sanitarne oskrbe, ki jih je Svet sprejel 17. junija 2019, ter njenih smernic glede zagovornikov človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (2),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo)“,

| — | ob upoštevanju izvedbenega načela 10 deklaracije iz Ria de Janeira o okolju in razvoju iz leta 1992, katerega namen je zagotoviti, da ima vsak posameznik dostop do informacij, možnost sodelovati v procesu odločanja in dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, da bi zaščitili pravico do zdravega in trajnostnega okolja za sedanje in prihodnje generacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenega načela 10 deklaracije iz Ria de Janeira o okolju in razvoju iz leta 1992, katerega namen je zagotoviti, da ima vsak posameznik dostop do informacij, možnost sodelovati v procesu odločanja in dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, da bi zaščitili pravico do zdravega in trajnostnega okolja za sedanje in prihodnje generacije,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 20. junija 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 20. junija 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3),

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 2019 z naslovom „The State of the World’s Biodiversity for Food and Agriculture (Stanje svetovne biotske raznovrstnosti v zvezi s prehrano in kmetijstvom)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 2019 z naslovom „The State of the World’s Biodiversity for Food and Agriculture (Stanje svetovne biotske raznovrstnosti v zvezi s prehrano in kmetijstvom)“,

| — | ob upoštevanju velikega tveganja izgube biotske raznovrstnosti, ki je opisano v globalnem ocenjevalnem poročilu o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) z dne 31. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju velikega tveganja izgube biotske raznovrstnosti, ki je opisano v globalnem ocenjevalnem poročilu o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES) z dne 31. maja 2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (5),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0039/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0039/2021),

| A. | ker imajo vse osebe, lokalne skupnosti in skupine prebivalcev pravico do popolnega uživanja človekovih pravic, kot so zapisane v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker imajo vse osebe, lokalne skupnosti in skupine prebivalcev pravico do popolnega uživanja človekovih pravic, kot so zapisane v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah;

| B. | ker imajo podnebne spremembe in stalna degradacija okolja posledice za sladkovodne vire, ekosisteme in možnosti preživljanja skupnosti, ki že sedaj ovirajo učinkovito uživanje človekovih pravic, pa tudi pravice do življenja, prehranske varnosti, varne pitne vode in sanitarne oskrbe, zdravja, nastanitve, samoodločbe, dela in razvoja, kot je opisano v resoluciji Sveta OZN za človekove pravice 41/21; ker se bodo te posledice v naslednjih desetletjih dramatično povečale, četudi bi uspeli uresničiti mednarodni cilj glede omejitve dviga globalne temperature na 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo; ker države različno prispevajo k podnebnim spremembam in imajo skupne, vendar različne odgovornosti; ker podnebne spremembe neposredno in dolgoročno ogrožajo svetovno prebivalstvo, zlasti revno prebivalstvo, ki je še posebej ranljivo, kot je opisano v resoluciji Sveta OZN za človekove pravice 7/23; |
| --- | --- |

B.

ker imajo podnebne spremembe in stalna degradacija okolja posledice za sladkovodne vire, ekosisteme in možnosti preživljanja skupnosti, ki že sedaj ovirajo učinkovito uživanje človekovih pravic, pa tudi pravice do življenja, prehranske varnosti, varne pitne vode in sanitarne oskrbe, zdravja, nastanitve, samoodločbe, dela in razvoja, kot je opisano v resoluciji Sveta OZN za človekove pravice 41/21; ker se bodo te posledice v naslednjih desetletjih dramatično povečale, četudi bi uspeli uresničiti mednarodni cilj glede omejitve dviga globalne temperature na 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo; ker države različno prispevajo k podnebnim spremembam in imajo skupne, vendar različne odgovornosti; ker podnebne spremembe neposredno in dolgoročno ogrožajo svetovno prebivalstvo, zlasti revno prebivalstvo, ki je še posebej ranljivo, kot je opisano v resoluciji Sveta OZN za človekove pravice 7/23;

| C. | ker OZN, druge mednarodne organizacije in strokovnjaki pozivajo k splošnemu priznanju pravice do zdravega in varnega okolja kot univerzalne pravice; |
| --- | --- |

C.

ker OZN, druge mednarodne organizacije in strokovnjaki pozivajo k splošnemu priznanju pravice do zdravega in varnega okolja kot univerzalne pravice;

| D. | ker spoprijemanje s podnebnimi spremembami poraja vprašanja v zvezi s pravico in enakopravnostjo, tako na mednarodni kot na nacionalni ravni ter med generacijami; ker so dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, dostop do informacij ter udeležba javnosti pri odločanju zapisani v izvedbenem načelu 10 deklaracije iz Ria de Janeira o okolju in razvoju, Aarhuški konvenciji (6) z dne 25. junija 1998 ter konvenciji iz Escazúja (7) z dne 4. marca 2018; |
| --- | --- |

D.

ker spoprijemanje s podnebnimi spremembami poraja vprašanja v zvezi s pravico in enakopravnostjo, tako na mednarodni kot na nacionalni ravni ter med generacijami; ker so dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, dostop do informacij ter udeležba javnosti pri odločanju zapisani v izvedbenem načelu 10 deklaracije iz Ria de Janeira o okolju in razvoju, Aarhuški konvenciji (6) z dne 25. junija 1998 ter konvenciji iz Escazúja (7) z dne 4. marca 2018;

| E. | ker so degradacija okolja, podnebne spremembe in netrajnostni razvoj nekatere od najbolj perečih in resnih groženj, ki sedanjim in prihodnjim generacijam preprečujejo, da bi uživale več človekovih pravic; ker so podpisnice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja dolžne izvajati učinkovite ukrepe za blažitev podnebnih sprememb, povečanje prilagoditvene sposobnosti ranljivih skupin prebivalstva in preprečevanje predvidljive izgube življenj; |
| --- | --- |

E.

ker so degradacija okolja, podnebne spremembe in netrajnostni razvoj nekatere od najbolj perečih in resnih groženj, ki sedanjim in prihodnjim generacijam preprečujejo, da bi uživale več človekovih pravic; ker so podpisnice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja dolžne izvajati učinkovite ukrepe za blažitev podnebnih sprememb, povečanje prilagoditvene sposobnosti ranljivih skupin prebivalstva in preprečevanje predvidljive izgube življenj;

| F. | ker so podpisnice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja dolžne zbirati in širiti informacije o vplivih na okolje ter javnosti olajševati udeležbo pri odločanju o okoljskih zadevah; |
| --- | --- |

F.

ker so podpisnice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja dolžne zbirati in širiti informacije o vplivih na okolje ter javnosti olajševati udeležbo pri odločanju o okoljskih zadevah;

| G. | ker obravnava podnebnih sprememb z vidika človekovih pravic izpostavlja načeli univerzalnosti in nediskriminacije, v skladu s katerima se pravice zagotavljajo vsem ljudem na svetu, tudi ranljivim skupinam, brez kakršnega koli razlikovanja na podlagi rase, barve kože, spola, jezika, veroizpovedi, političnih in drugih stališč, narodnosti ali socialnega porekla, premoženja, rojstva ali drugega statusa; |
| --- | --- |

G.

ker obravnava podnebnih sprememb z vidika človekovih pravic izpostavlja načeli univerzalnosti in nediskriminacije, v skladu s katerima se pravice zagotavljajo vsem ljudem na svetu, tudi ranljivim skupinam, brez kakršnega koli razlikovanja na podlagi rase, barve kože, spola, jezika, veroizpovedi, političnih in drugih stališč, narodnosti ali socialnega porekla, premoženja, rojstva ali drugega statusa;

| H. | ker imajo vlade, družbe in posamezniki etično in medgeneracijsko odgovornost, da so vse bolj proaktivni pri politiki in sodelovanju, da bi se dogovorili o mednarodnih standardih, s katerimi bi zaščitili in ohranili planet za sedanje in prihodnje generacije, jim zagotovili polno uživanje njihovih človekovih pravic in ublažili negativne posledice podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

H.

ker imajo vlade, družbe in posamezniki etično in medgeneracijsko odgovornost, da so vse bolj proaktivni pri politiki in sodelovanju, da bi se dogovorili o mednarodnih standardih, s katerimi bi zaščitili in ohranili planet za sedanje in prihodnje generacije, jim zagotovili polno uživanje njihovih človekovih pravic in ublažili negativne posledice podnebnih sprememb;

| I. | ker je splošno priznano, da imajo obveznosti in dolžnosti držav in zasebnega sektorja na področju človekovih pravic specifičen vpliv na podnebne spremembe; ker je neuspešna zaščita okolja in tistih, ki se zanj zavzemajo, v nasprotju s pravno zavezujočimi obveznostmi držav na področju človekovih pravic in bi lahko pomenila kršitev določenih pravic, na primer pravice do zdravega okolja ali pravice do življenja; ker ima vse več poslovnih dejavnosti in operacij v tretjih državah resne posledice za človekove pravice in okolje; |
| --- | --- |

I.

ker je splošno priznano, da imajo obveznosti in dolžnosti držav in zasebnega sektorja na področju človekovih pravic specifičen vpliv na podnebne spremembe; ker je neuspešna zaščita okolja in tistih, ki se zanj zavzemajo, v nasprotju s pravno zavezujočimi obveznostmi držav na področju človekovih pravic in bi lahko pomenila kršitev določenih pravic, na primer pravice do zdravega okolja ali pravice do življenja; ker ima vse več poslovnih dejavnosti in operacij v tretjih državah resne posledice za človekove pravice in okolje;

| J. | ker je Pariški sporazum prva mednarodna pogodba, ki izrecno priznava povezavo med podnebnimi ukrepi in človekovimi pravicami, kar omogoča, da se z uporabo obstoječih pravnih instrumentov, povezanih s človekovimi pravicami, države in zasebne subjekte spodbudi k zmanjšanju emisij; ker s Pariškim sporazumom niso bili predvideni konkretni instrumenti, s katerimi bi lahko terjali odgovornost od držav in podjetij za njihov vpliv na podnebne spremembe in izvrševanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

J.

ker je Pariški sporazum prva mednarodna pogodba, ki izrecno priznava povezavo med podnebnimi ukrepi in človekovimi pravicami, kar omogoča, da se z uporabo obstoječih pravnih instrumentov, povezanih s človekovimi pravicami, države in zasebne subjekte spodbudi k zmanjšanju emisij; ker s Pariškim sporazumom niso bili predvideni konkretni instrumenti, s katerimi bi lahko terjali odgovornost od držav in podjetij za njihov vpliv na podnebne spremembe in izvrševanje človekovih pravic;

| K. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice jasno razsodilo, da lahko različne vrste degradacije okolja povzročijo kršitve osnovnih človekovih pravic, na primer pravice do življenja, pravice do zasebnega in družinskega življenja, pravice do mirnega uživanja doma in prepovedi nečloveškega in ponižujočega ravnanja; |
| --- | --- |

K.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice jasno razsodilo, da lahko različne vrste degradacije okolja povzročijo kršitve osnovnih človekovih pravic, na primer pravice do življenja, pravice do zasebnega in družinskega življenja, pravice do mirnega uživanja doma in prepovedi nečloveškega in ponižujočega ravnanja;

| L. | ker je cilj podnebne pravičnosti boj proti podnebnim spremembam z uporabo prava o človekovih pravicah, da bi premostili vrzel v odgovornosti pri podnebnem upravljanju, in sicer s sodnimi postopki na področju podnebnih sprememb zoper države in podjetja, ki bi morala v lastnem interesu odgovarjati za svoja dejanja v zvezi z ohranjanjem narave, in da bi sedanjim in prihodnjim generacijam omogočili dostojno in zdravo življenje; |
| --- | --- |

L.

ker je cilj podnebne pravičnosti boj proti podnebnim spremembam z uporabo prava o človekovih pravicah, da bi premostili vrzel v odgovornosti pri podnebnem upravljanju, in sicer s sodnimi postopki na področju podnebnih sprememb zoper države in podjetja, ki bi morala v lastnem interesu odgovarjati za svoja dejanja v zvezi z ohranjanjem narave, in da bi sedanjim in prihodnjim generacijam omogočili dostojno in zdravo življenje;

| M. | ker so bile pri več sodnih postopkih, ki so trenutno v teku, ugotovljene kršitve človekovih pravic, kar je omogočilo, da se posameznikom, državam in podjetjem pripiše odgovornost za spodletele ukrepe ali neukrepanje pri spoprijemanju s posledicami podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

M.

ker so bile pri več sodnih postopkih, ki so trenutno v teku, ugotovljene kršitve človekovih pravic, kar je omogočilo, da se posameznikom, državam in podjetjem pripiše odgovornost za spodletele ukrepe ali neukrepanje pri spoprijemanju s posledicami podnebnih sprememb;

| N. | ker so zaradi zaostrenega boja za naravne vire, ki ga vodijo zasebna podjetja, včasih tudi s sodelovanjem vlad, naravovarstveniki in domorodne skupnosti, ki želijo zaščititi svoja tradicionalna ozemlja, prevzeli vodilno vlogo pri okoljskem ukrepanju in tako postali izpostavljeni preganjanju; |
| --- | --- |

N.

ker so zaradi zaostrenega boja za naravne vire, ki ga vodijo zasebna podjetja, včasih tudi s sodelovanjem vlad, naravovarstveniki in domorodne skupnosti, ki želijo zaščititi svoja tradicionalna ozemlja, prevzeli vodilno vlogo pri okoljskem ukrepanju in tako postali izpostavljeni preganjanju;

| O. | ker bodo posledice podnebnih sprememb za človekove pravice čutile ne le najbolj ranljive skupine prebivalstva, temveč celotno svetovno prebivalstvo; ker neposredne posledice podnebnih sprememb najbolj prizadenejo najranljivejše skupnosti in države, ki najmanj prispevajo k onesnaževanju in uničevanju okolja; ker je število bolezni in prezgodnjih smrti zaradi onesnaževanja okolja že trikrat večje kot pri aidsu, tuberkulozi in malariji skupaj, kar ogroža pravico do življenja, zdravega okolja in čistega zraka; ker so naravne nesreče, kot so poplave, tropske nevihte in dolga sušna obdobja, vse pogostejše ter ogrožajo prehransko varnost v državah svetovnega juga in uživanje številnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

O.

ker bodo posledice podnebnih sprememb za človekove pravice čutile ne le najbolj ranljive skupine prebivalstva, temveč celotno svetovno prebivalstvo; ker neposredne posledice podnebnih sprememb najbolj prizadenejo najranljivejše skupnosti in države, ki najmanj prispevajo k onesnaževanju in uničevanju okolja; ker je število bolezni in prezgodnjih smrti zaradi onesnaževanja okolja že trikrat večje kot pri aidsu, tuberkulozi in malariji skupaj, kar ogroža pravico do življenja, zdravega okolja in čistega zraka; ker so naravne nesreče, kot so poplave, tropske nevihte in dolga sušna obdobja, vse pogostejše ter ogrožajo prehransko varnost v državah svetovnega juga in uživanje številnih človekovih pravic;

| P. | ker je okoljska pravičnost del socialne pravičnosti in so učinki podnebnih sprememb asimetrični, njihove škodljive posledice pa uničujoče za sedanje in prihodnje generacije, zlasti v državah v razvoju; ker podnebne spremembe močno vplivajo na države v razvoju in zaostrujejo obstoječe socialne in ekonomske neenakosti, zaradi česar njihove škodljive posledice nesorazmerno bolj prizadenejo ranljive skupine; |
| --- | --- |

P.

ker je okoljska pravičnost del socialne pravičnosti in so učinki podnebnih sprememb asimetrični, njihove škodljive posledice pa uničujoče za sedanje in prihodnje generacije, zlasti v državah v razvoju; ker podnebne spremembe močno vplivajo na države v razvoju in zaostrujejo obstoječe socialne in ekonomske neenakosti, zaradi česar njihove škodljive posledice nesorazmerno bolj prizadenejo ranljive skupine;

| Q. | ker so podnebne spremembe vse pomembnejši vzrok za razseljevanje in migracije, tako znotraj držav kot med njimi; ker je razselitev bližajoč se scenarij za nekatere skupnosti, na primer tiste, ki živijo na arktičnih območjih, ki se hitro talijo, obalnih območjih z nizko nadmorsko višino in majhnih otokih ter na območjih, ki jim grozi dezertifikacija; ker se od leta 2008 zaradi vremenskih katastrof v povprečju preseli 24 milijonov ljudi na leto, večinoma znotraj treh najranljivejših regij – podsaharske Afrike, južne Azije in Latinske Amerike; ker je po podatkih Programa Združenih narodov za razvoj 80 % ljudi, razseljenih zaradi podnebnih sprememb, žensk; ker lahko vse večje razseljevanje prebivalstva zaradi podnebnih sprememb ogrozi človekove pravice, kulturo in tradicionalno znanje prebivalstva, ki so ga prizadele podnebne spremembe, njegovo razseljevanje pa ima bistvene posledice za lokalne skupnosti v državah in na ozemljih, kjer se naseli; |
| --- | --- |

Q.

ker so podnebne spremembe vse pomembnejši vzrok za razseljevanje in migracije, tako znotraj držav kot med njimi; ker je razselitev bližajoč se scenarij za nekatere skupnosti, na primer tiste, ki živijo na arktičnih območjih, ki se hitro talijo, obalnih območjih z nizko nadmorsko višino in majhnih otokih ter na območjih, ki jim grozi dezertifikacija; ker se od leta 2008 zaradi vremenskih katastrof v povprečju preseli 24 milijonov ljudi na leto, večinoma znotraj treh najranljivejših regij – podsaharske Afrike, južne Azije in Latinske Amerike; ker je po podatkih Programa Združenih narodov za razvoj 80 % ljudi, razseljenih zaradi podnebnih sprememb, žensk; ker lahko vse večje razseljevanje prebivalstva zaradi podnebnih sprememb ogrozi človekove pravice, kulturo in tradicionalno znanje prebivalstva, ki so ga prizadele podnebne spremembe, njegovo razseljevanje pa ima bistvene posledice za lokalne skupnosti v državah in na ozemljih, kjer se naseli;

| R. | ker so omejitve in zapore zaradi pandemije covida-19 zmanjšale preglednost in spremljanje kršitev človekovih pravic ter okrepile politično ustrahovanje in digitalni nadzor, hkrati pa omejile dostop do pravnega varstva in zmožnosti okoljevarstvenikov, lokalnih akterjev, domorodnega prebivalstva in drugih, da učinkovito sodelujejo v procesih odločanja; ker so omejitve gibanja domorodnih skupnosti omejile njihove zmožnosti, da nadzorujejo in ščitijo svoja ozemlja; ker bi morale takšne omejitve temeljiti na legitimni in demokratični zakonodaji; ker se je zaradi pandemije bistveno zmanjšala zmožnost mednarodne skupnosti, da ugotavlja in preiskuje domnevne kršitve; |
| --- | --- |

R.

ker so omejitve in zapore zaradi pandemije covida-19 zmanjšale preglednost in spremljanje kršitev človekovih pravic ter okrepile politično ustrahovanje in digitalni nadzor, hkrati pa omejile dostop do pravnega varstva in zmožnosti okoljevarstvenikov, lokalnih akterjev, domorodnega prebivalstva in drugih, da učinkovito sodelujejo v procesih odločanja; ker so omejitve gibanja domorodnih skupnosti omejile njihove zmožnosti, da nadzorujejo in ščitijo svoja ozemlja; ker bi morale takšne omejitve temeljiti na legitimni in demokratični zakonodaji; ker se je zaradi pandemije bistveno zmanjšala zmožnost mednarodne skupnosti, da ugotavlja in preiskuje domnevne kršitve;

| S. | ker je zmožnost ljudi za prilagajanje na podnebne spremembe v veliki meri povezana z njihovim dostopom do osnovnih človekovih pravic ter zdravjem ekosistemov, od katerih sta odvisna njihovo preživetje in dobrobit; ker lahko razseljevanje ljudi ter blažilni in prilagoditveni ukrepi, na primer v zvezi z dostopom do naravnih virov – kot so zemljišča, voda in gozdovi – in njihovo uporabo, prav tako negativno vplivajo na izvrševanje človekovih pravic; ker bodo na podlagi poročila posebnega poročevalca OZN za izredno revščino in človekove pravice z dne 17. julija 2019 o podnebnih spremembah in revščini 75–80 % stroškov podnebnih sprememb nosile države in regije v razvoju; |
| --- | --- |

S.

ker je zmožnost ljudi za prilagajanje na podnebne spremembe v veliki meri povezana z njihovim dostopom do osnovnih človekovih pravic ter zdravjem ekosistemov, od katerih sta odvisna njihovo preživetje in dobrobit; ker lahko razseljevanje ljudi ter blažilni in prilagoditveni ukrepi, na primer v zvezi z dostopom do naravnih virov – kot so zemljišča, voda in gozdovi – in njihovo uporabo, prav tako negativno vplivajo na izvrševanje človekovih pravic; ker bodo na podlagi poročila posebnega poročevalca OZN za izredno revščino in človekove pravice z dne 17. julija 2019 o podnebnih spremembah in revščini 75–80 % stroškov podnebnih sprememb nosile države in regije v razvoju;

| T. | ker bi lahko podnebne spremembe preusmerile smer človekovega razvoja, saj lahko zmanjšajo produktivnost kmetijstva, prehransko varnost in varnost vode ter povečajo izpostavljenost skrajnim naravnim nesrečam, povzročijo uničenje ekosistemov ter povečajo tveganje za zdravje; |
| --- | --- |

T.

ker bi lahko podnebne spremembe preusmerile smer človekovega razvoja, saj lahko zmanjšajo produktivnost kmetijstva, prehransko varnost in varnost vode ter povečajo izpostavljenost skrajnim naravnim nesrečam, povzročijo uničenje ekosistemov ter povečajo tveganje za zdravje;

| U. | ker naj bi po navedbah Svetovne zdravstvene organizacije od leta 2030 zaradi podnebnih sprememb vsako leto umrlo približno 250 000 ljudi, in sicer zaradi podhranjenosti, malarije, diareje in vročinskega stresa; ker so po navedbah Svetovnega programa za hrano podnebni pretresi eden od treh glavnih vzrokov za neustrezno prehransko varnost po svetu; ker se je v letu 2019 skoraj 750 milijonov ljudi, tj. 10 % svetovnega prebivalstva, soočalo z izredno neustrezno prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

U.

ker naj bi po navedbah Svetovne zdravstvene organizacije od leta 2030 zaradi podnebnih sprememb vsako leto umrlo približno 250 000 ljudi, in sicer zaradi podhranjenosti, malarije, diareje in vročinskega stresa; ker so po navedbah Svetovnega programa za hrano podnebni pretresi eden od treh glavnih vzrokov za neustrezno prehransko varnost po svetu; ker se je v letu 2019 skoraj 750 milijonov ljudi, tj. 10 % svetovnega prebivalstva, soočalo z izredno neustrezno prehransko varnostjo;

| V. | ker podnebna kriza zaostruje neenakosti med spoloma, saj ekstremni vremenski pojavi, naravne nesreče in dolgoročna degradacija okolja ogrožajo domove, možnosti preživljanja ter družbene povezave in infrastrukturo skupnosti, kar ima nesorazmerne posledice za ženske in dekleta, saj se povečuje obseg neplačane oskrbe in gospodinjskih del, nasilje na podlagi spola in marginalizacija izobraževanja, vključevanja in vodilne vloge žensk; |
| --- | --- |

V.

ker podnebna kriza zaostruje neenakosti med spoloma, saj ekstremni vremenski pojavi, naravne nesreče in dolgoročna degradacija okolja ogrožajo domove, možnosti preživljanja ter družbene povezave in infrastrukturo skupnosti, kar ima nesorazmerne posledice za ženske in dekleta, saj se povečuje obseg neplačane oskrbe in gospodinjskih del, nasilje na podlagi spola in marginalizacija izobraževanja, vključevanja in vodilne vloge žensk;

| W. | ker je nasilje zoper okoljske aktiviste, zlasti aktivistke, in zagovornike okoljskih pravic ter njihove odvetnike trend, ki je med drugim dobro dokumentiran tudi v množičnih in družbenih medijih; ker aktivistke trpijo zaradi oblik nasilja in ustrahovanja na podlagi spola, kar je razlog za hudo zaskrbljenost; |
| --- | --- |

W.

ker je nasilje zoper okoljske aktiviste, zlasti aktivistke, in zagovornike okoljskih pravic ter njihove odvetnike trend, ki je med drugim dobro dokumentiran tudi v množičnih in družbenih medijih; ker aktivistke trpijo zaradi oblik nasilja in ustrahovanja na podlagi spola, kar je razlog za hudo zaskrbljenost;

| X. | ker so okoljevarstveniki na čelu boja proti podnebnim spremembam in zavzemanj za prevzemanje odgovornosti; ker organi za varstvo človekovih pravic vse bolj opozarjajo, da je treba okoljevarstvenike posebej zaščititi; ker je krčenje prostora za civilno družbo svetovni pojav, ki nesorazmerno vpliva na zagovornike človekovih pravic, ki so dejavni na področju okoljskih in ozemeljskih vprašanj in se pogosto nahajajo na podeželskih in izoliranih območjih z omejenim dostopom do mehanizmov zaščite; ker velika večina kršitev človekovih pravic, ki jih doživljajo zagovorniki človekovih pravic in okoljevarstveniki, ostane skoraj popolnoma nekaznovana; ker sta podpora in zaščita zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov prednostni nalogi Evropske unije na področju njenega zunanjega delovanja po svetu in v njenem sosedstvu; ker mora Unija v zvezi s tem uporabiti vse razpoložljive instrumente; |
| --- | --- |

X.

ker so okoljevarstveniki na čelu boja proti podnebnim spremembam in zavzemanj za prevzemanje odgovornosti; ker organi za varstvo človekovih pravic vse bolj opozarjajo, da je treba okoljevarstvenike posebej zaščititi; ker je krčenje prostora za civilno družbo svetovni pojav, ki nesorazmerno vpliva na zagovornike človekovih pravic, ki so dejavni na področju okoljskih in ozemeljskih vprašanj in se pogosto nahajajo na podeželskih in izoliranih območjih z omejenim dostopom do mehanizmov zaščite; ker velika večina kršitev človekovih pravic, ki jih doživljajo zagovorniki človekovih pravic in okoljevarstveniki, ostane skoraj popolnoma nekaznovana; ker sta podpora in zaščita zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov prednostni nalogi Evropske unije na področju njenega zunanjega delovanja po svetu in v njenem sosedstvu; ker mora Unija v zvezi s tem uporabiti vse razpoložljive instrumente;

| Y. | ker so bili okoljevarstveniki v zadnjih letih podvrženi vedno pogostejšim primerom ubojev, ugrabitev, mučenja, nasilja na podlagi spola, groženj, nadlegovanja, ustrahovanja, blatenja, inkriminacije, sodnega nadlegovanja, prisilnih izselitev in razselitev; |
| --- | --- |

Y.

ker so bili okoljevarstveniki v zadnjih letih podvrženi vedno pogostejšim primerom ubojev, ugrabitev, mučenja, nasilja na podlagi spola, groženj, nadlegovanja, ustrahovanja, blatenja, inkriminacije, sodnega nadlegovanja, prisilnih izselitev in razselitev;

| Z. | ker je posebna poročevalka OZN o razmerah na področju človekovih pravic izrazila zaskrbljenost v zvezi z zagovorniki človekovih pravic v vseh državah, saj so izpostavljeni omejitvam glede svobode gibanja, zbiranja, izražanja in združevanja ter so žrtve lažnih obtožb, nepoštenih sojenj, samovoljnih aretacij in pridržanj, mučenja ter usmrtitev; |
| --- | --- |

Z.

ker je posebna poročevalka OZN o razmerah na področju človekovih pravic izrazila zaskrbljenost v zvezi z zagovorniki človekovih pravic v vseh državah, saj so izpostavljeni omejitvam glede svobode gibanja, zbiranja, izražanja in združevanja ter so žrtve lažnih obtožb, nepoštenih sojenj, samovoljnih aretacij in pridržanj, mučenja ter usmrtitev;

| AA. | ker je v poročilu organizacije Global Witness za leto 2020 navedeno, da je bilo v letu 2019 ubitih 212 aktivistov, ki delujejo na področju zemljiških pravic in varstva okolja, kar je za 30 % več kot v letu 2018; ker je bilo približno 40 % teh žrtev pripadnikov domorodnih ljudstev in tradicionalnih lastnikov zemljišč, več kot dve tretjini umorov pa sta se zgodili v Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

AA.

ker je v poročilu organizacije Global Witness za leto 2020 navedeno, da je bilo v letu 2019 ubitih 212 aktivistov, ki delujejo na področju zemljiških pravic in varstva okolja, kar je za 30 % več kot v letu 2018; ker je bilo približno 40 % teh žrtev pripadnikov domorodnih ljudstev in tradicionalnih lastnikov zemljišč, več kot dve tretjini umorov pa sta se zgodili v Latinski Ameriki;

| AB. | ker imajo domorodna ljudstva posebne pravice pri varstvu okolja, zemljišč in virov, kot je zapisano v členu 7 konvencije Mednarodne organizacije dela o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989; ker člen 29 Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 določa, da imajo domorodna ljudstva pravico do ohranjanja in varstva okolja in proizvodne zmogljivosti njihovih zemljišč ali ozemelj ter virov; |
| --- | --- |

AB.

ker imajo domorodna ljudstva posebne pravice pri varstvu okolja, zemljišč in virov, kot je zapisano v členu 7 konvencije Mednarodne organizacije dela o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989; ker člen 29 Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 določa, da imajo domorodna ljudstva pravico do ohranjanja in varstva okolja in proizvodne zmogljivosti njihovih zemljišč ali ozemelj ter virov;

| AC. | ker je sporazum iz Escazúja prvi regionalni sporazum o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v Latinski Ameriki in Karibih; ker je sporazum iz Escazúja, ki ga je mogoče ratificirati od 1. septembra 2019, prva pogodba, ki uvaja pravico do zdravega okolja (člen 4); ker je lahko sporazum iz Escazúja, ki poudarja pomen regionalnega sodelovanja, navdih za druge regije, ki se soočajo s podobnimi izzivi; ker je v Aarhuški konvenciji določenih več pravic posameznikov in organizacij civilne družbe, povezanih z okoljem, vključno s pravicami do dostopa do okoljskih informacij, udeležbe javnosti pri odločanju v okoljskih zadevah in dostopa do pravnega varstva; ker morajo pogodbenice konvencije zagotoviti potrebne določbe, da lahko javni organi (na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni) prispevajo k uveljavljanju teh pravic; |
| --- | --- |

AC.

ker je sporazum iz Escazúja prvi regionalni sporazum o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v Latinski Ameriki in Karibih; ker je sporazum iz Escazúja, ki ga je mogoče ratificirati od 1. septembra 2019, prva pogodba, ki uvaja pravico do zdravega okolja (člen 4); ker je lahko sporazum iz Escazúja, ki poudarja pomen regionalnega sodelovanja, navdih za druge regije, ki se soočajo s podobnimi izzivi; ker je v Aarhuški konvenciji določenih več pravic posameznikov in organizacij civilne družbe, povezanih z okoljem, vključno s pravicami do dostopa do okoljskih informacij, udeležbe javnosti pri odločanju v okoljskih zadevah in dostopa do pravnega varstva; ker morajo pogodbenice konvencije zagotoviti potrebne določbe, da lahko javni organi (na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni) prispevajo k uveljavljanju teh pravic;

Vpliv podnebnih sprememb na človekove pravice

| 1. | poudarja, da so uživanje, varstvo in spodbujanje človekovih pravic, ki temeljijo na človekovem dostojanstvu, ter zdrav in trajnosten planet medsebojno povezani; poziva EU in njene države članice, naj na svetovnem prizorišču delujejo kot verodostojen in zanesljiv partner, tako da sprejmejo, krepijo in izvajajo zakonodajo, ki je usklajena s celostnim in na človekovih pravicah temelječim pristopom k podnebnim ukrepom, usmerjajo politike in ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter zagotovijo, da so te politike in ukrepi primerni, dovolj ambiciozni, nediskriminatorni in v skladu z zahtevami, povezanimi z osnovnimi človekovimi pravicami; ugotavlja, da bi morali standardi in načela, ki izhajajo iz mednarodnega prava človekovih pravic, usmerjati vse politike in programe, povezane s podnebnimi spremembami, in sicer v vseh fazah procesa; poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo države, ki niso članice EU, podjetja in lokalne oblasti, da sprejmejo in uvedejo rešitve ter ukrepe, ki bodo prispevali k varstvu okolja in odpravljali posledice podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Unijo in njene države članice, naj s svojim zunanjim delovanjem okrepijo povezavo med človekovimi pravicami in okoljem ter naj mednarodnim, regionalnim in lokalnim mehanizmom človekovih pravic pomagajo pri obravnavi okoljskih izzivov, zlasti pri obravnavi vpliva podnebnih sprememb na polno uživanje človekovih pravic; poziva Komisijo, naj vključi vidika podnebnih sprememb in človekovih pravic v vse ustrezne politike EU in zagotovi skladnost teh politik; ugotavlja, kako pomembne so podporne dejavnosti, ki povečujejo ozaveščenost glede posledic podnebnih sprememb, degradacije okolja in izgube biotske raznovrstnosti za človekove pravice; poziva Unijo, naj za vključitev vidika človekovih pravic v okoljsko zakonodajo in politike podpre in okrepi sodelovanje s tretjimi državami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da morajo imeti vsi ljudje možnost razvoja; opozarja na tveganje kršitev človekovih pravic v mednarodnih dobavnih verigah blaga tako za konvencionalne vire energije kot za vire energije iz obnovljivih virov, kot je na primer delo otrok v rudnikih kobalta, ki se uporablja pri proizvodnji litij-ionskih baterij; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju tehnoloških usmeritev na področju energije in prometa upošteva posledice za človekove pravice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da pomanjkanje vode, ki je ena od posledic podnebnih sprememb, občuti veliko ljudi po svetu; poziva EU in njene države članice, naj obravnavajo pomanjkanje vode kot ključno prednostno nalogo v svojem zakonodajnem in političnem programu; ugotavlja, da slabo gospodarjenje z zemljo in naravnimi viri prispeva k novim konfliktom in ovira mirno reševanje obstoječih; opozarja, da se boj za vse bolj redke vire zaostruje, degradacija okolja, rast prebivalstva in podnebne spremembe pa ga še dodatno zaostrujejo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti na pravno obveznost spoštovanja pravice do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja, ki je med drugim pogoj za trajnostne gospodarske dejavnosti, ki prispevajo k blaginji in možnosti preživljanja posameznikov in skupnosti; poudarja, da imajo posamezniki, domorodne skupnosti in zagovorniki okoljskih človekovih pravic v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic na voljo pravna sredstva za odpravljanje škode, ki so jo povzročile podnebne spremembe, izvajanje ukrepov za boj proti podnebnim spremembam ter za nalaganje odgovornosti državam, podjetjem in posameznikom za njihova dejanja, ki vplivajo na podnebne spremembe in človekove pravice; v zvezi s tem poziva EU, naj boj proti nekaznovanju uvrsti med svoje ključne prednostne naloge, tako da razvije instrumente, s pomočjo katerih bo mogoče celovito, učinkovito in dosledno uveljavljati zakonodajo s področja človekovih pravic in okoljsko zakonodajo ter ju izvrševati; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo konkretne zaveze na področju človekovih pravic, okolja in podnebnih sprememb, določene v akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, učinkovito izvajale in spremljale ter da bo v izvajanje načrta vključen vidik spola; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podpira mandat posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in okolje, ki se zavzema za splošno priznanje pravice do življenja v varnem, čistem, zdravem in trajnostnem okolju kot človekove pravice; poziva Unijo in države članice, naj na naslednji generalni skupščini OZN podprejo splošno priznanje te pravice; meni, da bi moralo to priznanje spodbuditi močnejše okoljske politike, boljše izvrševanje zakonodaje, udeležbo javnosti pri odločanju o okoljskih zadevah, dostop do informacij in pravnega varstva ter boljše rezultate za ljudi in planet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj še naprej spremlja razmere na področju človekovih pravic in podnebnih sprememb ter v tesnem sodelovanju s Svetom OZN za človekove pravice/visoko komisarko OZN za človekove pravice oceni napredek pri vključevanju človekovih pravic v vse vidike podnebnih ukrepov na nacionalni in mednarodni ravni; v zvezi s tem poziva Unijo, naj v Listino vključi pravico do varnega in zdravega okolja in v celoti spoštuje člen 37 te listine; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je tesno sodelovanje z državami in vsemi zadevnimi institucionalnimi akterji, ki so vključeni v zagotavljanje ustreznega izvajanja določb s področja človekovih pravic in okolja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi morali imeti vsi brez diskriminacije temeljno pravico do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja ter stabilnega podnebja in da se mora ta pravica zagotavljati z ambicioznimi politikami ter mora biti v celoti izvršljiva prek pravosodnega sistema na vseh ravneh; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je vključevanje človekove pravice do zdravega okolja v ključne okoljske sporazume in procese bistveno za celovit odziv na pandemijo covida-19, ki vključuje spremembo razumevanja odnosa med ljudmi in naravo, s čimer se bodo zmanjšala tveganja in preprečila prihodnja škoda zaradi degradacije okolja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | spodbuja EU in njene države članice, naj z aktivno podporo posebnega predstavnika EU za človekove pravice prevzamejo pobudo za boj proti nekaznovanju storilcev kaznivih dejanj zoper okolje na svetovni ravni in naj v okviru Mednarodnega kazenskega sodišča utrejo pot za nova pogajanja med državami pogodbenicami, da bi se v Rimskem statutu ekocid priznal kot mednarodno kaznivo dejanje; poziva Komisijo in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj vzpostavi program za izgradnjo zmogljivosti nacionalnih jurisdikcij držav članic na teh področjih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Unijo in njene države članice, naj redno ocenjujejo, kako lahko zunanja razsežnost evropskega zelenega dogovora najbolje prispeva k celostnemu pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, na področju podnebnih ukrepov in izgube biotske raznovrstnosti; poziva EU, naj za izvajanje evropskega zelenega dogovora izkoristi širok nabor zunanjih politik, orodij ter političnih in finančnih instrumentov, ki jih ima na voljo; poziva EU, naj pregleda mehanizme za financiranje podnebnih ukrepov in po potrebi predlaga spremembe, da bi zagotovila polno spoštovanje človekovih pravic in v ta namen vzpostavila močna pravna jamstva; poziva, naj se uvedejo podnebne informacijske točke znotraj ustreznih služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, ki bi med drugim zagotavljale, da so vse zunanje dejavnosti odporne proti podnebnim spremembam; poziva k preglednemu in informativnemu obveščanju o teh vprašanjih v okviru programov razvojnega sodelovanja EU s tretjimi državami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k vključitvi vidika spola v trajnostne razvojne politike in programe, da bi strateški programi vključevali pravice žensk in deklet, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami ter nujnimi zdravstvenimi storitvami, ter spodbujali enakost spolov in podnebno pravičnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj poveča finančno in tehnično pomoč ter dejavnosti za izgradnjo zmogljivosti, s katerimi bo tretje države podprla pri vključevanju človekovih pravic v nacionalne podnebne ukrepe in programe ter pri spoštovanju mednarodne okoljske zakonodaje in zagotovila, da v teh državah cilji na področju podnebnih sprememb ne bodo vplivali na izvrševanje človekovih pravic; je seznanjen z medinstitucionalnim sporazumom o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, ki določa, da se 30 % sredstev nameni podnebnim in okoljskim ciljem; vztraja, da morajo vse dejavnosti evropskih finančnih institucij, zlasti Evropske investicijske banke ter Evropske banke za obnovo in razvoj, v tretjih državah potekati v skladu s podnebnimi zavezami EU in pristopom, ki temelji na človekovih pravicah; poziva k okrepitvi in poglobitvi njihovih pritožbenih mehanizmov (8) za posameznike ali skupine, ki menijo, da so jim bile s takimi dejavnostmi kršene njihove pravice in da so upravičeni do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odločno podpira vključevanje človekovih pravic v globalni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020 v skladu z nedavnim sporočilom Komisije z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja; meni, da bi morali za vključitev človekovih pravic v globalni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020 novi cilji vključevati priznavanje in izvajanje pravice do čistega, zdravega, varnega in trajnostnega okolja na nacionalni in svetovni ravni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poudarja, da je treba Arktiko zaščititi pred podnebnimi spremembami in vzpostaviti politiko EU za Arktiko; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava, da povezanost med podnebnimi spremembami, degradacijo okolja in naravnimi nesrečami vpliva na migracije in razseljevanje zaradi podnebnih sprememb ter obžaluje pomanjkanje varovanja človekovih pravic na mednarodni ravni za osebe, ki so žrtve tega procesa; meni, da bi bilo treba takšno razseljevanje obravnavati na mednarodni ravni; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri razvoju mednarodnega okvira za obravnavanje razseljevanja in migracij zaradi podnebnih sprememb na mednarodnih forumih ter pri zunanjem delovanju EU; spodbuja Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo za večjo podporo ukrepom za odpornost v regijah, ki so nagnjene k škodljivim posledicam podnebnih sprememb, in ljudem, ki so bili razseljeni zaradi podnebnih sprememb in ki ne morejo več živeti v svojih bivališčih; poudarja, da je odbor OZN za človekove pravice odločil, da morajo države pri odločanju o izgonu prosilcev za azil upoštevati vpliv podnebne krize v izvorni državi na človekove pravice; pozdravlja vključitev migracij in razseljevanja zaradi podnebnih sprememb v okvir za prilagajanje iz Cancuna; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira pristop k upravljanju migracij v tretjih državah, ki temelji na človekovih pravicah ter upošteva vse vrzeli pri varstvu človekovih pravic v okviru migracij; v zvezi s tem opozarja na obstoječa orodja za zakonite poti in meni, da bi bilo treba taka orodja dodatno vzpostaviti za osebe, ki potrebujejo zaščito; podpira opredelitev in spodbujanje primerov dobre prakse v zvezi z obveznostmi in zavezami glede človekovih pravic, ki podpirajo in krepijo pripravo politik o varovanju okolja na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da je treba spoštovati pravice vseh posameznikov in da nihče ne sme biti diskriminiran na podlagi kraja, kjer živi ali socialnih razmer, zlasti posamezniki, ki so najbolj izpostavljeni negativnim posledicam podnebnih sprememb; poudarja, da je treba zagotoviti in olajšati javno udeležbo ranljivih skupin pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo preživetje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da podnebne spremembe še povečujejo neenakost, nasilje in diskriminacijo, s katerimi se soočajo ženske; poziva EU in države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike s prečnim vidikom spola na področjih trgovine, sodelovanja, podnebnih ukrepov in zunanjega delovanja, ki bodo spodbujale krepitev vloge in udeležbo žensk v procesu odločanja ter priznale posebne omejitve, s katerimi se soočajo dekleta in ženske; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo vlogo in zmogljivost regionalnih organov za človekove pravice in drugih mehanizmov pri obravnavi povezave med podnebnimi spremembami in človekovimi pravicami, spodbujanju okoljskih pravic in zaščiti njihovih zagovornikov; zlasti poziva Komisijo, naj v podporo sporazumu iz Escazúja oblikuje program, ki bo med drugim državam podpisnicam pomagal pri ratifikaciji in izvajanju tega sporazuma, civilni družbi pa pri obravnavi sporazuma in prispevanju k njegovemu izvajanju, ter podpiral prostovoljni sklad, ustanovljen v okviru tega sporazuma; |
| --- | --- |

21.

Odziv na covid-19

| 22. | poudarja, da svetovna pandemija covida-19 odlično ponazarja vpliv degradacije okolja na ustvarjanje pogojev za porast zoonoz s hudimi zdravstvenimi, socialnimi, gospodarskimi in političnimi posledicami; poziva Komisijo in države članice EU, naj se zavežejo, da bodo v vse odzive na pandemijo covida-19 vključile okoljske pravice in obrambo tistih, ki jih varujejo; spodbuja države članice in druge deležnike, naj upoštevajo orodje Komisije za globalno spremljanje vpliva covida-19 na demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izraža globoko zaskrbljenost, da bi se lahko zaradi svetovne recesije, ki jo je povzročila pandemija covida-19, zmanjšale, odložile ali spremenile zaveze držav v zvezi z mednarodnimi podnebnimi cilji in standardi človekovih pravic; poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da bodo politike za oživitev gospodarstva popolnoma v skladu s spodbujanjem in varovanjem človekovih pravic, kot je določeno v členu 21 Lizbonske pogodbe, pa tudi z varstvom okolja in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisijo in države članice, naj se zavzamejo za učinkovit odziv na koronavirusno krizo, ki bo v celoti upošteval spoštovanje, varovanje in uresničevanje pravice do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja in pomagal preprečiti prihodnje okoljske in zdravstvene krize, ki bi lahko ogrozile temeljne človekove pravice; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj glede na koronavirusno krizo povečata podnebne in okoljske cilje ter oblikujeta ambiciozen strateški pristop k podnebni diplomaciji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža zaskrbljenost, da so politični organi, varnostne sile in nedržavne oborožene skupine po svetu zlorabili nujne ukrepe in ukrepe za omejitev gibanja, sprejete v odziv na covid-19, da bi omejili, ustrahovali in umorili zagovornike človekovih pravic, vključno z okoljevarstveniki in zagovorniki zemljiških pravic; v zvezi s tem opozarja, da so zagovorniki domorodnih ljudstev v večji meri izpostavljeni covidu-19 zaradi slabe zdravstvene infrastrukture na oddaljenih območjih in vladnega zanemarjanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da pandemija covida-19 ogroža prehransko varnost in prehrano milijonov ljudi po svetu, saj je pandemija prizadela svetovne verige za preskrbo s hrano v času, ko podnebne spremembe in naravne nesreče obremenjujejo prehransko varnost in prehranske sisteme; poudarja, da bi lahko pandemijo izkoristili za uravnoteženje in preoblikovanje prehranskih sistemov v bolj vključujoče, trajnostne ter odpornejše sisteme; |
| --- | --- |

26.

Zagovorniki okoljskih človekovih pravic in vloga domorodnega prebivalstva

| 27. | opozarja, da morajo države zaščititi okoljevarstvenike in njihove družine pred nadlegovanjem, ustrahovanjem in nasiljem, kot je določeno v zakonodaji o človekovih pravicah, ter jim zagotoviti temeljne svoboščine, prav tako pa morajo države priznati pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti ter njihov prispevek k izkušnjam in znanju za boj proti izgubi biotske raznovrstnosti in degradaciji okolja; poudarja posebno vlogo in strokovno znanje domorodnih ljudstev, kar zadeva upravljanje in ohranjanje zemljišč, ter poziva k večjemu sodelovanju z njimi in njihovemu vključevanju ter k prizadevanjem za povečanje njihove demokratične udeležbe v ustreznih postopkih odločanja, vključno s tistimi, ki so povezani z mednarodno podnebno diplomacijo; pozdravlja prizadevanja Komisije, da podpre udeležbo domorodnih ljudstev s posebno podporo več projektom, kot je Dokumentacijski, raziskovalni in informacijski center za domorodne prebivalce (DOCIP); spodbuja Komisijo, naj se še naprej zavzema za dialog in sodelovanje med domorodnimi ljudstvi in Evropsko unijo ter z mednarodnimi forumi, zlasti v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da se sicer napadi in grožnje dogajajo povsod po svetu, vendar posebna poročevalka OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic poudarja, da je težava še posebej pereča v Latinski Ameriki in Aziji, kjer nekateri mednarodni vlagatelji, podjetja in lokalne vlade ne upoštevajo upravičenih pomislekov prebivalstva; ugotavlja, da se v številnih primerih konflikti in kršitve dogajajo v okviru ekonomske neenakosti in družbene izključenosti; obsoja sodno preganjanje in inkriminacijo okoljskih aktivistov v Amazoniji, kjer se povečujejo napadi, uboji in preganjanje okoljskih aktivistov; obsoja vse več napadov na okoljske aktiviste in njihovo preganjanje v Hondurasu ter nedavne poboje okoljskih aktivistov Guapinola; ugotavlja, da je bilo v zadnjih treh letih zabeleženih 578 ubojev zagovornikov okoljskih in zemljiških pravic ter pravic domorodnih ljudstev; poudarja, da so Filipini vedno na vrhu seznama držav, v katerih je najnevarnejše biti zagovornik okoljskih pravic; ponovno poziva Komisijo, naj glede na resnost kršitev človekovih pravic v tej državi in če ne bo znatnih izboljšav ali pripravljenosti filipinskih oblasti za sodelovanje, sproži postopek, ki bi lahko privedel do začasnega preklica preferencialov v okviru splošne sheme preferencialov plus (GSP+); |
| --- | --- |

28.

| 29. | priporoča, naj države članice EU, ki tega še niso storile, ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da EU ne bo podpirala pobud in projektov, ki bi vodili k nezakonitemu prilaščanju zemljišč, sečnji gozdov oziroma njihovemu krčenju ali drugim takšnim uničujočim vplivom na okolje; obsoja vse poskuse deregulacije varstva okolja in človekovih pravic v okviru pandemije covida-19 in drugih kriz; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ostro obsoja povečanje števila umorov, napade na dobro ime, preganjanje, inkriminacijo, zaporno kazen, nadlegovanje in ustrahovanje domorodnih ljudstev ter zagovornikov okoljskih človekovih pravic in zemljiških pravic po vsem svetu in poziva, naj se odgovorne privede pred sodišče; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da se zagovornice okoljskih človekovih pravic pri svojem delu ter v svojih skupnostih in domovih soočajo z dodatnimi izzivi, saj so tarča groženj in nasilja na podlagi spola oziroma so tem grožnjam in nasilju izpostavljene; ugotavlja, da so zagovornice v primerjavi z zagovorniki bolj izpostavljene določenim oblikam nasilja in drugim kršitvam, predsodkom, izključitvi in zavrnitvi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo vse zagovornike človekovih pravic, še zlasti zagovornike okoljskih pravic in njihove pravne zastopnike, ter po potrebi opozorijo na njihove primere; meni, da bi bilo treba povečati podporo zagovornikom okoljskih pravic, EU pa bi morala z javnimi izjavami in lokalnimi ukrepi obsoditi vse povračilne ukrepe zoper zagovornike ali napade nanje s strani korporacij ali državnih organov; ponavlja svoje stališče, da morajo Evropska služba za zunanje delovanje, Komisija in države članice vlagati v posebne, dostopne ter vidik spola upoštevajoče mehanizme in programe za zaščito zagovornikov okoljskih pravic, tudi lokalnih in domorodnih zagovornikov, ter te mehanizme in programe okrepiti, zagovornike pa vključiti v vse preiskave kršitev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je globoko zaskrbljen zaradi čedalje slabšega položaja okoljevarstvenikov, žvižgačev, novinarjev in pravnikov, specializiranih za okolje, po vsem svetu; poziva EU in njene države članice, naj zaščitijo svobodo izražanja ter svobodo in pluralnost medijev ter pravico do zbiranja in naj zagotovijo varnost in zaščito novinarjev in žvižgačev tako v EU kot tudi v zunanjih odnosih; izraža globoko zaskrbljenost zaradi zlorab, kaznivih dejanj in smrtonosnih napadov na novinarje in medijske delavce zaradi njihovih dejavnosti; opozarja, da je žvižgaštvo ena od oblik svobode izražanja in ima ključno vlogo pri razkrivanju in preprečevanju kršitev prava Unije ter krepitvi demokratične odgovornosti in preglednosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj spremlja prenos Direktive (EU) 2019/1937 (9), in zagotovi, da jo bodo države članice v celoti izvajale; meni, da je svoboda obveščanja pomemben instrument za ljudi, ki bi jih lahko prizadele posledice podnebnih sprememb, da so pravočasno in ustrezno obveščeni o škodljivih vplivih podnebnih sprememb in ukrepih za prilagajanje nanje; zahteva spoštovanje svobode obveščanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se zaveda, da so dejavnosti okoljevarstvenikov bistvenega pomena, saj za ljudi na prizadetih območjih iščejo, razvijajo in ponujajo izvedljive rešitve in mehanizme za preprečevanje podnebnih sprememb ter odpornost in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni različnim potrebam po zaščiti zagovornic človekovih pravic, pri čemer naj prizna njihovo vlogo močnih nosilk sprememb, zlasti pri podnebnih ukrepih; v zvezi s tem poudarja, da je treba podpreti krepitev zmogljivosti in vlogo žensk kot izobraževalnih akterk in spodbujevalk sprememb ter zagotoviti ustrezno financiranje takšnih organizacij; opozarja, da so voditeljice skupnosti in okoljske aktivistke pogosto žrtve represije in celo umorov, med njimi tudi ugledne aktivistke, predlagane in uvrščene v ožji izbor za nagrado Saharova za svobodo misli, ki jo podeljuje Evropski parlament, in sicer Marielle Franco iz Brazilije, umorjena leta 2018, in Berta Cáceres iz Hondurasa, umorjena leta 2016; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU in države članice, naj zahtevajo in zagotovijo, da se pravica do svobodnega, predhodnega in informiranega posvetovanja z domorodnimi ljudstvi brez prisile spoštuje v vseh sporazumih ali razvojnih projektih, ki bi lahko vplivali na zemljišča, ozemlja ali naravne vire domorodnih ljudstev; poudarja, da je spodbujanje pravic domorodnih ljudstev in njihovih tradicionalnih praks ključno za doseganje trajnostnega razvoja, boj proti podnebnim spremembam ter ohranjanje in obnovo biotske raznovrstnosti, pa tudi za zagotavljanje ustrezne zaščite; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in Svet, naj uporabita vse razpoložljive instrumente, tudi določbe o uvajanju in uveljavljanju človekovih pravic v okviru zunanje politike Unije in pridružitvenih sporazumov, da bi učinkovito podprla in zaščitila zagovornike človekovih in okoljskih pravic v sosedstvu EU ter spodbudila države kandidatke k učinkovitemu približevanju evropskim vrednotam in standardom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj se k smernicam EU o zagovornikih človekovih pravic sprejme priloga, ki se bo osredotočala na posebne izzive in potrebe okoljevarstvenikov ter politike EU s tega področja; poudarja, da je treba še naprej izvajati projekt ProtectDefenders.eu in mu nameniti več finančnih sredstev ter še naprej uporabljati druga obstoječa orodja EU za zagotavljanje podpore zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k sprejetju seznama prednostnih držav na ravni EU, v katerih bi Evropska služba za zunanje delovanje, Komisija in države članice okrepile svoje ukrepe za podporo zagovornikov okoljskih pravic in skupaj z lokalnimi oblastmi uvedle ali izboljšale mehanizme zaščite in specifično zakonodajo, ki opredeljuje okoljevarstvenike, priznava njihovo delo in jim zagotavlja zaščito; vztraja, da bi takšen seznam morala pripraviti Evropska služba za zunanje delovanje v tesnem sodelovanju z deležniki in Parlamentom ter da bi ga bilo treba letno posodabljati; poziva tudi podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj predloži javno letno poročilo o ukrepih, ki so bili izvedeni v prednostnih državah, in o zaščiti okoljevarstvenikov po svetu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva OZN, naj prevzame večjo vlogo pri zaščiti svetovnih ekosistemov in okoljevarstvenikov, zlasti v primerih, ko podnebne spremembe močno vplivajo na domorodne in lokalne skupnosti; zato poziva EU, naj se na ravni OZN zavzema za pobudo, v okviru katere bi mednarodni opazovalci spremljali resno okoljsko škodo, hude okoljske krize ali razmere, v katerih so zagovorniki okoljskih pravic najbolj ogroženi, ter sodelovali z oblastmi in jim pomagali pri vzpostavitvi okolja, v katerem so ti zagovorniki zaščiteni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj s političnim dialogom spodbujajo sprejetje nacionalnih akcijskih načrtov, ki zagotavljajo varno in svobodno okolje za okoljevarstvenike, in sicer z vključevanjem širšega vidika kolektivne zaščite, vključno s političnimi ukrepi za legitimizacijo skupnosti in skupin, ki sodelujejo pri varstvu okolja; poziva Komisijo, naj izrecno obravnava človekove pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v okviru sporazumov o prostovoljnem partnerstvu o upravljanju in trgovanju na področju gozdov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da morajo države v skladu z deklaracijo OZN o zagovornikih človekovih pravic zaščititi zagovornike biotske raznovrstnosti kot zagovornike človekovih pravic; izraža zadovoljstvo nad zasnovo mednarodnih pogodb, kot je sporazum iz Escazuja, ki je ključni instrument za Latinsko Ameriko in Karibe – regijo, kjer je zabeleženih največ ubojev zagovornikov okoljskih človekovih pravic; |
| --- | --- |

43.

Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, pravno varstvo in odgovornost

| 44. | obžaluje dejstvo, da četudi bi vse države v celoti izvajale sedanje nacionalno določene prispevke, bi to privedlo do katastrofalnega povečanja globalne temperature za 3 oC nad predindustrijsko ravnjo, kar bi pomenilo kršitev Pariškega sporazuma; opozarja, da bi imel tak scenarij ekstremne posledice za podnebje in okolje ter močno razširjene škodljive učinke na človekove pravice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja vključitev človekovih pravic v preambulo Pariškega sporazuma in poziva k učinkovitim ukrepom za spoštovanje in spodbujanje obveznosti na področju človekovih pravic pri izvajanju sporazuma in sprejemanju podnebnih ukrepov; vendar obžaluje, da ni konkretnih določb v zvezi z odgovornostjo držav in podjetij za kršitve človekovih pravic, ki so povezane s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, naj še naprej povečujejo ambicije za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v skladu s cilji iz Pariškega sporazuma ter naj vključijo vidik človekovih pravic v svoje nacionalno določene prispevke in v sporočilo o prilagajanju; poziva sekretariat Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, naj v sodelovanju z visokim komisarjem OZN za človekove pravice oblikuje smernice za vključevanje varstva človekovih pravic v nacionalno določene prispevke in sporočilo o prilagajanju; spodbuja pogodbenice, naj pregledajo načrtovane nacionalno določene prispevke in nacionalno določene prispevke in razvijejo mehanizme spremljanja zanje, pri čemer naj v polni meri in učinkovito vključijo domorodna ljudstva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je treba povečati sinergije med obveznostmi poročanja o podnebnih spremembah in človekovih pravicah; meni, da bi bilo treba v smernicah glede okvira za večjo preglednost iz Pariškega sporazuma (člen 13) določiti, da morajo pogodbenice poleg informacij o emisijah toplogrednih plinov posredovati tudi informacije o tem, ali se podnebne politike izvajajo v skladu z drugimi družbenimi cilji in veljavnimi pravnimi okviri, zato naj posredujejo tudi informacije o primerih dobrih praks, vključno s pristopi k ukrepom za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki temeljijo na pravicah, ter o podpori; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva institucije EU, naj dejavno sodelujejo pri spodbujanju pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, v okviru sedanjih mednarodnih pogajanj o podnebju, zlasti pri mehanizmu za trajnostni razvoj in drugih smernicah za mehanizem v skladu s členom 6(4) Pariškega sporazuma, ki določa smiselno in ozaveščeno udeležbo imetnikov pravic, ustrezne okoljske in socialne zaščitne ukrepe ter neodvisne mehanizme pravnih sredstev; poudarja, da bi moral biti cilj mehanizma za trajnostni razvoj financiranje projektov v prid tistih, ki so najbolj izpostavljeni posledicam podnebnih sprememb, za projekte pa bi bilo treba predhodno pripraviti oceno učinka na človekove pravice in registrirati samo tiste, ki imajo pozitiven učinek na človekove pravice; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj pripravi merila upravičenosti za nepovratna sredstva EU, ki bi okoljskim nevladnim organizacijam, ki sicer zaradi svoje velikosti morda ne bi bile upravičene do financiranja, omogočila bolj vključujoč dostop do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da morajo za zagotovitev odgovornosti vseh akterjev novi mehanizmi, kot je mehanizem trajnostnega razvoja, vključevati institucionalne zaščitne politike in pritožbene mehanizme, da se zagotovi učinkovito varstvo pravic; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva sekretariat Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, naj skupaj s pogodbenicami konvencije razvije skupni pravni okvir za podnebno pravičnost; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da bi bilo treba pregled globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma uporabiti za pregled napredka pri vključevanju človekovih pravic in drugih načel v podnebne ukrepe; meni, da bi civilne družbe in medvladne organizacije morale imeti možnost, da pri pregledu posredujejo svoje prispevke; meni, da bi morala ocena izvajanja Pariškega sporazuma prispevati k opredelitvi primerov dobrih praks in ovir za njihovo izvajanje ter vplivati na prihodnje nacionalno določene prispevke in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da bi morali vsi učinkoviti podnebni ukrepi, ki temeljijo na pravicah, zagotavljati brezplačno, aktivno, smiselno in ozaveščeno udeležbo; priporoča, da se načrte za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje javno objavi, pregledno financira in razvija v sodelovanju s prizadetimi in/ali potencialno prizadetimi skupinami, zlasti najranljivejšimi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da se države v razvoju ne morejo same spopadati s posledicami podnebnih sprememb in da so pogosto odvisne od mednarodne pomoči pri zmogljivosti kriznega upravljanja in sposobnosti prilagajanja učinkom podnebnih sprememb in njihovega predvidevanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja svoje stališče, da zakoni in institucije s področja človekovih pravic, ki se pogosto uporabljajo za premostitev vrzeli pri odgovornem upravljanju, nikakor ne morejo nadomestiti učinkovitih ukrepov za preprečevanje in odpravo škode, ki jo povzročajo podnebne spremembe; meni, da imajo lahko nacionalne institucije za človekove pravice in civilna družba učinkovito vlogo v nacionalnih mehanizmih odgovornosti in nadzora, ki so namenjeni zagotavljanju dostopa do pravnih sredstev tistim, ki so jim kršene človekove pravice zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da mora EU prevzeti dejavno, odločno in ambiciozno vodilno vlogo pri pripravah na 26. konferenco OZN o podnebnih spremembah (COP26) in postaviti vključevanje načel človekovih pravic v središče mednarodnega oblikovanja politike o podnebnih spremembah, da bi preprečili nepopravljivo škodo za sedanji in prihodnji človekov razvoj in generacije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznava dejavno vlogo in sodelovanje civilne družbe, ki vključuje nevladne organizacije in okoljevarstvenike, pri zavzemanju za pristope k podnebnim ukrepom, ki temeljijo na človekovih pravicah, ter poziva EU, naj te dejavnosti podpre; poudarja, da je treba zagotoviti sodelovanje civilne družbe v okviru preglednosti iz člena 13 Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je seznanjen s predlogom uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 (10) (tako imenovane Aarhuške uredbe), s katerim naj bi se izboljšalo izvajanje Aarhuške konvencije na ravni EU; nadalje spodbuja države članice, naj poskrbijo za ustrezen prenos zadevnih zakonodajnih aktov EU (npr. Direktive 2011/92/EU (11)) in mednarodnih pravno zavezujočih aktov (Aarhuška konvencija) v svoje pravne rede, da bi omogočile vključujoč dostop do informacij, udeležbo javnosti pri odločanju in pravno varstvo v okoljskih zadevah; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da so dejavnosti okoljskih aktivistov popolnoma v skladu s cilji trajnostnega razvoja in da si je treba prizadevati za sistemsko uresničevanje teh ciljev na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja, da morajo države članice regulirati podjetja, da ne bi kršila človekovih pravic, zasebni in korporativni akterji pa morajo v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah obravnavati vpliv podnebnih sprememb na človekove pravice; |
| --- | --- |

60.

| 61. | spodbuja Komisijo in države članice, naj prevzamejo aktivno vlogo pri zasnovi, vzpostavitvi in spodbujanju zaščitnih mehanizmov in procesov odgovornosti znotraj mednarodno priznanih organov, da se bodo lahko strukturne spremembe, katerih namen je drastično zmanjšanje emisij do leta 2030 v skladu s podnebnimi politikami, zasnovale, izvedle in spremljale na način, ki ščiti pravice prizadetih ljudi in skupnosti, vključno s pravico do dela in spodbujanjem pravičnih in enakih delovnih pogojev; poudarja, da mora biti zeleni prehod pravičen in ne sme nikogar prezreti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da sta primerna skrbnost ter trajnostna odgovornost podjetij pomembna vidika in nepogrešljivi sredstvi za preprečevanje hudih kršitev človekovih pravic in okoljskih kršitev ter za zaščito pred njimi; poziva EU, naj podpre trajnostno odgovornost podjetij kot pomemben element evropskega zelenega dogovora; poziva države članice, naj izvajajo učinkovite regulativne ukrepe, da bi opredelile, ocenile, preprečile, ustavile, ublažile, spremljale, sporočale, upoštevale, obravnavale in odpravljale morebitne in/ali dejanske kršitve človekovih pravic ter zagotovile odgovornost podjetij pri izpolnjevanju obveznosti o primerni skrbnosti v zvezi z vplivom podnebnih sprememb na človekove pravice v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo pripravila zakonodajni predlog o obveznih človekovih pravicah in okoljski primerni skrbnosti podjetij v celotnih dobavnih verigah; meni, da bi moral ta zakonodajni predlog podpreti in olajšati razvoj skupnih metodologij za merjenje okoljskega učinka in učinka podnebnih sprememb; poudarja, kako pomembna so učinkovita, smiselna in ozaveščena posvetovanja in komunikacija z vsemi prizadetimi ali potencialno prizadetimi deležniki, vključno z okoljevarstveniki; poziva EU, naj podpre in se učinkovito vključi v sedanja pogajanja o zavezujoči pogodbi OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, katere namen je regulirati dejavnosti mednarodnih korporacij in drugih podjetij; meni, da mora vsak tak instrument spodbujati gospodarske subjekte in vlagatelje, da prevzamejo odgovornost za človekovo pravico do zdravega okolja; meni, da mora vsak tak instrument vključevati ustrezne določbe o varstvu okolja ter spodbujati gospodarske subjekte, finančne institucije, regionalne investicijske in razvojne institucije k prevzemu odgovornosti za človekovo pravico do zdravega okolja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da se je treba proti korupciji boriti na svetovni ravni, saj korupcija vpliva na uživanje človekovih pravic ter posebej negativno in nesorazmerno prizadene najbolj prikrajšane, marginalizirane in ranljive skupine v družbi, kot so ženske, otroci, invalidi, starejši, revni, domorodna ljudstva ali pripadniki manjšin, saj jih ovira pri enakem dostopu do naravnih virov, vključno z zemljo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj kazniva dejanja, povezana s korupcijo, vključita med kazniva dejanja v okviru globalnega režima sankcij EU na področju kršitev človekovih pravic, nekakšne evropske različice ameriškega zakona Magnicki, ter naj zagotovita njegovo hitro sprejetje in izvajanje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da bi moral biti sedanji pregled trgovinske politike EU priložnost za ponovno opredelitev, spodbujanje in krepitev varstva človekovih pravic v trgovinski politiki; poudarja, da morajo biti poglavja o trajnostnem razvoju v prihodnjih trgovinskih sporazumih zajeta v mehanizmih za reševanje sporov iz teh sporazumov; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku 74. zasedanja Generalne skupščine OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in vodjem delegacij EU. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(2)  UL C 337, 20.9.2018, str. 82.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(4)  UL C 118, 8.4.2020, str. 15.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(6)  Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UNECE), Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998.

(7)  Regionalni sporazum o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v Latinski Ameriki in na Karibih z dne 4. marca 2018.

(8)  Neodvisni mehanizem odgovornosti projektov Evropske banke za obnovo in razvoj ter pritožbeni mehanizem skupine Evropske investicijske banke.

(9)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

(10)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

(11)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

---

četrtek, 20. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/125

---

P9_TA(2021)0248

Kako spremeniti demografske trende v regijah EU z instrumenti kohezijske politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o tem, kako spremeniti demografske trende v regijah EU z instrumenti kohezijske politike (2020/2039(INI))

(2022/C 15/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prostega gibanja delavcev, ki je zagotovljeno s členom 45 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostega gibanja delavcev, ki je zagotovljeno s členom 45 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 174 PDEU o krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 PDEU o krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije,

| — | ob upoštevanju člena 107(3)(c) PDEU, v skladu s katerim je mogoče pomoč uporabiti za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč nima bistvenega vpliva na konkurenco (regije kategorije c), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 107(3)(c) PDEU, v skladu s katerim je mogoče pomoč uporabiti za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč nima bistvenega vpliva na konkurenco (regije kategorije c),

| — | ob upoštevanju člena 349 PDEU o najbolj oddaljenih regijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 PDEU o najbolj oddaljenih regijah,

| — | ob upoštevanju členov 9, 46, 47, 48 in 147 PDEU o več vidikih dela in zaposlitve v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 46, 47, 48 in 147 PDEU o več vidikih dela in zaposlitve v EU,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3 in 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3 in 20,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375) ter zlasti poglavja II o teritorialnem razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375) ter zlasti poglavja II o teritorialnem razvoju,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020)0408),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji: sedmo poročilo Evropske komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji: sedmo poročilo Evropske komisije (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (4),

| — | ob upoštevanju člena 20 PDEU, Uredbe (EU) št. 492/2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (5) ter Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 PDEU, Uredbe (EU) št. 492/2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (5) ter Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (6),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb,

| — | ob upoštevanju načrta Komisije z dne 27. julija 2020 z naslovom Razvoj podeželja – dolgoročna vizija za podeželska območja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije z dne 27. julija 2020 z naslovom Razvoj podeželja – dolgoročna vizija za podeželska območja (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o demografskih izzivih – pot naprej, sprejetih 8. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o demografskih izzivih – pot naprej, sprejetih 8. junija 2020,

| — | ob upoštevanju zelene knjige o staranju: spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami, ki jo je Komisija predstavila 27. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige o staranju: spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami, ki jo je Komisija predstavila 27. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju načrta Komisije z dne 16. novembra 2020 z naslovom Demografske spremembe v Evropi – zelena knjiga o staranju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije z dne 16. novembra 2020 z naslovom Demografske spremembe v Evropi – zelena knjiga o staranju (8),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske opazovalne mreže za teritorialni razvoj in kohezijo (ESPON) iz decembra 2017 o geografiji nove zaposlitvene dinamike v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske opazovalne mreže za teritorialni razvoj in kohezijo (ESPON) iz decembra 2017 o geografiji nove zaposlitvene dinamike v Evropi,

| — | ob upoštevanju političnega pregleda ESPON iz junija 2019 z naslovom Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach (Reševanje izzivov delovnih migracij v Evropi: okrepljen funkcionalni pristop), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega pregleda ESPON iz junija 2019 z naslovom Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach (Reševanje izzivov delovnih migracij v Evropi: okrepljen funkcionalni pristop),

| — | ob upoštevanju poročila o možnostih svetovnega prebivalstva za leto 2019, ki ga je pripravil oddelek za prebivalstvo oddelka OZN za gospodarske in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o možnostih svetovnega prebivalstva za leto 2019, ki ga je pripravil oddelek za prebivalstvo oddelka OZN za gospodarske in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske komisije o vplivu demografskih sprememb z dne 17. junija 2020 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske komisije o vplivu demografskih sprememb z dne 17. junija 2020 (9),

| — | ob upoštevanju evropskega indeksa regionalne konkurenčnosti za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega indeksa regionalne konkurenčnosti za leto 2019,

| — | ob upoštevanju dokumenta OECD z naslovom Adapting to Demographic Change (Prilagajanje demografskim spremembam), ki je bil pripravljen za prvo sejo delovne skupine G20 za zaposlovanje, ki je potekala pod japonskim predsedovanjem skupini G20 v Tokiu od 25. do 27. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta OECD z naslovom Adapting to Demographic Change (Prilagajanje demografskim spremembam), ki je bil pripravljen za prvo sejo delovne skupine G20 za zaposlovanje, ki je potekala pod japonskim predsedovanjem skupini G20 v Tokiu od 25. do 27. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju barcelonskih ciljev iz leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonskih ciljev iz leta 2002,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora regij iz leta 2016 o vplivu demografskih sprememb na evropske regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora regij iz leta 2016 o vplivu demografskih sprememb na evropske regije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora regij iz leta 2018 z naslovom Addressing brain drain: The local and regional dimension (Reševanje vprašanja bega možganov: lokalna in regionalna razsežnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora regij iz leta 2018 z naslovom Addressing brain drain: The local and regional dimension (Reševanje vprašanja bega možganov: lokalna in regionalna razsežnost),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12.–14. oktobra 2020 z naslovom Demografske spremembe: predlogi za merjenje in odpravljanje negativnih učinkov v regijah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12.–14. oktobra 2020 z naslovom Demografske spremembe: predlogi za merjenje in odpravljanje negativnih učinkov v regijah EU,

| — | ob upoštevanju dolgoročne vizije Komisije za podeželska območja, ki je trenutno v pripravi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dolgoročne vizije Komisije za podeželska območja, ki je trenutno v pripravi,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8.–10. decembra 2020 o strategiji EU za oživitev podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8.–10. decembra 2020 o strategiji EU za oživitev podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora regij z dne 30. januarja 2020 o oceni teritorialnega učinka demografskih sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora regij z dne 30. januarja 2020 o oceni teritorialnega učinka demografskih sprememb,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0061/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0061/2021),

| A. | ker imata porazdelitev prebivalstva na lokalni in regionalni ravni in ravni EU ter njegova stabilnost ali spreminjanje zelo različno dinamiko v državah članicah in njihovih regijah ter ne enako vplivata na pojav depopulacije in na socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo Unije; ker glede na evropski indeks regionalne konkurenčnosti za leto 2019 obstaja vrzel med glavnimi/metropolitanskimi regijami in bolj obrobnimi območji, saj 78 % evropskega prebivalstva živi na mestnih območjih ali na funkcionalnih mestnih območjih ter koristi kakovostne storitve na področju energije, prometa in digitalne povezljivosti, medtem ko se številna obrobna območja še vedno soočajo s težavami na teh področjih; ker ima lahko kohezijska politika kot glavni vir javnih naložb v EU, ki obsegajo 8,5 % javnih kapitalskih naložb, pomembno vlogo pri reševanju teh demografskih izzivov, tudi z vidika dolgoročnega ohranjanja naravnega demografskega ravnovesja EU; |
| --- | --- |

A.

ker imata porazdelitev prebivalstva na lokalni in regionalni ravni in ravni EU ter njegova stabilnost ali spreminjanje zelo različno dinamiko v državah članicah in njihovih regijah ter ne enako vplivata na pojav depopulacije in na socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo Unije; ker glede na evropski indeks regionalne konkurenčnosti za leto 2019 obstaja vrzel med glavnimi/metropolitanskimi regijami in bolj obrobnimi območji, saj 78 % evropskega prebivalstva živi na mestnih območjih ali na funkcionalnih mestnih območjih ter koristi kakovostne storitve na področju energije, prometa in digitalne povezljivosti, medtem ko se številna obrobna območja še vedno soočajo s težavami na teh področjih; ker ima lahko kohezijska politika kot glavni vir javnih naložb v EU, ki obsegajo 8,5 % javnih kapitalskih naložb, pomembno vlogo pri reševanju teh demografskih izzivov, tudi z vidika dolgoročnega ohranjanja naravnega demografskega ravnovesja EU;

| B. | ker so za namene tega poročila „izvorne regije“ tiste regije, ki zaradi stalnega izseljevanja v določenem časovnem obdobju izgubljajo visoko usposobljenost in/ali kompetence (v enem ali več sektorjih/področjih) v korist drugih regij, in ker so „ciljne regije“ tiste regije, ki zaradi stalnega priseljevanja v določenem časovnem obdobju pridobivajo visoko usposobljenost in/ali kompetence (v enem ali več sektorjih/področjih); |
| --- | --- |

B.

ker so za namene tega poročila „izvorne regije“ tiste regije, ki zaradi stalnega izseljevanja v določenem časovnem obdobju izgubljajo visoko usposobljenost in/ali kompetence (v enem ali več sektorjih/področjih) v korist drugih regij, in ker so „ciljne regije“ tiste regije, ki zaradi stalnega priseljevanja v določenem časovnem obdobju pridobivajo visoko usposobljenost in/ali kompetence (v enem ali več sektorjih/področjih);

| C. | ker na demografske trende vplivajo tudi podnebne spremembe, zlasti poplave in vročinski valovi, povezani s tem procesom; ker bi lahko usklajen pristop, ki vključuje načela trajnosti, ekologizacije in digitalizacije v različnih politikah EU, prispeval tudi k spremembi negativnih demografskih trendov; |
| --- | --- |

C.

ker na demografske trende vplivajo tudi podnebne spremembe, zlasti poplave in vročinski valovi, povezani s tem procesom; ker bi lahko usklajen pristop, ki vključuje načela trajnosti, ekologizacije in digitalizacije v različnih politikah EU, prispeval tudi k spremembi negativnih demografskih trendov;

| D. | ker obstaja tesna povezava med zagotavljanjem socialnih storitev, fizično povezljivostjo, povezljivostjo IKT, izobraževanjem in priložnostmi za delo na eni strani ter zmožnostjo zadrževanja in privabljanja prebivalstva na nekaterih območjih na drugi strani; ker imajo številne regije EU, vključno s podeželskimi območji, ki pokrivajo 44 % površine Unije, ter oddaljene, obrobne, otoške in gorske regije, ki se soočajo s težavami z geografskega, socialnega in ekonomskega vidika, še vedno velike vrzeli pri zagotavljanju teh storitev; ker so te regije še posebej prizadete zaradi nizke gostote prebivalstva, odseljevanja s podeželja in depopulacije, kar negativno vpliva na staranje, generacijsko pomladitev in razvoj kmetijstva; ker bi bilo treba razviti večje sinergije s prometno politiko EU, da bi obravnavali posebne potrebe regij z nizko gostoto prebivalstva in depopulacijo; ker ima sedanji trend staranja prebivalstva EU velike gospodarske in družbene posledice, kot so višji koeficienti odvisnosti, pritiski na fiskalno vzdržnost in vzdržnost socialne varnosti ter večja obremenitev zdravstva in socialnih storitev; |
| --- | --- |

D.

ker obstaja tesna povezava med zagotavljanjem socialnih storitev, fizično povezljivostjo, povezljivostjo IKT, izobraževanjem in priložnostmi za delo na eni strani ter zmožnostjo zadrževanja in privabljanja prebivalstva na nekaterih območjih na drugi strani; ker imajo številne regije EU, vključno s podeželskimi območji, ki pokrivajo 44 % površine Unije, ter oddaljene, obrobne, otoške in gorske regije, ki se soočajo s težavami z geografskega, socialnega in ekonomskega vidika, še vedno velike vrzeli pri zagotavljanju teh storitev; ker so te regije še posebej prizadete zaradi nizke gostote prebivalstva, odseljevanja s podeželja in depopulacije, kar negativno vpliva na staranje, generacijsko pomladitev in razvoj kmetijstva; ker bi bilo treba razviti večje sinergije s prometno politiko EU, da bi obravnavali posebne potrebe regij z nizko gostoto prebivalstva in depopulacijo; ker ima sedanji trend staranja prebivalstva EU velike gospodarske in družbene posledice, kot so višji koeficienti odvisnosti, pritiski na fiskalno vzdržnost in vzdržnost socialne varnosti ter večja obremenitev zdravstva in socialnih storitev;

| E. | ker je prosti pretok delavcev ena od štirih svoboščin Evropske unije in njenega enotnega trga; |
| --- | --- |

E.

ker je prosti pretok delavcev ena od štirih svoboščin Evropske unije in njenega enotnega trga;

| F. | ker stopnja rasti prebivalstva EU po velikem povečevanju v prejšnjih desetletjih zdaj pada in se bo predvidoma število prebivalcev dolgoročno zelo zmanjšalo; ker je leta 2015 v EU prišlo do prvega naravnega upada prebivalstva, saj je umrlo več ljudi, kot se jih je rodilo; ker je leta 2019 Evropa imela le 6,9 % svetovnega prebivalstva, do leta 2070 pa bo imela manj kot 4 % svetovnega prebivalstva, saj se bo njegovo število zaradi kombinacije nizkih stopenj rodnosti in neto migracij znotraj EU s teh območij močno zmanjšalo zlasti v vzhodni in južni Evropi; ker dolgoročni demografski trendi v evropskih regijah še nadalje kažejo nižje stopnje rodnosti in starajočo se družbo, z izjemo nekaterih najbolj oddaljenih regij, zlasti Mayotte, kjer se do leta 2050 pričakuje 38-odstotna rast prebivalstva glede na število leta 2010, v Francoski Gvajani pa bo ta rast znašala 26 % (10); |
| --- | --- |

F.

ker stopnja rasti prebivalstva EU po velikem povečevanju v prejšnjih desetletjih zdaj pada in se bo predvidoma število prebivalcev dolgoročno zelo zmanjšalo; ker je leta 2015 v EU prišlo do prvega naravnega upada prebivalstva, saj je umrlo več ljudi, kot se jih je rodilo; ker je leta 2019 Evropa imela le 6,9 % svetovnega prebivalstva, do leta 2070 pa bo imela manj kot 4 % svetovnega prebivalstva, saj se bo njegovo število zaradi kombinacije nizkih stopenj rodnosti in neto migracij znotraj EU s teh območij močno zmanjšalo zlasti v vzhodni in južni Evropi; ker dolgoročni demografski trendi v evropskih regijah še nadalje kažejo nižje stopnje rodnosti in starajočo se družbo, z izjemo nekaterih najbolj oddaljenih regij, zlasti Mayotte, kjer se do leta 2050 pričakuje 38-odstotna rast prebivalstva glede na število leta 2010, v Francoski Gvajani pa bo ta rast znašala 26 % (10);

| G. | ker bi bilo treba demografske vidike vključiti v različne politike, tudi v dolgoročne prednostne naloge; ker je pomembno zbirati in spremljati zanesljive statistične podatke ter podpirati raziskave in izmenjavo dobrih praks na vseh ravneh, da bi spodbudili boljše razumevanje demografskih izzivov, predvideli njihov vpliv na trg dela ter razvili inovativne in učinkovite rešitve za zagotavljanje starosti prijaznega okolja; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba demografske vidike vključiti v različne politike, tudi v dolgoročne prednostne naloge; ker je pomembno zbirati in spremljati zanesljive statistične podatke ter podpirati raziskave in izmenjavo dobrih praks na vseh ravneh, da bi spodbudili boljše razumevanje demografskih izzivov, predvideli njihov vpliv na trg dela ter razvili inovativne in učinkovite rešitve za zagotavljanje starosti prijaznega okolja;

| H. | ker se je v zdravstveni in gospodarski krizi, ki jo je povzročila pandemija covida-19, jasno pokazalo, da je medgeneracijska solidarnost, skupaj z ustreznim financiranjem zdravstva, socialnega varstva in trajnostnega gospodarstva, ena gonilnih sil procesa okrevanja in ustvarjanja bolj vključujoče in odporne družbe; ker je pandemija covida-19 razkrila krhkost naših zdravstvenih sistemov, zlasti v povezavi s staranjem prebivalstva; ker je pandemija covida-19 znova poudarila, kako pomembno je zaščititi in spodbujati dostojanstvo starejših in njihove temeljne pravice v EU; |
| --- | --- |

H.

ker se je v zdravstveni in gospodarski krizi, ki jo je povzročila pandemija covida-19, jasno pokazalo, da je medgeneracijska solidarnost, skupaj z ustreznim financiranjem zdravstva, socialnega varstva in trajnostnega gospodarstva, ena gonilnih sil procesa okrevanja in ustvarjanja bolj vključujoče in odporne družbe; ker je pandemija covida-19 razkrila krhkost naših zdravstvenih sistemov, zlasti v povezavi s staranjem prebivalstva; ker je pandemija covida-19 znova poudarila, kako pomembno je zaščititi in spodbujati dostojanstvo starejših in njihove temeljne pravice v EU;

| I. | ker bo kriza zaradi covida-19 verjetno močno vplivala na rojstva ter stopnjo umrljivosti in migracijske tokove v Evropi, vendar še vedno niso znane vse gospodarske, zaposlitvene in socialne posledice pandemije; ker bo treba temeljito analizirati kratkoročne in dolgoročne učinke izrednih ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo, na demografska gibanja, tudi z vidika spola; ker predhodne študije kažejo, da je pandemija poglobila obstoječe neenakosti med moškimi in ženskami, vključno s povečanjem neplačanega dela na področju oskrbe in večjim številom izgubljenih delovnih mest; ker kriza na področju javnega zdravja nesorazmerno vpliva na ženske in dekleta, zlasti iz najbolj ranljivih skupin, kar bi morala upoštevati kohezijska politika, tudi z usmerjanjem naložb v storitve oskrbe in izboljšanjem delovnih pogojev v tem sektorju, pa tudi s podpiranjem prehoda na skrbstveno ekonomijo; |
| --- | --- |

I.

ker bo kriza zaradi covida-19 verjetno močno vplivala na rojstva ter stopnjo umrljivosti in migracijske tokove v Evropi, vendar še vedno niso znane vse gospodarske, zaposlitvene in socialne posledice pandemije; ker bo treba temeljito analizirati kratkoročne in dolgoročne učinke izrednih ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo, na demografska gibanja, tudi z vidika spola; ker predhodne študije kažejo, da je pandemija poglobila obstoječe neenakosti med moškimi in ženskami, vključno s povečanjem neplačanega dela na področju oskrbe in večjim številom izgubljenih delovnih mest; ker kriza na področju javnega zdravja nesorazmerno vpliva na ženske in dekleta, zlasti iz najbolj ranljivih skupin, kar bi morala upoštevati kohezijska politika, tudi z usmerjanjem naložb v storitve oskrbe in izboljšanjem delovnih pogojev v tem sektorju, pa tudi s podpiranjem prehoda na skrbstveno ekonomijo;

| J. | ker v Evropi od začetka gospodarske krize leta 2008 opažamo izseljevanje mladih izobraženih strokovnjakov iz južne in vzhodne Evrope v severozahodno Evropo; ker obstaja velika medsebojna odvisnost med socialno-ekonomskimi pogoji v regiji in njeno dinamiko bega/priliva možganov; ker bodo morale izvorne regije in ciljne regije sodelovati pri reševanju izzivov, s katerimi se soočajo, in uporabiti celostne pristope za razvoj dolgoročnih politik, katerih cilj je čim bolj povečati kakovost življenja prebivalstva; |
| --- | --- |

J.

ker v Evropi od začetka gospodarske krize leta 2008 opažamo izseljevanje mladih izobraženih strokovnjakov iz južne in vzhodne Evrope v severozahodno Evropo; ker obstaja velika medsebojna odvisnost med socialno-ekonomskimi pogoji v regiji in njeno dinamiko bega/priliva možganov; ker bodo morale izvorne regije in ciljne regije sodelovati pri reševanju izzivov, s katerimi se soočajo, in uporabiti celostne pristope za razvoj dolgoročnih politik, katerih cilj je čim bolj povečati kakovost življenja prebivalstva;

| K. | ker so inovacije in naložbe v človeški kapital srednjeročno in dolgoročno glavno gonilo socialno-ekonomske in zaposlitvene rasti zaposlenosti v državah članicah in njihovih regijah; |
| --- | --- |

K.

ker so inovacije in naložbe v človeški kapital srednjeročno in dolgoročno glavno gonilo socialno-ekonomske in zaposlitvene rasti zaposlenosti v državah članicah in njihovih regijah;

Sedanje značilnosti in izzivi, povezani z demografskimi spremembami v EU

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da so štiri svoboščine temelj konkurenčnosti in vrednot EU; vendar kljub temu ugotavlja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti njihovim učinkom na demografska gibanja in vplivu na ravnovesje med državami članicami in v njih ter njihovi ekonomski, socialni in teritorialni koheziji; poudarja, da se EU sooča z velikim demografskim izzivom, ki sicer ni v vseh regijah enak, vendar se je treba z njim seznaniti in ga obravnavati celostno, da se popravi negativno naravno demografsko ravnovesje iz zadnjih let; meni, da bi morala biti sprememba sedanjih negativnih demografskih trendov na evropskih tleh prek ukrepov, s katerimi bi se odpravili njihovi razlogi in ne le posledice, prednostna naloga Evropske unije, skupaj z dvojnim ciljem pospešitve podnebnega in digitalnega prehoda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v zvezi s tem opaža znatne demografske razlike med osrednjimi in metropolitanskimi regijami ter periferijo, ki so povezane z različnimi gospodarskimi priložnostmi, zagotavljanjem storitev, dostopnostjo, prevozom in digitalno povezljivostjo na ravni Unije in držav članic; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je lahko vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) učinkovito le, če bo lokalna prometna infrastruktura dejansko delovala; poudarja, da so te razlike zlasti vidne na podeželju ali na območjih z naravnimi ali posebnimi omejitvami, kot so redko poseljene in gorske regije, pa tudi med celino in otoki ter najbolj oddaljenimi regijami; ponovno poudarja, da je za večino otokov in najbolj oddaljenih regij značilno, da je prevoz do njih redek in pogosto drag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opaža, da so BDP na prebivalca, raven dohodka, stopnja zaposlenosti, stopnja rodnosti, družbeno-gospodarski dejavniki, razkorak med podeželjem in mesti in staranje prebivalstva med najpomembnejšimi dejavniki, ki neposredno vplivajo na demografsko sliko; ugotavlja, da zlasti trenutna dinamika zaposlovanja v regijah EU povzroča demografske tokove, ki vodijo do socialnih in prostorskih razlik ter izzivov, ki jih bo treba obravnavati s kohezijsko politiko po letu 2020; poudarja, da so v vzorce notranjih migracij iz vzhodnih, južnih in osrednjih regij v severne in severozahodne regije vključeni večinoma mladi, izobraženi in kvalificirani delavci; ugotavlja, da so migracije državljanov tretjih držav omogočile, da se je EU v zadnjih letih izognila upadu prebivalstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se prebivalstvo Evrope opazno stara in da stopnja rodnosti pada, kar vpliva na razmerje odvisnosti in ima negativen učinek na rast delovne sile, ki močno zaostaja za stopnjo v zadnjem desetletju; opozarja na vidno zmanjševanje delovne sile v vzhodnih, južnih in osrednjih evropskih regijah; poudarja, da staranje prebivalstva vpliva tudi na stanovanjsko in prometno načrtovanje, infrastrukturne in storitvene potrebe ter fiskalno vzdržnost in vzdržnost socialnega varstva; ugotavlja, da so potrebne politike za aktivno staranje, da bi zmanjšali negativno razsežnost demografskih sprememb, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih, ter zagotovili ustrezno raven kakovosti življenja za vse prebivalce; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja na trenutno zdravstveno krizo zaradi covida-19 ter možne srednjeročne in dolgoročne socialno-ekonomske posledice za dinamiko trga dela; poleg tega obžaluje, da je pandemija covida-19 negativno vplivala na povprečno pričakovano življenjsko dobo v Evropi; poudarja, da imajo ukrepi samoizolacije in omejevanja socialnih stikov, kljub njihovemu pozitivnemu učinku na upad števila okužb, vidne posledice za proizvodnjo, povpraševanje in trgovino, kar vodi do zmanjšanja gospodarske dejavnosti in povečanja stopnje brezposelnosti, velikega znižanja dohodka pravnih oseb in višjih javnih primanjkljajev; ugotavlja, da je zato mogoče predvideti nov val migracij mladih v državah članicah in med njimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je sedanja kriza zaradi covida-19 razkrila precejšnje razlike v kakovosti zdravstvenih storitev in dostopu do njih; v zvezi s tem opozarja, da je treba okrepiti javne storitve na podeželju, kot so zdravstvene ustanove, da bi odpravili zelo velike neenakosti in razlike v pričakovani življenjski dobi na podlagi kraja prebivališča, socialnega statusa in ravni izobrazbe; opozarja, da je pandemija razkrila tudi digitalni razkorak, ki je prizadel zlasti starejše in tiste, ki živijo v manj razvitih regijah, na podeželju in/ali gorskih oddaljenih območjih ter v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja še en izziv, ki ga je razkrila pandemija, in sicer potrebo po dostojnih delovnih in življenjskih pogojih za sezonske delavce, ki so pomembni za zapolnitev pomanjkanja delavcev v nekaterih gospodarskih sektorjih, zlasti v kmetijstvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je določitev razsežnosti procesa depopulacije sama po sebi izziv, ker statistika ne zagotavlja točnih podatkov, saj so podatki za ljudi, ki zapustijo določena območja, na voljo šele z večletno zamudo; ugotavlja tudi, da napovedi Eurostata glede prebivalstva za naslednje desetletje kažejo, da se bodo tako podeželske kot mestne regije morda soočale z upadom prebivalstva; v zvezi s tem poudarja, da je treba pravilno oceniti razsežnost demografskih izzivov in jih ustrezno obravnavati, da bi tako tudi preprečili radikalizacijo in gibanja, ki nasprotujejo procesu evropskega povezovanja, ter da bi se okrepila ekonomska, socialna in teritorialna kohezija; priporoča, naj se preuči možnost uporabe dodatnih kazalnikov, poleg BDP in gostote prebivalstva, za razvrščanje območij s hudimi in trajnimi ovirami; poleg tega poudarja pomen posodobljenih statističnih demografskih podatkov, razčlenjenih vsaj na ravni NUTS 3, za boljše spremljanje vpliva demografskih trendov na ozemljih ter za omogočanje učinkovitejših in bolj ciljnih ukrepov za njihovo obravnavanje; poziva države članice, naj vlagajo v posodobitev zmogljivosti za zbiranje podatkov o demografskih spremembah na različnih ravneh NUTS; |
| --- | --- |

8.

Lokalna in regionalna razsežnost

Izvorne regije

| 9. | ugotavlja, da se podeželska, poindustrijska območja in mesta, ki so nerazvita v primerjavi z večjimi metropolitanskimi območji, ter oddaljena območja, vključno z otoki in najbolj oddaljenimi regijami, soočajo s številnimi posebnimi okoliščinami: s precejšnjim zmanjšanjem števila prebivalcev, tudi zaradi stopenj rodnosti, z ravnmi dohodka pod nacionalnim povprečjem ali povprečjem EU in težavami pri teritorialnem povezovanju z drugimi regijami, zato so bolj občutljiva na depopulacijo; poudarja, da te okoliščine vodijo v težave pri dostopanju do javnih storitev, kot so stanovanja, izobraževanje in zdravstvena oskrba, vključno z dostopom do življenjsko pomembnih zdravil; poudarja, da v podeželskih regijah trenutno živi 28 % prebivalcev Evrope, vendar se bo ta delež po napovedih v prihodnosti močno zmanjšal; poudarja, da bi bilo treba pobude EU, usmerjene v podeželska območja, kot sta kohezijska in kmetijska politika, dodatno okrepiti s spodbujanjem boljšega usklajevanja političnih pobud, s katerimi se krepi zaposlovanje mladih, podjetništvo, digitalizacija ter podpora mladim in novim kmetom; v zvezi s tem pozdravlja namen Komisije, da pospeši uvajanje visokozmogljive širokopasovne infrastrukture na redko poseljenih in podeželskih ozemljih, ter meni, da je to priložnost za izboljšanje kakovosti življenja ter spodbujanje priložnosti za izobraževanje, ustvarjanje delovnih mest, inovacij, boljšega dostopa do zdravstvenih storitev in drugih javnih storitev, za prilagajanje tehnološkim spremembam in razvoj kulturnih prizorišč in prostočasnih dejavnosti; poudarja, da so ženske na podeželju temeljnega pomena za razvoj teh skupnosti ter da bi večje priznavanje dela in pravic žensk na trgu dela na podeželju znatno zmanjšalo tveganje depopulacije; spodbuja Komisijo in države članice, naj oblikujejo posebne strategije, da bi se okrepila vloga žensk na podeželju; spodbuja zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, da bi prepoznali in obravnavali morebitne sedanje neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na nekatere dejavnike demografskih sprememb, zaradi katerih so prebivalci teh območij prisiljeni se odseliti, drugi pa se tja ne želijo priseliti: slaba infrastruktura, vključno z nedostopnostjo hitrih širokopasovnih internetnih povezav in pomanjkanjem prometnih omrežij, visoka stopnja brezposelnosti mladih, manj zaposlitvenih možnosti, zlasti na delovnih mestih, ki zahtevajo višjo izobrazbo, in na splošno za ženske, nerazpoložljivost javnih in zasebnih storitev, težak dostop do zdravstvenih storitev, manj možnosti za izobraževanje, javne službe in socialne storitve, zaradi česar je prilagajanje tehnološkim spremembam oteženo, ter nerazpoložljivost kulturnih in prostočasnih dejavnosti; poleg tega opozarja na vpliv podnebnih sprememb in z njimi povezanih naravnih nevarnosti na depopulacijo, kot so intenzivni vročinski vali, ki povzročajo dezertifikacijo nekaterih južnih območij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da zaradi slabe diverzifikacije regionalne gospodarske strukture v nekaterih regijah obstaja nevarnost, da se ustvari negativno mnenje, tudi med samimi prebivalci teh regij, ki so lahko nezadovoljni zaradi kakovosti življenja ter razpoložljivosti infrastrukture in storitev; izraža zaskrbljenost zaradi „geografije nezadovoljstva“, ki se pojavlja v številnih regijah EU, kjer se ljudje počutijo zapostavljeni, in je tesno povezana z demografskimi spremembami; v zvezi s tem opozarja na učinek bega možganov, ki vodi v selitev visokousposobljenih in kvalificiranih ljudi iz posamezne regije ali države v drugo; opozarja zlasti, da se je zaradi množičnega odseljevanja zdravstvenega osebja, kot so zdravniki in medicinske sestre, ter učiteljev, ki ga je še pospešilo znatno zmanjševanje sredstev v zadnjih letih za financiranje zdravstvenega in socialnega varstva, poslabšala kakovost zdravstvene oskrbe in izobraževanja, zato je zlasti na oddaljenih območjih, podeželju in v najbolj oddaljenih regijah dostop do visokokakovostne oskrbe in izobraževanja otežen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da so depopulaciji izpostavljena tudi mestna območja, saj se je v vsakem petem mestu v Evropi po letu 1990 zmanjšalo število prebivalcev; vendar ugotavlja, da zmanjševanje števila prebivalcev v mestih ni vedno neprekinjen, linearen proces, ampak je lahko občasen ali začasen, kar je odvisno od specifičnih razmer na posameznem območju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da obstaja vzorec notranje periferalizacije, saj srednje, vzhodne in južne evropske regije beležijo znatno negativno stopnjo neto migracij prebivalstva, severne in zahodne evropske regije pa znatno pozitivno stopnjo, ker stalno sprejemajo veliko gospodarskih migrantov; meni, da se te razlike še stopnjujejo tudi na podeželju, kjer morajo biti kohezijska politika in sredstva skupne kmetijske politike bolj osredotočena na inovacije, da bi mlade spodbudili h kmetovanju, pa tudi na digitalizacijo, mobilnost na podeželju in razvoj pametnih mest ter pomoč družinskim kmetijam, da izkoristijo inovacije in nove tehnologije; |
| --- | --- |

13.

Ciljne regije

| 14. | je seznanjen z dejstvom, da imajo metropolitanska območja okoli velikih mest pozitivno stopnjo migracij z značilnim pritokom prebivalstva iz podeželja v mesta, kar je posledica vzorcev rasti zaposlovanja, ki so vse bolj osredotočeni na mesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja tudi, da so regije z velikim deležem ljudi z visoko stopnjo izobrazbe in več zaposlitvenimi možnostmi za ljudi s tovrstno stopnjo izobrazbe manj izpostavljene procesu depopulacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da sektorji gospodarstva znanja prispevajo k regionalnemu razvoju, ker ponujajo visoke ravni socialnega kapitala, omrežij in tehnologije; priznava, da se inovativne gospodarske dejavnosti običajno izvajajo v tehnološko naprednejših regijah, kjer so ustrezne aglomeracije pametnih podjetij lažje dostopne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | po drugi strani poudarja, da je prekomerna koncentracija prebivalstva v nekaterih urbanih območjih že povzročila negativne stranske učinke, kot so zastoji, rastoči stroški stanovanj in prevoza, onesnaženje, nezadostna razpoložljivost vode, težave z odstranjevanjem odpadkov, visoka poraba energije, slabša kakovost življenja, širjenje mestnih območij, pa tudi precejšnje tveganje za revščino in socialno izključenost ter negotovost za nekatere segmente prebivalstva; poudarja, da so ti negativni učinki povzročili, da lokalni organi ne morejo zagotavljati storitev vsem prebivalcem mestnih območij; opozarja na nekatere negativne učinke na javno zdravje, ki jih ima velika koncentracija prebivalstva na urbanih območjih, kar se je pokazalo med pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da migracije neposredno vplivajo na vključenost v mestih, zato so v različnih teritorialnih okvirih potrebni prilagojeni politični odzivi in podporni ukrepi; zato opozarja, da ekonomski migranti plačajo več davčnih in socialnih prispevkov, kot imajo individualnih koristi; poudarja, da je treba okrepiti politiko vključevanja ter pri tem podpirati lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

18.

Prilagojeni odzivi: iskanje rešitev za izziv upadanja prebivalstva

| 19. | poudarja, kako pomembne so sedanje pobude, kot so evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje, sosedska pomoč za samostojno življenje in inovacijska središča znanja Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo v zvezi z digitalnimi storitvami in zdravjem; poziva Komisijo, naj upošteva rešitve, ki so se razvile s pobudami za prilagajanje demografskim spremembam, ko se obravnavajo demografski izzivi, s katerimi se soočajo evropske regije; poudarja pomen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje kot sredstva za podpiranje izobraževanja in usposabljanja na območjih, ki jih ogroža depopulacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi poudariti, da imajo lokalni, regionalni in nacionalni organi, poklicna združenja in nevladne organizacije bistveno vlogo pri opredelitvi in oceni posebnih naložbenih potreb na podeželskih in mestnih območjih za mobilnost, teritorialno dostopnost in osnovne storitve, s tem pa za sprostitev potenciala teh območij, tudi glede gospodarskih, socialnih in demografskih trendov; zato meni, da bi morali odigrati odločilno vlogo kot dejavni udeleženci v razvoju teritorialnih strategij, ki izhajajo iz lokalnih skupnosti; poudarja, da je pomembno, da se v vse ustrezne programe EU po možnosti vključi poseben proračun za spreminjanje demografskih trendov in da se opravijo ocene učinka javnih demografskih politik; poudarja, da bi lahko bil teritorialni pristop k instrumentom EU, kot so trajnostni razvoj mest, strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali celostne teritorialne naložbe uporabno orodje, ki se lahko uporabi za ohranjanje ter ustvarjanje delovnih mest, povečevanje privlačnosti regije in izboljšanje dostopnosti storitev na lokalni ravni; je seznanjen z velikim potencialom krožnega gospodarstva in biogospodarstva pri revitalizaciji teh območij in poziva k prilagojeni tehnični pomoči za podporo lokalnim in regionalnim oblastem pri oblikovanju in izvajanju teh strategij, vključno z uporabo participativnih metod, ki omogočajo udeležbo lokalnih deležnikov, družbenih partnerjev in civilne družbe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba razviti evropsko agendo za podeželje, katere cilj bo izboljšati dostopnost, privlačnost in trajnostni razvoj podeželskih in oddaljenih območij, kar bo pozitivno vplivalo na nemoteno delovanje dobavne verige in notranjega trga; ugotavlja, da je mogoče izboljšati dostopnost in privlačnost teh območij z dostopom do kapitala za podjetnike ter mala in srednja podjetja ter naložbami v inovacijske ekosisteme, da bi podprli ustvarjanje znanja in širjenje tehnologije, pa tudi z zagotavljanjem visokokakovostnih javnih in osnovnih storitev, digitalizacije, tudi za mala podjetja, digitalnih inovacij in digitalne povezljivosti ter visokokakovostnih prometnih storitev; meni, da bi morale lokalne in regionalne oblasti čim učinkoviteje opredeliti ustrezne storitve in da bi bilo treba koncept „preverjanja učinkov na podeželje“ uporabiti za obravnavanje posebnih potreb podeželskih in oddaljenih območij s poudarkom na izvajanju politik in zagotavljanju ustreznih rešitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja, da ima lahko prometno omrežje odločilno vlogo pri odzivanju na demografske spremembe in zaustavitvi depopulacije, in sicer s krepitvijo povezljivosti med podeželjem in mesti, tudi z naložbami v javni prevoz in druge mobilnostne storitve na podeželju; v zvezi s tem poudarja pomen, ki ga ima izboljšanje prometne infrastrukture, tudi z vzdrževanjem in oživljanjem obstoječih prometnih povezav in zagotavljanjem povezav z omrežjem TEN-T, ki so še posebej pomembne v podeželskih, obrobnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah, s podporo prehodu na trajnostna in pametna prometna omrežja ter krepitvijo interoperabilnosti prometnih sistemov kot del strategije za trajnostno in pametno mobilnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da ima trajnostni podeželski turizem pomembno vlogo pri odzivanju na pojav depopulacije ter krepitvi ustvarjanja delovnih mest ter gospodarske in demografske diverzifikacije na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava, da je treba pri prehodu na podnebno nevtralnost ter trajno in pametno mobilnost v skladu s cilji zelenega dogovora upoštevati potrebe in izzive podeželskih regij, tudi tiste, povezane s podnebnimi spremembami; je prepričan tudi, da bodo te naložbe omogočile pravičen in enakopraven prehod na digitalno gospodarstvo in digitalni spletni izobraževalni sistem, ki bo dostopen vsem državljanom, zlasti najbolj ranljivim med njimi; v zvezi s tem meni, da ima kohezijska politika z naložbami v visokokakovostne javne in osnovne storitve temeljno vlogo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi lahko agenda EU za mesta, v kateri so opredeljene glavne prednostne naloge in ukrepi za izboljšanje kakovosti življenja na mestnih območjih, pripomogla k oblikovanju primernih instrumentov, ki spodbujajo rast, vključevanje, sodelovanje in inovacije ter obravnavajo socialne izzive; vztraja tudi, da je treba oblikovati strategije, namenjene okrepitvi gospodarstva znanja in pametne specializacije v evropskih regijah, med drugim z razvojem mrež znanja in zagotavljanjem podpore za naložbe v človeški kapital; poudarja vlogo mest in regij tako na redko poseljenih kot prenaseljenih območjih; ponovno poudarja potrebo po dodatnih možnostih financiranja, ki bodo neposredno na voljo mestom in regijam za izvajanje programov na lokalni ravni, ter poziva k povečanju proračuna in razširitvi področja uporabe evropske pobude za mesta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi morala kohezijska politika prispevati k boljšemu vključevanjem žensk v načrtovanje politik za regionalni in mestni razvoj, da bi oblikovali mesta in skupnosti, ki upoštevajo vidik spola in delujejo v korist vseh; poleg tega meni, da bi morale naložbe v okviru ESS+ spodbujati zaposljivost žensk in staršev samohranilcev, ki imajo težave pri iskanju zaposlitve, zagotoviti financiranje cenovno ugodnega otroškega varstva in podpirati mlade družine; opozarja, da bi bilo treba potrebe otrok, za katere skrbijo družinski člani ali živijo sami, ko starši delajo v tujini, obravnavati tudi s pomočjo svetovalnih storitev, dostopa do stanovanja, zdravstvenega varstva in izobraževanja; poudarja tudi pomen družini prijazne zakonodaje, ki omogoča zadovoljivo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi bilo treba naložbe ciljno uporabljati za podporo mladim, starejšim, invalidom in drugim ranljivim skupinam, ko vstopajo na trg dela ali ostanejo na njem, in da bi lahko našli kakovostno zaposlitev, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti najbolj izpraznjenim podeželskim in oddaljenim območjem; meni, da bi bilo treba preučiti tudi uporabnost prilagojenega usposabljanja za spodbujanje koncepta „ekonomije blaginje“ ter pristopov zdravega in aktivnega staranja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi bilo treba pri reševanju demografskih izzivov obravnavati tudi potrebe etničnih manjšin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so potrebne strategije za preobrat delovnih migracij na EU, nacionalni in regionalni ravni; poziva lokalne, regionalne in nacionalne organe ter organe EU, naj razvijejo politike, s katerimi bodo povečali privlačnost njihovih regij z vidika zaposlitvenih možnosti, in naj se borijo proti begu možganov v izvornih regijah s preprečevanjem, blaženjem in ustreznimi odzivi, tudi z uporabo sredstev, ki jih zagotavlja kohezijska politika; v zvezi s tem poudarja, da se v nekaterih državah članicah že izvaja več pobud, kot so spodbude za delavce z visoko specializiranimi znanji in spretnostmi, da bi se trend bega možganov v zadevnih regijah spremenil v trend priliva možganov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je zdravstvena kriza zaradi covida-19 v različnem obsegu prizadela vse države članice in regije, kar bo verjetno vodilo do novih trendov v demografskih tokovih; v zvezi s tem poudarja, da bi lahko dodatna sredstva za Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad, zagotovljena v okviru REACT-EU, čeprav je le začasen instrument, katerega namen je zagotoviti trdno in zanesljivo okrevanje gospodarstva EU po krizi, znatno prispevala k ohranjanju zaposlenosti in ustvarjanju novih delovnih mest na področjih, ki jih ogroža depopulacija, med drugim s podporo za mala in srednja podjetja in samozaposlene; pozdravlja uvedbo prožnih ureditev dela, vključno z delom na daljavo ali skrajšanim delovnim časom, in poudarja, da je treba to podporo zagotoviti na nediskriminatorni podlagi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v zvezi s tem opozarja, da je pandemija poudarila pomen, ki ga ima digitalizacija v celotnem gospodarstvu pri blaženju posledic omejevanja socialnih stikov in svobode gibanja, pa tudi za olajšanje spremljanja zdravja ali posvetovanja na daljavo in zagotavljanje zdravstvenih storitev na redko poseljenih območjih ali območjih, ki se soočajo z naravnimi ali demografskimi izzivi; meni, da bi bilo treba priložnosti, ki jih to ponuja, izkoristiti za ustvarjanje novih delovnih mest na območjih s starajočim se prebivalstvom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da se je med krizo zaradi covida-19 razširilo delo na daljavo in meni, da bi se lahko izkazalo za koristno orodje, s katerim bi obrnili trend upadanja števila prebivalcev na podeželju, ker bi mladim izobraženim osebam omogočilo, da ostanejo na območjih, ki bi jih sicer zapustili; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o tem, kako bo delo na daljavo vplivalo na mobilnost znotraj EU in na dojemanje privlačnosti različnih regij v prihodnosti; |
| --- | --- |

32.

Politična priporočila

| 33. | poziva Komisijo, naj predlaga strategijo za demografske spremembe, ki bo gradila na naslednjih glavnih elementih: dostojni delovni pogoji, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, teritorialni vidik politik, ki spodbujajo gospodarsko dejavnost in zaposlovanje, ustrezno zagotavljanje socialnih storitev splošnega pomena na vseh ozemljih, učinkovit lokalni javni prevoz, ustrezna oskrba odvisnih oseb in dolgotrajna oskrba, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti novim oblikam dela in njihovemu socialnemu učinku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice in regionalne organe, naj se z instrumenti kohezijske politike celostno spoprijemajo z demografskimi izzivi, in se zavzema za spodbujanje pametnih vasi in drugih sistemov spodbud za ohranjanje prebivalstva in privabljanje mladih na podeželska in polmestna območja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bo z mehanizmom za okrevanje in odpornost zagotovljena obsežna finančna podpora, da bi gospodarstva držav članic postala odpornejša in bolje pripravljena na prihodnost, ter vztraja, da morajo države članice glede na svoje posebne okoliščine predlagati ukrepe za obravnavo demografskih sprememb, zlasti na najbolj ranljivih območjih, v svojih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost; meni, da bi bilo treba te načrte oblikovati v aktivnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi subjekti, saj je to izredno pomembno pri ocenjevanju teh načrtov in poznejšega upravljanja s strani držav članic; meni, da bi bilo treba za celovitejši pristop k demografskim izzivom razviti sinergije med kohezijsko politiko in programi evropskega instrumenta za okrevanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja pomen Sklada za pravični prehod in njegovega izvedbenega mehanizma, ki sta namenjena podpori skupnostim, ki jih je prizadel energetski prehod, in prispevata k ustvarjanju novih priložnosti za podeželska in poindustrijska območja ter zmanjšanju tveganja depopulacije; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem podpreti lokalne in regionalne pobude za sodelovanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da demografske spremembe predstavljajo temeljni izziv za EU in da bi bilo treba pri oblikovanju in izvajanju programov prednostno obravnavati te spremembe; v zvezi s tem želi spomniti, da je eden glavnih ciljev iz uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu za naslednji večletni finančni okvir (2021–2027) podpora mestnim in podeželskim območjem z neugodnimi geografskimi ali demografskimi razmerami, pri čemer morajo države članice finančno podporo EU nameniti projektom, ki spodbujajo okoljsko trajnosten in socialno vključujoč gospodarski razvoj v teh regijah; pri tem opozarja, da bi bilo treba posebno podporo nameniti območjem na ravni NUTS 3 ali grozdom lokalnih upravnih enot z gostoto prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na km2 ali s povprečnim letnim zmanjšanjem prebivalstva za več kot 1 % med letoma 2007 in 2017, za katere bi morale veljati posebne regionalne in nacionalne politike za zagotovitev boljše fizične povezljivosti in povezljivosti IKT, izboljšanje dostopa do socialnih storitev in njihove kakovosti, spodbujanje podjetništva in ustvarjanje visokokakovostnih zaposlitvenih možnosti s kohezijskimi instrumenti; pozdravlja novi člen uredbe o ESRR in Kohezijskem skladu, ki poziva k nacionalnim načrtom za podporo regionalnim in lokalnim območjem, ki se soočajo s stalnim upadanjem prebivalstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice, naj povečajo uporabo sredstev ESS in Sklada za pravični prehod ter jih kombinirajo z nacionalnimi in lokalnimi naložbami, da bi odpravile socialno izključenost, energijsko revščino in materialno pomanjkanje ter da bi učinkovito zmanjševale digitalno vrzel in digitalno izključenost, zlasti na podeželju med mladimi, starejšimi in invalidi, ter zagotovile dostop do digitalnih orodij in programov ter cenovno dostopne komunikacijske infrastrukture; zato poziva k dostopnim in cenovno sprejemljivim priložnostim za pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti na način, ki je prilagojen potrebam starejših; poudarja, da imajo take pobude večjo možnost za uspeh, če so povezane s priložnostmi za medgeneracijsko izmenjavo; meni, da bi lahko v tem smislu dodatno preučili in spodbujali potencial digitalizacije, robotizacije in umetne inteligence, hkrati pa zagotovili visoke etične standarde in vključenost, da bi izboljšali samostojnost ter življenjske pogoje in zdravje starejših; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponavlja, da so potrebni nadaljnji lokalni in celostni pristopi kohezijske politike, nacionalni strateški načrti skupne kmetijske politike ter nacionalni strateški načrti za okrevanje, da bi omogočili lažje, a hkrati zanesljivo upravljanje finančnih virov, in da je treba povečati sinergijo med skladi EU in integriranimi orodji; poudarja, da je treba povečati upravne zmogljivosti, da bi zmanjšali birokracijo, in zagotoviti skladno zakonodajo v celotnem procesu izvajanja projektov ter usmerjeno tehnično pomoč v vseh fazah; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj pri izvajanju procesa načrtovanja programov in izvajanja kohezijske politike za obdobje 2021–-2027 v celoti spoštujejo načelo partnerstva in v svojih partnerskih sporazumih upoštevajo posebne potrebe regij z demografskimi omejitvami; poudarja, da je treba dati prednost potrebam regij in podregij, vključno z demografskimi in migracijskimi vidiki ter teritorialnimi izzivi (v mestih in na podeželju); meni, da bi morali te strategije spremljati oceni teritorialnega in demografskega učinka, opravljeni hkrati z gospodarskimi, okoljskimi in družbenimi ocenami; poziva Komisijo, naj spremlja in po potrebi zagotovi dosledno izvajanje kodeksa dobre prakse za partnerstvo, ki lahko prispeva k povečanju stopnje črpanja sredstev kohezijske politike vzporedno z večjo kakovostjo projektov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj pri oblikovanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, nacionalnih razvojnih politik, dolgoročnih strategij za trajnostni razvoj in prilagojenih programov kohezijske politike, povezanih s cilji evropskega semestra, upoštevajo različne demografske izzive, da bi zagotovile ustrezno financiranje za obravnavo depopulacije in preobrat neugodnih trendov ter povečanje privlačnosti ozemlja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva lokalne, regionalne in nacionalne organe v regijah, ki jim grozi depopulacija, naj naložbe osredotočijo na načine spodbujanja mladih družin, da se ustalijo v teh regijah, ter na splošni dostop do kakovostnih storitev in infrastrukture, pri čemer naj sodelujejo mala in srednja podjetja in podjetja za upravljanje storitev, ter na ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade, prekvalifikacijo delavcev, ustvarjanje podjetniških pogojev in podporo za mala in srednja podjetja; poziva države članice, naj v ta namen povečajo svojo podporo; meni, da so naložbe na vseh ravneh izobraževanja, tudi v zgodnjem otroštvu, v cenovno ugodne, dostopne in pravične storitve mobilnosti ter ustanove otroškega varstva za spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela in v vseživljenjskem učenju, prednostna naloga, zlasti na podeželju in v najbolj oddaljenih regijah; meni, da je zlasti pomembno ustvariti prave pogoje, da bi mladi ostali v teh regijah in da bi preprečili zgodnje opuščanje šolanja s ponudbo privlačnih možnosti za izobraževanje, usposabljanje, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje na lokalni in regionalni ravni, vključno z digitalnimi veščinami, z učenjem v učilnicah ali na daljavo, da bi jih spodbudili k nadaljevanju študija v teh regijah; se zaveda, da bodo regije pri teh prizadevanjih potrebovale celotno podporo Unije in držav članic; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k večji podpori regijam, ki se soočajo z veliko rastjo prebivalstva, kot sta Mayotte in Francoska Gvajana, z uporabo ustreznih finančnih sredstev za zagotavljanje neprekinjenega, dovolj obsežnega in tudi kakovostnega izvajanja osnovnih storitev, zlasti v izobraževalnem, zdravstvenem in prometnem sektorju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da je primerno, da se lokalne in regionalne oblasti vključijo v dolgoročne pobude sodelovalnega upravljanja in načrtovanja na različnih ravneh; poziva Komisijo in države članice, naj širijo dobro prakso o uporabi in koristih tovrstnega upravljanja in načrtovalnih orodij za podporo policentričnemu razvoju ter uporabijo instrument ocene teritorialnega učinka za nadaljnje oblikovanje politik EU in nacionalnih politik, ki vplivajo na demografske spremembe; v zvezi s tem poudarja, da je zelo pomembno dejavno in resnično sodelovanje regij pri načrtovanju in upravljanju instrumenta za okrevanje in odpornost, da bi izboljšali njegovo učinkovitost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | meni, da imajo lahko inovacije in raziskave pozitivne učinke prelivanja na regionalni ravni; spodbuja oblikovalce politike na regionalni in nacionalni ravni, naj uporabijo novi mehanizem za okrevanje in odpornost ter ESRR za naložbe v razširitev širokopasovnih povezav ter vlagajo v gospodarstvo znanja ter zagotavljanje sredstev, visokokakovostnih javnih storitev in spodbud za ohranjanje visokokvalificiranih delavcev za razvoj raziskovalnih centrov v različnih regijah, da bi s tem povečali privlačnost redko poseljenih območij, zlasti za mlade talente in podjetnike; poziva k nadaljnjemu razvoju sinergij med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter programom Obzorje Evropa in drugimi pobudami, kot so tiste, ki jih spodbuja Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo; poleg tudi meni, da bi lahko s privlačno davčno politiko za naložbe podjetij z znižanimi davčnimi stopnjami za družine in davčnimi spodbudami za delodajalce in samozaposlene olajšali ustvarjanje delovnih mest in priložnosti za naložbe; prav tako meni, da bi lahko razmislili o ukrepih za spodbujanje mladih družin k nakupu prvega stanovanja ter o večji prožnosti glede državnih pravil, da bi premagali izzive zaradi depopulacije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | spodbuja regije, naj izkoristijo svoje konkurenčne prednosti, kot so določene v strategijah pametne specializacije; priporoča, naj se pripravijo tako imenovane oazne strategije, osredotočene na najuspešnejše, najbolj živahne in rastoče sektorje, pri čemer je treba izkoristiti lokalni potencial za razvoj regije; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj vložijo v pobudo za jamstvo za mlade, ki se osredotoča na privabljanje mladih usposobljenih delavcev ter ohranjanje že zaposlenih, spodbujanje podjetništva in na lokalnih in nacionalnih spodbudah in spodbudah EU; poudarja tudi pomen spodbujanja ukrepov za večjo medgeneracijsko solidarnost, aktivno staranje in priložnosti, ki jih ponuja tako imenovano srebrno gospodarstvo, pri veliki spremembi politike za podeželska območja, da se vprašanje staranja prebivalstva spremeni v priložnost za razvoj teh območij; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je potreben širši teritorialni vidik v skladu z novo Leipziško listino: preobrazbena moč mest za skupno dobro in teritorialno agendo 2030 za okrepitev mestnih mrež manjših mest, da bi njihov znatni potencial izkoristili kot oporo za teritorialno, ekonomsko in socialno kohezijo zunaj njihovih ožjih meja z več povezavami med mesti in podeželjem ter večjim sodelovanjem med mesti in podeželjem, funkcionalnimi območji ter med regijami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj se pri vprašanjih, povezanih s področji funkcionalnega sodelovanja na različnih ravneh, kot so čezmejna, makroregionalna in podeželsko-mestna, osredotoči na usklajevanje politik na ravni EU, da bi obravnavali demografske izzive; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vztraja, da morajo biti naložbe osredotočene na informacijske in komunikacijske tehnologije in človeški kapital, saj se lahko z njimi zmanjša razdalja med uporabniki in privabijo visokousposobljeni delavci, da bi se izognili digitalnemu razkoraku in zagotovili digitalno kohezijo; poudarja, da je pomembno financirati infrastrukture IKT, razvoj in uporabo teh tehnologij v malih in srednjih podjetjih in šolah v podeželskih, otoških, gorskih in izoliranih regijah ter regijah v industrijskem prehodu, tudi s sredstvi mehanizma za okrevanje in odpornost in splošneje s sredstvi kohezijske politike; poudarja pomen prizadevanja za enakopravno in vzporedno uporabo teh tehnologij v regijah in državah članicah, da bi se izognili nadaljnjemu poglabljanju razlik v privlačnosti in digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

49.

| 50. | priznava, da privlačna mesta v prvi vrsti prispevajo k vzpostavljanju regionalnih polov rasti; vendar poudarja, da imajo manjša mesta ključno vlogo za regionalni razvoj, zato poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo strategije za usklajen razvoj teh mest; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da bi morale občine spodbujati pobude za odprte inovacije, pri katerih bi se znanje izkoristilo za pospešitev procesa inovacij, ter oblikovati sodelovalen pristop z ustreznimi partnerji in deležniki, da bi ustvarili regionalne inovacijske ekosisteme; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja potencial modrega gospodarstva za preobrat v negativnem demografskem trendu na majhnih otokih in obrobnih pomorskih regijah Evropske unije; poudarja, da bi lahko ustrezno izvajanje dejavnosti modrega gospodarstva, če bi se pozorno spremljalo za preprečevanje negativnih okoljskih zunanjih učinkov in povečanje socialno-ekonomskih koristi za celotno vrednostno verigo, vključno z malimi podjetji, zaledji in lokalnimi državljani, pripomoglo k boju proti depopulaciji v južni Evropi in prispevalo k širjenju prihodkov iz obalnih mest na podeželske vasi, socialni vključenosti in doseganju ciljev iz evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kjer je to ustrezno, priporoča reformo sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah članicah, med drugim z oblikovanjem izobraževalnih poti do poklicev, ki jih je mogoče opravljati na daljavo, ter izvajanje politik za preprečevanje trajnega bega možganov iz izvornih regij; vztraja, da je treba izkoristiti lokalne in regionalne prednosti ter razvoj lokalne gospodarske in socialne infrastrukture in prilagojenih rešitev, da bi pojav bega možganov preprečili in obrnili; meni, da sta lahko poklicno izobraževanje in usposabljanje, vključno z mobilnostjo delovne sile, učinkovit način za deljenje znanja in poklicnih izkušenj za izboljšanje znanj in spretnosti delavcev in povečanje njihove odpornosti na hitro dinamiko trga dela ter s tem prispevata k preprečevanju bega možganov; spodbuja regionalne in lokalne oblasti, naj olajšajo dostop do dualnega izobraževanja, da bi izboljšali prehod iz izobraževanja v zaposlitev; poleg tega meni, da je treba spodbujati vseevropske strategije za diasporo, namenjene spodbujanju vračanja tistih, ki so odšli v privlačnejšo regijo, s poudarkom na visokošolskih študentih v kmetijskem in podeželskem gospodarstvu, ki bi jih bilo treba spodbujati, naj se po končanem študiju vrnejo v svojo regijo, da bi s tem prispevali h gospodarski vzdržnosti izvornih regij; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pobuda za dolgoročno vizijo za podeželska območja vključevala praktično rešitev in podporna sredstva za obravnavo obrobnih območij in demografskih sprememb; meni, da se mora ta dolgoročna vizija za podeželska območja razviti v resnično evropsko agendo za podeželje z oprijemljivimi in konkretnimi cilji, ki bo v svojo strukturo in izvajanje vključila vse ustrezne regionalne in lokalne akterje; meni tudi, da bi morala vključevati strategijo za vključevanje načela enakosti spolov, ki bi jo spremljala orodja za oceno učinka; poziva Komisijo, naj v soglasju z državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi organi predlaga nov dogovor o demografskih značilnostih v EU kot politični pristop na več ravneh, ki bi vodil k evropski strategiji o demografskih trendih; meni, da bi morala biti med vprašanji, obravnavanimi na konferenci o prihodnosti Evrope, tudi demografska vprašanja, vključno z depopulacijo in staranjem prebivalstva; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  UL C 390, 18.11.2019, str. 53.

(2)  UL C 356, 4.10.2018, str. 10.

(3)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 9.

(4)  UL C 108, 26.3.2021, str. 566.

(5)  Uredba (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (UL L 141, 27.5.2011, str. 1).

(6)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77)

(7)  Ares(2020)3866098.

(8)  Ares(2020)6799640.

(9)  https://ec.europa.eu/info/files/report-impact-demographic-change-reader-friendly-version-0_sl

(10)  Vir: INSEE (Francoski nacionalni inštitut za statistiko in ekonomske študije), OZN.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/137

---

P9_TA(2021)0249

Vpliv pravil EU o prostem gibanju delavcev in prostem pretoku storitev: mobilnost delovne sile v EU kot orodje za usklajevanje potreb in ponudbe na trgu delovne sile

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o vplivu pravil EU o prostem gibanju delavcev in prostem pretoku storitev: mobilnost delovne sile v EU kot orodje za usklajevanje potreb in ponudbe na trgu delovne sile (2020/2007(INI))

(2022/C 15/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 45, 56, 153, 154 in 174 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 45, 56, 153, 154 in 174 PDEU,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Parlament in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Parlament in Komisija,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela (MOD) ter njenih konvencij in priporočil o uradih za delo in inšpekcijah dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela (MOD) ter njenih konvencij in priporočil o uradih za delo in inšpekcijah dela,

| — | ob upoštevanju obsežnega pravnega reda Unije na področju zdravja in varnosti pri delu, zlasti Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (1) ter njenih posebnih in z njo povezanih direktiv, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obsežnega pravnega reda Unije na področju zdravja in varnosti pri delu, zlasti Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (1) ter njenih posebnih in z njo povezanih direktiv,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 z naslovom S prekvalificiranjem in izpopolnjevanjem do večje trajnosti in zaposljivosti v podporo okrevanju gospodarstva in socialni koheziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 z naslovom S prekvalificiranjem in izpopolnjevanjem do večje trajnosti in zaposljivosti v podporo okrevanju gospodarstva in socialni koheziji,

| — | ob upoštevanju političnih usmeritev naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–-2024: Bolj ambiciozna Unija – Moj načrt za Evropo, ki jih je predstavila kandidatka za predsednico Evropske komisije Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih usmeritev naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–-2024: Bolj ambiciozna Unija – Moj načrt za Evropo, ki jih je predstavila kandidatka za predsednico Evropske komisije Ursula von der Leyen,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo, spremembi uredb (ES) št. 883/2004, (EU) št. 492/2011 in (EU) 2016/589 ter razveljavitvi Odločbe (EU) 2016/344 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo, spremembi uredb (ES) št. 883/2004, (EU) št. 492/2011 in (EU) 2016/589 ter razveljavitvi Odločbe (EU) 2016/344 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (4),

| — | ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/170 z dne 2. februarja 2018 o podrobnih enotnih specifikacijah za zbiranje in analizo podatkov za spremljanje in vrednotenje delovanja mreže EURES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/170 z dne 2. februarja 2018 o podrobnih enotnih specifikacijah za zbiranje in analizo podatkov za spremljanje in vrednotenje delovanja mreže EURES,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. aprila 2019 o dejavnostih mreže EURES v obdobju januar 2016–junij 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. aprila 2019 o dejavnostih mreže EURES v obdobju januar 2016–junij 2018,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (14),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (15), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (15), kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 (16),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (17),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (18),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (19),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (20),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (21),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2016/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2016/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu (22),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (26),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 z naslovom Načrt okrevanja za Evropo in večletni finančni okvir 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 z naslovom Načrt okrevanja za Evropo in večletni finančni okvir 2021–2027,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 z naslovom Trajnostno financiranje vseživljenjskega učenja ter razvoja znanj in spretnosti zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile (raziskovalno mnenje na zaprosilo hrvaškega predsedstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 z naslovom Trajnostno financiranje vseživljenjskega učenja ter razvoja znanj in spretnosti zaradi pomanjkanja kvalificirane delovne sile (raziskovalno mnenje na zaprosilo hrvaškega predsedstva),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z naslovom Beg možganov v Evropski uniji: soočanje s tem izzivom na vseh ravneh (C 141/34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z naslovom Beg možganov v Evropski uniji: soočanje s tem izzivom na vseh ravneh (C 141/34),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu sporočilu (SWD(2020)0121) in (SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu sporočilu (SWD(2020)0121) in (SWD(2020)0122),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 z naslovom Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 z naslovom Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0650),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju predloga skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 17. decembra 2019, priloženega sporočilu o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 17. decembra 2019, priloženega sporočilu o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju Poročila Komisije z dne 25. septembra 2019 o uporabi in izvajanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (COM(2019)0426), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila Komisije z dne 25. septembra 2019 o uporabi in izvajanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (COM(2019)0426),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o mobilnosti delovne sile v EU za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o mobilnosti delovne sile v EU za leto 2019,

| — | ob upoštevanju poročila Cedefop z naslovom Skills forecast trends and challenges to 2030 (Napoved glede znanj in spretnosti: trendi in izzivi do leta 2030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Cedefop z naslovom Skills forecast trends and challenges to 2030 (Napoved glede znanj in spretnosti: trendi in izzivi do leta 2030),

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Posted workers in the European Union (Napoteni delavci v Evropski uniji) (2010) (27) in nacionalnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Posted workers in the European Union (Napoteni delavci v Evropski uniji) (2010) (27) in nacionalnih poročil,

| — | ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije iz pomladi 2020, objavljene 6. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije iz pomladi 2020, objavljene 6. maja 2020,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) z dne 24. aprila 2020 z naslovom COVID-19: nazaj na delovna mesta – Prilagajanje delovnih mest in zaščita delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) z dne 24. aprila 2020 z naslovom COVID-19: nazaj na delovna mesta – Prilagajanje delovnih mest in zaščita delavcev,

| — | ob upoštevanju študije Parlamenta (2015) EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law (Socialne pravice in pravice delavcev v EU in pravo o notranjem trgu EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Parlamenta (2015) EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law (Socialne pravice in pravice delavcev v EU in pravo o notranjem trgu EU),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 17. julija 2020 o sezonskih delavcih v EU v okviru izbruha COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 17. julija 2020 o sezonskih delavcih v EU v okviru izbruha COVID-19,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. oktobra 2020 o izboljšanju delovnih in življenjskih pogojev sezonskih in drugih mobilnih delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. oktobra 2020 o izboljšanju delovnih in življenjskih pogojev sezonskih in drugih mobilnih delavcev,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19,

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz leta 2015 z naslovom Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors (Sistemi določanja plač in minimalna plačila, ki se uporabljajo za napotene delavcev v skladu z Direktivo 96/71/ES v nekaterih državah članicah in sektorjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz leta 2015 z naslovom Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors (Sistemi določanja plač in minimalna plačila, ki se uporabljajo za napotene delavcev v skladu z Direktivo 96/71/ES v nekaterih državah članicah in sektorjih),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 30. marca 2020 za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 30. marca 2020 za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2020 z naslovom Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah – COVID-19 (2020/C 169/03), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2020 z naslovom Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah – COVID-19 (2020/C 169/03),

| — | ob upoštevanju študije Eurofounda iz leta 2015 z naslovom Socialna dimenzija mobilnosti znotraj Evropske unije: vpliv na javne storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Eurofounda iz leta 2015 z naslovom Socialna dimenzija mobilnosti znotraj Evropske unije: vpliv na javne storitve,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0066/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0066/2021),

| A. | ker je nediskriminacija temeljno načelo, ki je zapisano v Pogodbah; ker je prosto gibanje delavcev eno od temeljnih načel Unije; ker načelo enake obravnave, zapisano v členu 45(2) PDEU določa, da mora prosto gibanje delavcev vključevati odpravo vsakršne diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji; |
| --- | --- |

A.

ker je nediskriminacija temeljno načelo, ki je zapisano v Pogodbah; ker je prosto gibanje delavcev eno od temeljnih načel Unije; ker načelo enake obravnave, zapisano v členu 45(2) PDEU določa, da mora prosto gibanje delavcev vključevati odpravo vsakršne diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji;

| B. | ker člen 3(3) PEU določa, da Unija „spodbuja socialno pravičnost in varstvo“; ker je v členu 9 PDEU zapisano, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja; |
| --- | --- |

B.

ker člen 3(3) PEU določa, da Unija „spodbuja socialno pravičnost in varstvo“; ker je v členu 9 PDEU zapisano, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja;

| C. | ker so prosto gibanje delavcev, svoboda ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev temeljna načela notranjega trga; |
| --- | --- |

C.

ker so prosto gibanje delavcev, svoboda ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev temeljna načela notranjega trga;

| D. | ker bi moralo prosto gibanje delavcev in storitev upoštevati načela evropskega stebra socialnih pravic; ker mora biti zavezanost Unije agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljem trajnostnega razvoja, evropskemu zelenemu dogovoru in strategiji za enakost spolov, vključno z zaščito in spodbujanjem poštenih plač, enakosti spolov ter dostojnih delovnih in zaposlitvenih pogojev, vključena v vse politike notranjega trga, da bi se ustrezno upoštevali socialni in okoljski vidiki; |
| --- | --- |

D.

ker bi moralo prosto gibanje delavcev in storitev upoštevati načela evropskega stebra socialnih pravic; ker mora biti zavezanost Unije agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljem trajnostnega razvoja, evropskemu zelenemu dogovoru in strategiji za enakost spolov, vključno z zaščito in spodbujanjem poštenih plač, enakosti spolov ter dostojnih delovnih in zaposlitvenih pogojev, vključena v vse politike notranjega trga, da bi se ustrezno upoštevali socialni in okoljski vidiki;

| E. | ker je prosto gibanje delavcev, tudi sezonskih delavcev, bistveno za evropsko povezovanje; ker lahko koristi tako državam članicam pošiljateljicam kot gostiteljicam in podpira cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; ker morajo Unija in države članice v celoti izkoristiti potencialno mobilnost znotraj EU, hkrati pa učinkovito izvrševati skladnost z veljavnimi predpisi glede mobilnosti delovne sile; |
| --- | --- |

E.

ker je prosto gibanje delavcev, tudi sezonskih delavcev, bistveno za evropsko povezovanje; ker lahko koristi tako državam članicam pošiljateljicam kot gostiteljicam in podpira cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; ker morajo Unija in države članice v celoti izkoristiti potencialno mobilnost znotraj EU, hkrati pa učinkovito izvrševati skladnost z veljavnimi predpisi glede mobilnosti delovne sile;

| F. | ker prosto gibanje delavcev in prosti pretok storitev prispevata h gospodarski rasti in koheziji v Uniji in ustvarjata zaposlitvene možnosti; ker je enotni trg lahko trajnosten in povečuje blaginjo le, če temelji na pravičnih in skupnih pravilih ter na načelu enakega obravnavanja, zlasti na področju prostega gibanja delavcev in prostega pretoka storitev; |
| --- | --- |

F.

ker prosto gibanje delavcev in prosti pretok storitev prispevata h gospodarski rasti in koheziji v Uniji in ustvarjata zaposlitvene možnosti; ker je enotni trg lahko trajnosten in povečuje blaginjo le, če temelji na pravičnih in skupnih pravilih ter na načelu enakega obravnavanja, zlasti na področju prostega gibanja delavcev in prostega pretoka storitev;

| G. | ker bi morala imeti Unija še naprej osrednjo vlogo pri podpiranju izmenjave primerov dobre prakse na vseh ravneh upravljanja ter pri oblikovanju smernic in priporočil v sodelovanju s socialnimi partnerji, s katerimi bi zagotovili dostojne delovne in zaposlitvene pogoje za vse, tudi za ranljive skupine delavcev; |
| --- | --- |

G.

ker bi morala imeti Unija še naprej osrednjo vlogo pri podpiranju izmenjave primerov dobre prakse na vseh ravneh upravljanja ter pri oblikovanju smernic in priporočil v sodelovanju s socialnimi partnerji, s katerimi bi zagotovili dostojne delovne in zaposlitvene pogoje za vse, tudi za ranljive skupine delavcev;

| H. | ker lahko socialne posledice prostega pretoka storitev vplivajo na regije izvora mobilnih delavcev in regije, ki jih gostijo, tako v pozitivnem kot negativnem smislu; ker sta pomanjkanje delovne sile in beg možganov, ki sta posledica gospodarskih in socialnih neenakosti med regijami Unije, zlasti po finančni krizi, v nekaterih državah članicah dosegla kritične ravni in povzročata dodatne težave, kot so demografska neravnovesja, pomanjkljivosti pri zagotavljanju nege in zdravstvenem osebju ter skupno vse večje neenakosti med regijami; ker ti pojavi močno vplivajo na podeželska in oddaljena območja; ker sta potrebni trajnostna industrijska politika in močna kohezijska politika, da bi ohranili in ustvarjali zaposlitve v sektorjih in regijah v prehodu ter preprečili beg možganov in neprostovoljno mobilnost; |
| --- | --- |

H.

ker lahko socialne posledice prostega pretoka storitev vplivajo na regije izvora mobilnih delavcev in regije, ki jih gostijo, tako v pozitivnem kot negativnem smislu; ker sta pomanjkanje delovne sile in beg možganov, ki sta posledica gospodarskih in socialnih neenakosti med regijami Unije, zlasti po finančni krizi, v nekaterih državah članicah dosegla kritične ravni in povzročata dodatne težave, kot so demografska neravnovesja, pomanjkljivosti pri zagotavljanju nege in zdravstvenem osebju ter skupno vse večje neenakosti med regijami; ker ti pojavi močno vplivajo na podeželska in oddaljena območja; ker sta potrebni trajnostna industrijska politika in močna kohezijska politika, da bi ohranili in ustvarjali zaposlitve v sektorjih in regijah v prehodu ter preprečili beg možganov in neprostovoljno mobilnost;

| I. | ker je konkurenca na področju stroškov dela škodljiva za kohezijo med državami članicami; ker je potreben usklajen pristop na ravni Unije, da bi preprečili nelojalno konkurenco na področju stroškov dela in povečali navzgor usmerjeno socialno konvergenco za vse; ker so učinkovita pravna ureditev in kolektivne pogodbe odločilne za zagotavljanje dostojnih delovnih in zaposlitvenih pogojev, kakovostnih storitev in lojalne konkurence; |
| --- | --- |

I.

ker je konkurenca na področju stroškov dela škodljiva za kohezijo med državami članicami; ker je potreben usklajen pristop na ravni Unije, da bi preprečili nelojalno konkurenco na področju stroškov dela in povečali navzgor usmerjeno socialno konvergenco za vse; ker so učinkovita pravna ureditev in kolektivne pogodbe odločilne za zagotavljanje dostojnih delovnih in zaposlitvenih pogojev, kakovostnih storitev in lojalne konkurence;

| J. | ker so čezmejni delavci ustvarjalci bogastva v socialnem in ekonomskem okolju nekaterih regij; |
| --- | --- |

J.

ker so čezmejni delavci ustvarjalci bogastva v socialnem in ekonomskem okolju nekaterih regij;

| K. | ker je treba za zaščito pravic mobilnih delavcev, večje spoštovanje veljavnih pravil in spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev ter lojalne konkurence med vsemi podjetji izboljšati, prilagoditi in uskladiti čezmejno izvrševanje prava Unije na področju mobilnosti delovne sile ter odpraviti zlorabe, vključno z neprijavljenim delom; |
| --- | --- |

K.

ker je treba za zaščito pravic mobilnih delavcev, večje spoštovanje veljavnih pravil in spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev ter lojalne konkurence med vsemi podjetji izboljšati, prilagoditi in uskladiti čezmejno izvrševanje prava Unije na področju mobilnosti delovne sile ter odpraviti zlorabe, vključno z neprijavljenim delom;

| L. | ker večino delavcev v Uniji zaposlujejo mikro-, mala in srednja podjetja; ker so mikro-, mala in srednja podjetja ter samozaposleni najbolj izpostavljeni kršitvam zakonodaje Unije; ker so nasprotujoča si nacionalna zakonodaja, nepotrebna upravna bremena in nelojalna konkurenca pomemben vir težav za mikro-, mala in srednja podjetja, samozaposlene in dobronamerna podjetja na notranjem trgu; ker pobude, namenjene mikro-, malim in srednjim podjetjem in zagonskim podjetjem, ne bi smele privesti do nepotrebnih upravnih bremen, dvojnih standardov ali nižjih standardov zaščite delavcev; |
| --- | --- |

L.

ker večino delavcev v Uniji zaposlujejo mikro-, mala in srednja podjetja; ker so mikro-, mala in srednja podjetja ter samozaposleni najbolj izpostavljeni kršitvam zakonodaje Unije; ker so nasprotujoča si nacionalna zakonodaja, nepotrebna upravna bremena in nelojalna konkurenca pomemben vir težav za mikro-, mala in srednja podjetja, samozaposlene in dobronamerna podjetja na notranjem trgu; ker pobude, namenjene mikro-, malim in srednjim podjetjem in zagonskim podjetjem, ne bi smele privesti do nepotrebnih upravnih bremen, dvojnih standardov ali nižjih standardov zaščite delavcev;

| M. | ker je digitalizacija neprimerljiva priložnost za olajšanje mobilnosti, hkrati pa pomaga pri preverjanju stroge skladnosti s pravili Unije glede mobilnosti delovne sile; |
| --- | --- |

M.

ker je digitalizacija neprimerljiva priložnost za olajšanje mobilnosti, hkrati pa pomaga pri preverjanju stroge skladnosti s pravili Unije glede mobilnosti delovne sile;

| N. | ker je bil Evropski organ za delo (ELA) ustanovljen, da bi pripomogel h krepitvi pravičnosti in zaupanja na notranjem trgu, prostega gibanja delavcev, napotitve delavcev in zelo mobilnih storitev, spremljanju skladnosti s predpisi Unije glede mobilnosti delovne sile in usklajevanju sistemov socialne varnosti ter da bi izboljšal izmenjavo primerov dobre prakse in sodelovanje med državami članicami in socialnimi partnerji pri zagotavljanju pravične mobilnosti delovne sile in ukrepanju proti neprijavljenemu delu; ker je spodbujanje poštenih plač ter dostojnih delovnih in zaposlitvenih pogojev ključno pri oblikovanju dobro delujočega, pravičnega in trajnostnega enotnega trga; |
| --- | --- |

N.

ker je bil Evropski organ za delo (ELA) ustanovljen, da bi pripomogel h krepitvi pravičnosti in zaupanja na notranjem trgu, prostega gibanja delavcev, napotitve delavcev in zelo mobilnih storitev, spremljanju skladnosti s predpisi Unije glede mobilnosti delovne sile in usklajevanju sistemov socialne varnosti ter da bi izboljšal izmenjavo primerov dobre prakse in sodelovanje med državami članicami in socialnimi partnerji pri zagotavljanju pravične mobilnosti delovne sile in ukrepanju proti neprijavljenemu delu; ker je spodbujanje poštenih plač ter dostojnih delovnih in zaposlitvenih pogojev ključno pri oblikovanju dobro delujočega, pravičnega in trajnostnega enotnega trga;

| O. | ker je Evropski organ za delo novoustanovljen organ, ki naj bi polno operativno zmogljivost dosegel do leta 2024; |
| --- | --- |

O.

ker je Evropski organ za delo novoustanovljen organ, ki naj bi polno operativno zmogljivost dosegel do leta 2024;

| P. | ker so napotitve delavcev, začasno delo prek agencij in sezonsko delo po svoji naravi in pravni opredelitvi začasni; |
| --- | --- |

P.

ker so napotitve delavcev, začasno delo prek agencij in sezonsko delo po svoji naravi in pravni opredelitvi začasni;

| Q. | ker pomanjkljivo pravno varstvo in pomanjkljiv dostop do sistemov socialnega varstva za delavce pogosto privedeta do nepoštenih oblik nestandardnega zaposlovanja, umetnih ureditev, kot so navidezne samozaposlitve, neplačane in/ali zelo slabo plačane ureditve dela na poziv, pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, zlorabe pogodb za določen čas in delovne praske kot nadomestilo za redne pogodbe o zaposlitvi, tudi v javnem sektorju, ter uporabe slamnatih podjetij; ker bi bilo zato treba obravnavati ta vprašanja; ker bi lahko vse večja uporaba različnih ureditev podizvajanja tudi privedla do zlorab, za kar bi bilo treba sprejeti protiukrepe; ker lahko mobilnost delavcev znotraj EU, ki temelji neposredno na členu 45 PDEU, naravno prispeva k zapolnitvi dolgotrajnih potreb po delovni sili tudi s standardnimi oblikami zaposlitve, ki so odprte za državljane Unije brez diskriminacije na podlagi državljanstva; |
| --- | --- |

Q.

ker pomanjkljivo pravno varstvo in pomanjkljiv dostop do sistemov socialnega varstva za delavce pogosto privedeta do nepoštenih oblik nestandardnega zaposlovanja, umetnih ureditev, kot so navidezne samozaposlitve, neplačane in/ali zelo slabo plačane ureditve dela na poziv, pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, zlorabe pogodb za določen čas in delovne praske kot nadomestilo za redne pogodbe o zaposlitvi, tudi v javnem sektorju, ter uporabe slamnatih podjetij; ker bi bilo zato treba obravnavati ta vprašanja; ker bi lahko vse večja uporaba različnih ureditev podizvajanja tudi privedla do zlorab, za kar bi bilo treba sprejeti protiukrepe; ker lahko mobilnost delavcev znotraj EU, ki temelji neposredno na členu 45 PDEU, naravno prispeva k zapolnitvi dolgotrajnih potreb po delovni sili tudi s standardnimi oblikami zaposlitve, ki so odprte za državljane Unije brez diskriminacije na podlagi državljanstva;

| R. | ker je socialna kohezija eno od glavnih načel Unije; ker pa so življenjski in delovni pogoji v Uniji še vedno precej različni; ker so višje plače in BDP, trdni sistemi socialne varnosti, lažji dostop do trga dela in višje stopnje zaposlenosti med najpomembnejšimi dejavniki privlačevanja za mobilnost znotraj EU (28); ker so po drugi strani revščina, socialna izključenost, slabi življenjski in delovni pogoji ter pomanjkanje socialne pomoči dejavniki, ki odvračajo od mobilnosti znotraj EU; ker je dolgotrajno pomanjkanje delovne sile v nekaterih kritičnih sektorjih v veliki meri mogoče pojasniti s slabimi delovnimi pogoji in nizkimi plačami; ker bi morali takšna pomanjkanja obravnavati z izboljšanjem delovnih pogojev v teh sektorjih, zlasti s socialnim dialogom in kolektivnim pogajanjem, in ne bi smeli dela pod slabimi pogoji prepustiti migrantom in mobilnim delavcem, vključno s čezmejnimi in obmejnimi in/ali neprijavljenimi delavci; |
| --- | --- |

R.

ker je socialna kohezija eno od glavnih načel Unije; ker pa so življenjski in delovni pogoji v Uniji še vedno precej različni; ker so višje plače in BDP, trdni sistemi socialne varnosti, lažji dostop do trga dela in višje stopnje zaposlenosti med najpomembnejšimi dejavniki privlačevanja za mobilnost znotraj EU (28); ker so po drugi strani revščina, socialna izključenost, slabi življenjski in delovni pogoji ter pomanjkanje socialne pomoči dejavniki, ki odvračajo od mobilnosti znotraj EU; ker je dolgotrajno pomanjkanje delovne sile v nekaterih kritičnih sektorjih v veliki meri mogoče pojasniti s slabimi delovnimi pogoji in nizkimi plačami; ker bi morali takšna pomanjkanja obravnavati z izboljšanjem delovnih pogojev v teh sektorjih, zlasti s socialnim dialogom in kolektivnim pogajanjem, in ne bi smeli dela pod slabimi pogoji prepustiti migrantom in mobilnim delavcem, vključno s čezmejnimi in obmejnimi in/ali neprijavljenimi delavci;

| S. | ker bi morala biti odločitev o uveljavljanju pravice do prostega gibanja vedno prostovoljna in ne prisilna zaradi pomanjkanja možnosti v državi članici stalnega prebivališča; ker je pravična mobilnost na podlagi trdnih socialnih pravic in pravic delavcev osnovni pogoj za trajnostno evropsko povezovanje, socialno kohezijo in pravični prehod; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala biti odločitev o uveljavljanju pravice do prostega gibanja vedno prostovoljna in ne prisilna zaradi pomanjkanja možnosti v državi članici stalnega prebivališča; ker je pravična mobilnost na podlagi trdnih socialnih pravic in pravic delavcev osnovni pogoj za trajnostno evropsko povezovanje, socialno kohezijo in pravični prehod;

| T. | ker zlorabe, kot sta socialni in okoljski damping, zmanjšujejo podporo Uniji in dodatnemu evropskemu povezovanju, škodijo delovanju notranjega trga in konkurenčnosti podjetij, zlasti mikro-, malih in srednjih podjetij in samozaposlenih, ter ogrožajo pravice delavcev; ker bi bilo treba zato okrepiti spremljanje skladnosti z veljavno zakonodajo; ker bi bilo treba pri pripravi zakonodajnih predlogov na ravni Unije upoštevati načelo „najprej pomisli na male“; ker nasprotujoče si določbe v nacionalni zakonodaji ustvarjajo ovire za mikro-, mala in srednja podjetja in bi se jim bilo treba izogibati; |
| --- | --- |

T.

ker zlorabe, kot sta socialni in okoljski damping, zmanjšujejo podporo Uniji in dodatnemu evropskemu povezovanju, škodijo delovanju notranjega trga in konkurenčnosti podjetij, zlasti mikro-, malih in srednjih podjetij in samozaposlenih, ter ogrožajo pravice delavcev; ker bi bilo treba zato okrepiti spremljanje skladnosti z veljavno zakonodajo; ker bi bilo treba pri pripravi zakonodajnih predlogov na ravni Unije upoštevati načelo „najprej pomisli na male“; ker nasprotujoče si določbe v nacionalni zakonodaji ustvarjajo ovire za mikro-, mala in srednja podjetja in bi se jim bilo treba izogibati;

| U. | ker je načelo enakega obravnavanja osnovni pogoj za socialno tržno gospodarstvo in navzgor usmerjeno socialno konvergenco, kar zahteva spoštovanje veljavne zakonodaje in kolektivnih pogodb namembne države, ki bi zagotovilo enake konkurenčne pogoje med lokalnimi in mobilnimi delavci ter med lokalnimi in tujimi ponudniki storitev; |
| --- | --- |

U.

ker je načelo enakega obravnavanja osnovni pogoj za socialno tržno gospodarstvo in navzgor usmerjeno socialno konvergenco, kar zahteva spoštovanje veljavne zakonodaje in kolektivnih pogodb namembne države, ki bi zagotovilo enake konkurenčne pogoje med lokalnimi in mobilnimi delavci ter med lokalnimi in tujimi ponudniki storitev;

| V. | ker je več kot 8 % mobilnih delavcev zaposlenih v sektorjih zdravstvenega varstva in socialnega dela, več kot 7 % v sektorju prevoznih storitev in več kot 10 % v nastanitvenem in gostinskem sektorju; ker so mobilni in sezonski delavci pogosto bistveni za države članice, na primer v sektorju zdravstvenega varstva, sektorju oskrbe starejših ali invalidov ali v gradbenem sektorju; |
| --- | --- |

V.

ker je več kot 8 % mobilnih delavcev zaposlenih v sektorjih zdravstvenega varstva in socialnega dela, več kot 7 % v sektorju prevoznih storitev in več kot 10 % v nastanitvenem in gostinskem sektorju; ker so mobilni in sezonski delavci pogosto bistveni za države članice, na primer v sektorju zdravstvenega varstva, sektorju oskrbe starejših ali invalidov ali v gradbenem sektorju;

| W. | ker ima vsaj 80 milijonov delavcev v Evropi neustrezne kvalifikacije, več kot 5 od 10 delovnih mest, ki jih je težko zapolniti, pa je v visoko kvalificiranih poklicih (29); |
| --- | --- |

W.

ker ima vsaj 80 milijonov delavcev v Evropi neustrezne kvalifikacije, več kot 5 od 10 delovnih mest, ki jih je težko zapolniti, pa je v visoko kvalificiranih poklicih (29);

| X. | ker je pandemija covida-19 znova pokazala, da so zelo mobilni delavci, ki se pogosto gibajo v Uniji, zelo pomembni; ker je pandemija tudi pokazala, da so sezonski, napoteni, migrantski in mobilni delavci, tudi čezmejni in obmejni delavci, izjemno prispevali k preživetju gospodarstva Unije in k mednarodnem trgovanju Unije med pandemijo; ker so kot delavci v prvi bojni črti to počeli kljub velikim tveganjem za njihovo zdravje in zdravje njihovih družin; ker se je pokazalo, da so sezonski delavci bistveni za delovanje številnih evropskih kmetij; ker pa so zelo mobilni delavci obenem še vedno najranljivejši in najmanj zaščiteni; ker so bili v prvi fazi pandemije covida-19 ti delavci med najbolj prizadetimi zaradi neusklajenih ukrepov za upravljanje meja; |
| --- | --- |

X.

ker je pandemija covida-19 znova pokazala, da so zelo mobilni delavci, ki se pogosto gibajo v Uniji, zelo pomembni; ker je pandemija tudi pokazala, da so sezonski, napoteni, migrantski in mobilni delavci, tudi čezmejni in obmejni delavci, izjemno prispevali k preživetju gospodarstva Unije in k mednarodnem trgovanju Unije med pandemijo; ker so kot delavci v prvi bojni črti to počeli kljub velikim tveganjem za njihovo zdravje in zdravje njihovih družin; ker se je pokazalo, da so sezonski delavci bistveni za delovanje številnih evropskih kmetij; ker pa so zelo mobilni delavci obenem še vedno najranljivejši in najmanj zaščiteni; ker so bili v prvi fazi pandemije covida-19 ti delavci med najbolj prizadetimi zaradi neusklajenih ukrepov za upravljanje meja;

| Y. | ker sezonski in napoteni delavci med pandemijo covida-19 pogosto niso imeli dostopa do osnovnega zdravstvenega varstva, osebne varovalne opreme in ustreznih informacij; ker so pogosto imeli v državah članicah gostiteljicah neustrezen dostop do sistemov socialne varnosti ali ga sploh niso imeli, vključno z nadomestili za čas bolezni in za primer kratkoročne brezposelnosti; ker so bili v nekaterih primerih celo deportirani; ker je mobilnost delavcev močno odvisna od razpoložljivih prevoznih sredstev, delavci iz otokov in najbolj oddaljenih regij Unije pa so zaradi tega še zlasti prizadeti; ker zaprtje mej tudi vpliva na čezmejne in obmejne delavce, saj jim otežuje pot na delo in nazaj k družini ter omejuje njihov dostop do socialnih in zdravstvenih storitev; ker so bili mobilni delavci v nekaterih primerih izpostavljeni diskriminaciji ter slabim delovnim in življenjskim pogojem, kar je privedlo do izbruhov okužb s covidom-19; |
| --- | --- |

Y.

ker sezonski in napoteni delavci med pandemijo covida-19 pogosto niso imeli dostopa do osnovnega zdravstvenega varstva, osebne varovalne opreme in ustreznih informacij; ker so pogosto imeli v državah članicah gostiteljicah neustrezen dostop do sistemov socialne varnosti ali ga sploh niso imeli, vključno z nadomestili za čas bolezni in za primer kratkoročne brezposelnosti; ker so bili v nekaterih primerih celo deportirani; ker je mobilnost delavcev močno odvisna od razpoložljivih prevoznih sredstev, delavci iz otokov in najbolj oddaljenih regij Unije pa so zaradi tega še zlasti prizadeti; ker zaprtje mej tudi vpliva na čezmejne in obmejne delavce, saj jim otežuje pot na delo in nazaj k družini ter omejuje njihov dostop do socialnih in zdravstvenih storitev; ker so bili mobilni delavci v nekaterih primerih izpostavljeni diskriminaciji ter slabim delovnim in življenjskim pogojem, kar je privedlo do izbruhov okužb s covidom-19;

| Z. | ker je izbruh covida-19 razkril in poslabšal težke in pogosto obžalovanja vredne delovne in življenjske pogoje več sto tisoč sezonskih delavcev, pri čemer gre večinoma za mobilne delavce in več kot milijon napotenih delavcev v EU; ker te prekarne pogoji, ki še zdaleč niso novi, dodatno zaostrujejo primeri strukturne diskriminacije na trgu dela in pomanjkanje ustreznega izvrševanja veljavnih zakonov in predpisov; |
| --- | --- |

Z.

ker je izbruh covida-19 razkril in poslabšal težke in pogosto obžalovanja vredne delovne in življenjske pogoje več sto tisoč sezonskih delavcev, pri čemer gre večinoma za mobilne delavce in več kot milijon napotenih delavcev v EU; ker te prekarne pogoji, ki še zdaleč niso novi, dodatno zaostrujejo primeri strukturne diskriminacije na trgu dela in pomanjkanje ustreznega izvrševanja veljavnih zakonov in predpisov;

| AA. | ker je pandemija covida-19 razkrila številne strukturne pomanjkljivosti evropskega in nacionalnih regulativnih okvirov; ker več teh pomanjkljivosti ni bilo povezano samo s pandemijo; ker bi bilo treba pomanjkljivosti nemudoma obravnavati na ravni Unije in držav članic, da bi se zagotovila lojalna konkurenca in enako obravnavanje na notranjem trgu; ker pandemija covida-19 pomembno in trajno vpliva na evropske trge dela; |
| --- | --- |

AA.

ker je pandemija covida-19 razkrila številne strukturne pomanjkljivosti evropskega in nacionalnih regulativnih okvirov; ker več teh pomanjkljivosti ni bilo povezano samo s pandemijo; ker bi bilo treba pomanjkljivosti nemudoma obravnavati na ravni Unije in držav članic, da bi se zagotovila lojalna konkurenca in enako obravnavanje na notranjem trgu; ker pandemija covida-19 pomembno in trajno vpliva na evropske trge dela;

| AB. | ker mobilnost delovne sile, zlasti napotitev delavcev, ne sme privesti do konkurence na podlagi prekarnih delovnih pogojev in izogibanja obveznostim s strani delodajalcev ter izogibanja veljavni nacionalni zakonodaji in kolektivnim pogodbam v državah članicah gostiteljicah, saj takšne zlorabe povzročajo le trenja med državami članicami, nelojalno konkurenco med podjetji in nezaupanje med delavci; ker so ti negativni učinki, vključno z begom možganov in nelojalno konkurenco, lahko tudi posledica pomanjkanja navzgor usmerjene socialne konvergence; ker bi morala mobilnost delovne sile veljati za priložnost, lajšati izmenjavo znanj in spretnosti ter poklicnih izkušenj in spodbujati navzgor usmerjeno socialno konvergenco; ker predpisi glede mobilnosti delovne sile in napotitve delavcev ne bi smeli povzročiti nesorazmernega upravnega bremena; ker bi se morali predpisi glede napotitve uporabljati tudi za državljane, ki so iz ene države članice napoteni v drugo in ki so zlasti izpostavljeni izkoriščanju ter jim morajo zato nacionalni inšpektorati za delo in organ ELA nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

AB.

ker mobilnost delovne sile, zlasti napotitev delavcev, ne sme privesti do konkurence na podlagi prekarnih delovnih pogojev in izogibanja obveznostim s strani delodajalcev ter izogibanja veljavni nacionalni zakonodaji in kolektivnim pogodbam v državah članicah gostiteljicah, saj takšne zlorabe povzročajo le trenja med državami članicami, nelojalno konkurenco med podjetji in nezaupanje med delavci; ker so ti negativni učinki, vključno z begom možganov in nelojalno konkurenco, lahko tudi posledica pomanjkanja navzgor usmerjene socialne konvergence; ker bi morala mobilnost delovne sile veljati za priložnost, lajšati izmenjavo znanj in spretnosti ter poklicnih izkušenj in spodbujati navzgor usmerjeno socialno konvergenco; ker predpisi glede mobilnosti delovne sile in napotitve delavcev ne bi smeli povzročiti nesorazmernega upravnega bremena; ker bi se morali predpisi glede napotitve uporabljati tudi za državljane, ki so iz ene države članice napoteni v drugo in ki so zlasti izpostavljeni izkoriščanju ter jim morajo zato nacionalni inšpektorati za delo in organ ELA nameniti posebno pozornost;

| AC. | ker sta neskladje med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, pa tudi njihovo pomanjkanje, pomembna izziva za trg dela, izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja v Uniji; ker to razkriva veliko potrebo po izboljšavi sistemov izobraževanja in poklicnega usposabljanja, da bi bili primernejši za prihodnost in usmerjeni v prihodnost, ter po izboljšavi sistema prekvalifikacije in izpopolnjevanja delavcev; ker pa še vedno ni uradne statistike ali kazalnikov, da bi se izmerila neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih na evropskih trgih dela; |
| --- | --- |

AC.

ker sta neskladje med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, pa tudi njihovo pomanjkanje, pomembna izziva za trg dela, izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja v Uniji; ker to razkriva veliko potrebo po izboljšavi sistemov izobraževanja in poklicnega usposabljanja, da bi bili primernejši za prihodnost in usmerjeni v prihodnost, ter po izboljšavi sistema prekvalifikacije in izpopolnjevanja delavcev; ker pa še vedno ni uradne statistike ali kazalnikov, da bi se izmerila neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih na evropskih trgih dela;

| AD. | ker naj bi se po pričakovanjih še naprej stopnjevala polarizacija delovnih mest in se bo povečalo število delovnih mest za višje in nižje kvalificirane delavce; |
| --- | --- |

AD.

ker naj bi se po pričakovanjih še naprej stopnjevala polarizacija delovnih mest in se bo povečalo število delovnih mest za višje in nižje kvalificirane delavce;

| AE. | ker digitalni razkorak med mestnimi in podeželskimi območji in vpliv socialno-ekonomskih dejavnikov na digitalni razkorak ostajata glavna izziva, ki ju je treba brez oklevanja obravnavati; ker je med delovno silo veliko pomanjkanje digitalnih in zelenih znanj in spretnosti, kar bi bilo treba obravnavati, med drugim z vseživljenjskim učenjem; |
| --- | --- |

AE.

ker digitalni razkorak med mestnimi in podeželskimi območji in vpliv socialno-ekonomskih dejavnikov na digitalni razkorak ostajata glavna izziva, ki ju je treba brez oklevanja obravnavati; ker je med delovno silo veliko pomanjkanje digitalnih in zelenih znanj in spretnosti, kar bi bilo treba obravnavati, med drugim z vseživljenjskim učenjem;

| AF. | ker so naložbe podjetij v usposabljanje in izobraževanje ter v delovne in zaposlitvene pogoje pomemben instrument za privabljanje usposobljenih delavcev; ker imata vzajemno priznavanje in preglednost kvalifikacij ključno vlogo pri približevanju poklicev, svobodi opravljanja storitev in pravični mobilnosti delavcev; |
| --- | --- |

AF.

ker so naložbe podjetij v usposabljanje in izobraževanje ter v delovne in zaposlitvene pogoje pomemben instrument za privabljanje usposobljenih delavcev; ker imata vzajemno priznavanje in preglednost kvalifikacij ključno vlogo pri približevanju poklicev, svobodi opravljanja storitev in pravični mobilnosti delavcev;

| AG. | ker bi bilo treba v zvezi s tem razmisliti o razvoju sistema za priznavanje neformalno pridobljenega znanja ter znanj in spretnosti, npr. v primeru nepoklicnih oskrbovalcev; ker je ta razvoj izjemno pomemben glede na sedanje demografske izzive in trende, povezane s starajočimi se družbami v državah članicah; |
| --- | --- |

AG.

ker bi bilo treba v zvezi s tem razmisliti o razvoju sistema za priznavanje neformalno pridobljenega znanja ter znanj in spretnosti, npr. v primeru nepoklicnih oskrbovalcev; ker je ta razvoj izjemno pomemben glede na sedanje demografske izzive in trende, povezane s starajočimi se družbami v državah članicah;

| AH. | ker lahko učinkovit tristranski in socialni dialog uspešno dopolni vladna in institucionalna prizadevanja za odpravo obstoječih trenj in delitev v EU; ker lahko vključevanje socialnih partnerjev izboljša oblikovanje, izvajanje in izvrševanje politik ter ga je treba nadalje krepiti na vseh političnih ravneh; |
| --- | --- |

AH.

ker lahko učinkovit tristranski in socialni dialog uspešno dopolni vladna in institucionalna prizadevanja za odpravo obstoječih trenj in delitev v EU; ker lahko vključevanje socialnih partnerjev izboljša oblikovanje, izvajanje in izvrševanje politik ter ga je treba nadalje krepiti na vseh političnih ravneh;

| AI. | ker ni sistema za sistematično zbiranje podatkov na ravni EU, ki bi zagotavljal ustrezne podatke o mobilnih delavcih ali bi delavcem omogočal opredelitev socialnovarnostnega statusa ter uveljavljanje pridobljenih pravic; ker so dostop do informacij o veljavnih pravilih ter dejanska skladnost, spremljanje in izvrševanje nujni pogoji za pravično mobilnost in boj proti zlorabam sistema; ker bi bilo zato treba spodbujati in uporabljati digitalno tehnologijo, saj lahko olajša nadzor in izvrševanje zakonodaje, ki varuje pravice mobilnih delavcev, seveda v skladu s pravili o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

AI.

ker ni sistema za sistematično zbiranje podatkov na ravni EU, ki bi zagotavljal ustrezne podatke o mobilnih delavcih ali bi delavcem omogočal opredelitev socialnovarnostnega statusa ter uveljavljanje pridobljenih pravic; ker so dostop do informacij o veljavnih pravilih ter dejanska skladnost, spremljanje in izvrševanje nujni pogoji za pravično mobilnost in boj proti zlorabam sistema; ker bi bilo zato treba spodbujati in uporabljati digitalno tehnologijo, saj lahko olajša nadzor in izvrševanje zakonodaje, ki varuje pravice mobilnih delavcev, seveda v skladu s pravili o varstvu podatkov;

| 1. | ugotavlja, da je določba o namembni državi vodilno načelo direktive o storitvah, in meni, da se ta določba ne bi smela spremeniti; meni, da mora biti prosti pretok storitev zagotovljen brez kršenja delavskih in socialnih pravic; želi spomniti, da načeli enakega obravnavanja in prostega gibanja ne veljata le za ponudnike storitev, pač pa tudi za delavce; meni, da prosti pretok storitev samodejno pomeni tudi prosto in pravično mobilnost delavcev in da je tudi za notranji trg koristno, kadar so izpolnjena pravila o delovnih pogojih ter zagotovljena zdravje in varnost mobilnih delavcev; poudarja, da bi lahko izvajanje načel iz evropskega stebra socialnih pravic kot minimalni standard prispevalo h krepitvi pravic in zaščiti evropskih delavcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da zakonodaja Unije o prostem pretoku storitev nikakor ne sme posegati v uveljavljanje temeljnih pravic, priznanih v državah članicah in na ravni Unije, vključno s pravico do stavke ali do sprejemanja drugih ukrepov, kot je predvideno v posameznih med delodajalci in delojemalci v državah članicah, v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso, prav tako pa ne sme posegati v pravico do pogajanj o kolektivnih pogodbah ter sklepanja in izvrševanja kolektivnih pogodb ali izvajanja kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso; poudarja, da je kakovostna zakonodaja in njeno dejansko izvajanje dolgoročna naložba; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da mora zaščita delovnih in življenjskih pogojev mobilnih delavcev, ki temeljijo na načelu enakega obravnavanja, zajemati prosto gibanje delavcev in svobodo opravljanja storitev; je zaskrbljen zaradi dolgotrajne pomanjkljive zaščite mobilnih delavcev, tudi čezmejnih in obmejnih delavcev, ki jo je izpostavila pandemija covida-19; poudarja, da delavci ne smejo biti zapostavljeni zaradi uveljavljanja pravice do prostega gibanja ali pravil Unije o svobodi opravljanja storitev; poudarja, da je treba brez nepotrebnega odlašanja odpraviti vse regulativne pomanjkljivosti na ravni Unije in nacionalni ravni; poudarja tudi, da je treba pri prostem gubanju delavcev in prostem pretoku storitev spoštovati veljavno zakonodajo glede dostopa do socialnih pravic in socialne varnosti, vključno z njihovo prenosljivostjo, priznavanjem diplom, kvalifikacij ter znanj in spretnosti ter dostopom do usposabljanja; opozarja, da bi morale omejitve na mejah v EU, četudi so sprejete v odziv na resno javnozdravstveno krizo, upoštevati učinek na mobilne delavcev in se odzvati na specifične razmere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen, ker si države članice trenutno premalo usklajeno razlagajo pravo EU, kot je nedavno revidirana direktiva o napotitvi delavcev (30), kar podjetjem, ki izvajajo storitve v več kot eni državi članici, povzroča pravno nejasnost in upravna bremena; poziva Komisijo, naj neposredno pomaga državam članicam med celotnim procesom prenosa, da bi zagotovili enotno razlago evropskega prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v zvezi s tem poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti delavcem, ki prebivajo v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije, in nujno podpreti mobilnost teh delavcev v smeri Evrope in obratno ter tudi med samimi najbolj oddaljenimi regijami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da je v letu 2019 samo 4,2 % delovno sposobnih državljanov EU prebivalo v državi EU, ki ni država, katere državljani so (31); poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bi odpravile ovire za mobilnost delavcev in podjetij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je treba zagotoviti prosto gibanje delavcev za ohranitev delovnih mest in gospodarstev nekaterih regij ter zagotovitev nekaterih dejavnosti, kot so kmetijske dejavnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj pravilno in pravočasno izvajajo in spremljajo revidirano direktivo o napotitvi delavcev na delo ter tako med napotitvijo zaščitijo delavce in njihovo svobodo opravljanja storitev, in sicer z določitvijo obveznih predpisov o delovnih pogojih ter varovanju zdravja in varnosti delavcev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo možnost uporabe določb o plačah in delovnih pogojih, vsebovanih v vseh kolektivnih pogodbah, za napotene delavce v EU, da bi delavcem zagotovile enako plačilo za enako delo v istem kraju, podjetjem pa enake konkurenčne pogoje v okviru izvajanja revidirane direktive o napotitvi delavcev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno raziskavo trendov v zvezi z delovnimi razmerami napotenih državljanov tretjih držav; poudarja, da bodo glede na rezultate te raziskave morda potrebni ukrepi politike na ravni Unije ali nacionalni ravni; je resno zaskrbljen zaradi trenutnega povečanja državljanov tretjih držav v sektorjih, ki so poznani po prekarnih delovnih pogojih in primerih zlorabe; poudarja, da so državljani tretjih držav pogosto ranljivejši za izkoriščanje in jih je zato treba zaščititi; poudarja, da izkoriščanje vključuje zlorabe, kot so navidezna napotitev, navidezna samozaposlitev, goljufive agencije za podizvajanje in zaposlovanje, navidezne družbe in neprijavljeno delo; poudarja, da lahko delavci, ki so državljani tretjih držav, delajo v EU na podlagi delovnih dovoljenj pod pogojem, da vsi zaščitni ukrepi iz nacionalnega delovnega prava in delovnega prava Unije učinkovito zagotavljajo zaščito in dostojne delovne pogoje, tudi za državljane tretjih držav, in da to ne bo povzročilo izkrivljanj trga dela; poziva Komisijo in države članice, naj pri obravnavi državljanov tretjih držav zagotovijo, da se upoštevajo veljavni zakoni in predpisi o pogojih zaposlovanja, da bi odpravili zlorabe; poziva države članice, naj izvajajo zaščitne določbe Direktive 2009/52/ES ter zagotovijo dostopne in učinkovite pritožbene mehanizme, ki bodo omogočili učinkovito izterjevanje neizplačanih plač in prispevkov za socialno varnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na naravo vseevropskih dobavnih verig v strateških industrijskih sektorjih, ki so ključen vir zaposlitev in dejavnosti za mobilne delavce in storitvena podjetja ter na katere močno vplivajo neusklajeni ukrepi, kot so različna pravila glede testiranja in karanten v zvezi s covidom-19, ki jih države članice sprejemajo v prizadevanjih za spopadanje s pandemijo; poziva Komisijo, naj zagotavljanju varnih pogojev za delavce pripiše enako pomembnost kot ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in pretoka blaga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da bi lahko bila neusklajenost obdobij karantene, zahtev glede testiranja in pravil glede potovanj znotraj Unije velik izziv za številna podjetja, pa tudi za mobilne delavce in njihove družine, zlasti v sektorjih, za katere je značilna velika mobilnost; spodbuja države članice, naj usklajujejo prizadevanja za razširitev kritja socialne varnosti, dostopa do nadomestila za čas bolezni in shem začasne brezposelnosti, da bi tudi zaščitile obmejne, čezmejne in mobilne delavce ter zlasti tiste, ki jih je kriza prizadela in so zato izpostavljeni revščini, brezposelnosti, socialni izključenosti in slabim življenjskim pogojem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poudarja, da je za vsakodnevno življenje ljudi ključno zagotoviti neprekinjeno dostavo osnovnega blaga (kot so hrana, medicinski pripomočki ali zaščitna oprema) po vsej EU; poziva Komisijo, naj zagotovi stalen prosti pretok osnovnega blaga in storitev znotraj notranjega trga v časih krize, kakršna je pandemija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj mobilne delavce v strateških proizvodnih dobavnih verigah, npr. v sektorju medicinske opreme in drugih, priznajo kot bistvene ali kritične ter pregledajo veljavne zahteve glede karantene, če ni tveganja za javno zdravje in varnost, in sicer na podlagi ustreznega testiranja v skladu s priporočilom Sveta o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj preuči vrzeli v varstvu, da bi zagotovili dostojne delovne in zaposlitvene pogoje za mobilne delavce, preprečili zlorabe ter ustrezno izvrševali zakonodajo Unije glede oddajanja naročil podizvajalcem; poziva Komisijo, naj zagotovi splošno solidarno odgovornost vzdolž celotne podizvajalske verige, da bi zaščitila pravice delavcev; poudarja, da bi morala takšna pobuda povečati preglednost in okrepiti odgovornost glavnih izvajalcev v podizvajalskih verigah, in sicer tako, da bi zagotovila izplačevanje prispevkov za socialno varnost in ugodnosti delavcev, ter da bi nacionalne organe spodbudila k učinkovitemu nalaganju odvračilnih ukrepov, kadar so potrebni; poziva Komisijo in države članice, naj sindikatom skladno z nacionalno prakso zagotovijo dostop do vseh delovnih mest, tudi delovnih mest zunaj države zaposlitve; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo okrepile in podprle socialni dialog ter avtonomijo socialnih partnerjev, delavce pa spodbudile, da se organizirajo, saj je to osrednje orodje za doseganje visokih standardov zaposlovanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj analizira negativni razvoj dogodkov na področju mobilnosti delovne sile, zlasti pojav bega možganov v nekaterih sektorjih in nekaterih regijah; poudarja, da mora biti boj proti begu možganov povezan s spodbujanjem navzgor usmerjene socialne konvergence; opozarja, da bi morale države članice kljub pandemiji covida-19 dovoliti in olajšati prehajanje meja iz poklicnih razlogov, kadar je izvajanje poklicne dejavnosti v zadevnih sektorjih dovoljeno v državi članici gostiteljici, da bi zagotovile enako obravnavo lokalnih in mobilnih delavcev; poziva Komisijo, naj določi jasne kvantitativne in kvalitativne kazalnike za namene evropskega semestra in objav priporočil za posamezne države, da bi zagotovila spremljanje izvajanja in izvrševanja predpisov o prostem gibanju delavcev; jo poziva, naj predlaga priporočila, da se mobilnim delavcem zagotovijo pošteni, pravični in dostojni življenjski in delovni pogoji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se morajo cilji evropskega stebra socialnih pravic, cilji OZN glede trajnostnega razvoja ter cilji evropskega zelenega dogovora in strategije za enakost spolov odražati tudi v pristopu k enotnemu trgu in kot osnovni pogoj za povečanje produktivnosti spodbujati visoko raven socialnih in okoljskih standardov; poudarja pomen javnega naročanja pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Evropski organ za delo karseda hitro v celoti operativen, da bi spremljal in spodbujal uporabno in izvrševanje prava Unije glede mobilnosti delovne sile in usklajevanja socialne varnosti; poziva Komisijo, naj podpre in okrepi sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi in socialnimi partnerji ter zmogljivosti zanj, da bi zagotovila pravično mobilnost na podlagi pravic, ustrezno obveščanje delavcev in delodajalcev glede njihovih pravic in obveznosti ter učinkovito čezmejno izvrševanje pravic delavcev, vključno s prenosljivostjo pravic, ter da bi učinkovito preprečevala goljufije in zlorabe na področju socialne varnosti; meni, da bi se moral Evropski organ za delo osredotočiti na boljše izvrševanje in izvajanje veljavne zakonodaje Unije, da bi zagotovili lojalno in pravično konkurenco na enotnem trgu; poudarja, da bi moral Evropski organ za delo dati prednost razvoju podatkovne zbirke za potrjevanje informacij tujih ponudnikov storitev v realnem času, da bi se lahko učinkovito boril proti nezakonitim praksam; poudarja, da mora imeti Evropski organ za delo zadostna sredstva za ustrezno izvajanje svojih nalog; poudarja, da bi se morala z delno vključitvijo mreže EURES v Evropski organ za delo okrepiti povezava med spodbujanjem svobode gibanja in zagotavljanja informacij ter skladnostjo z ustreznim zakonodajnim okvirom o zaščiti mobilnih delavcev in državljanov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj predlaga okvirne določbe EU za boj proti nelojalni konkurenci na področju stroškov dela, da bi zagotovili polno spoštovanje načela enakega obravnavanja ter načela enakega plačila in enakega stroška dela za enako delo na enakem delovnem mestu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da je Parlament večkrat pozval Komisijo, naj umakne predloge o uvedbi evropske storitvene e-izkaznice in o reviziji postopka uradnega obveščanja v zvezi s storitvami; pozdravlja dejstvo, da je to končno storila v delovnem programu Komisije za leto 2021; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi lahko vzpostavitev digitalnega sistema za izmenjavo podatkov med državami članicami olajšala pošteno in pravično prosto gibanje delavcev in zagotovila izvrševanje ustreznih predpisov Unije; poziva Komisijo, naj po opravljeni oceni učinka karseda hitro predstavi svoj predlog za digitalno evropsko številko socialnega zavarovanja in zagotovi, da bodo zanj veljala stroga pravila glede varstva podatkov, ki so potrebna, da bi zagotovili pravno varnost za delavce in podjetja, pravično mobilnost ter učinkovito zaščito, prenosljivost, sledljivost in izvrševanje pravic delavcev, pa tudi da bi podprli lojalno konkurenco in zagotovili enake konkurenčne pogoje za podjetja; meni, da bi morala evropska številka socialnega zavarovanja dopolnjevati nacionalne številke socialnega zavarovanja in predpise o socialni varnosti ter olajšati elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti (EESSI), da bi se izboljšala usklajevanje in izmenjava informacij med pristojnimi nacionalnimi organi; poudarja, da bi morala evropska številka socialnega zavarovanja omogočiti hitro in natančno preverjanje stanja socialnega zavarovanja, hkrati pa posameznikom in organom zagotoviti mehanizem spremljanja za enostavno preverjanje kritja in prispevkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba pod vodstvom Evropskega organa za delo in v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi dodatno prilagoditi in uskladiti predpise za mobilnost delovne sile in postopke za njen nadzor, vključno z enotnimi standardi nadzora, skupnimi inšpekcijskim pregledi in izmenjavo informacij; poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo primerov dobre prakse med pristojnimi nacionalnimi organi; poziva, naj se Evropskemu organu za delo dodelijo dejanska pooblastila za izvajanje delovnih inšpekcij v čezmejnih primerih v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi; poziva Evropski organ za delo, naj izboljša zbiranje podatkov in vzpostavi zbirke podatkov o mobilnosti delovne sile v realnem času za analizo in ocene tveganja ter naj pripravijo informacijske kampanje in ciljno usmerjene inšpekcijske preglede; opozarja, da Mednarodna organizacija dela priporoča uvedbo referenčne vrednosti enega delovnega inšpektorja na 10 000 delavcev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi morala Unija s financiranjem in nepovratnimi sredstvi prispevati k dostojnemu delu, da bi spodbudila trajnostni razvoj in družbeni napredek; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, kako pomembna sta socialni dialog, pri čemer spodbuja k večjemu sodelovanju socialnih partnerjev z agencijami Unije, javnimi organi, odbori in institucijami, da bi zagotovili v prakso usmerjene pobude in zakonodajo, ki upošteva različne modele evropskega trga dela; poudarja, da je treba okrepiti tristranski dialog na ravni EU pri zasnovi in izvajanju predpisov o opravljanju storitev in mobilnosti delavcev, pa tudi pri vzajemnem priznavanju poklicev, diplom, kvalifikacij in veščin v skladu z načeli, zapisanimi v evropskem stebru socialnih pravic; poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji zasnujejo in izvajajo potrebne podporne strukture za usposabljanje in preusposabljanje delavcev, pri tem pa naj izvajajo ustrezne javne politike in zagotavljajo kakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da morata biti zaščita delavcev in vključenost socialnih partnerjev v središču prava Unije na tem področju, da bi se zagotovili demokratično delovanje, gospodarska rast ter visoki socialni in okoljski standardi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi nov strateški okvir za zdravje in varnost pri delu po letu 2020 ter se zaveže, da bo do leta 2030 odpravila smrti, povezane z delom; jo poziva, naj predstavi predlog direktive o stresu na delovnem mestu in kostno-mišičnih obolenjih, predlog direktive o duševnem dobrem počutju na delovnem mestu in strategijo EU za duševno zdravje, da bi na delovnem mestu zaščitili vse delavce; jo poleg tega poziva, naj predstavi ambicioznejši pregled direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh ter vključi mejne vrednosti za najmanj 50 snovi iz direktive o izpostavljenosti rakotvornim in mutagenim snovem na delovnem mestu; jo poziva, naj v direktivo vključi tudi snovi, ki škodljivo vplivajo na reproduktivni sistem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnava potrebo po varnih in zdravih delovnih pogojih za delavce in samozaposlene, vključno s posebnim poudarkom na prostem gibanju delavcev, ter naj jim zagotovi dostojne delovne in življenjske pogoje, zlasti v okviru prihodnje revizije strateškega okvira Unije za varnost in zdravje pri delu; poziva države članice, naj prek okrepljenega sodelovanja z evropsko platformo za ukrepanje proti neprijavljenemu delu ukrepajo proti problemu neprijavljenega dela, vključno z neprijavljenim sezonskim delom, pri čemer naj med drugim spodbujajo večjo ozaveščenost delavcev in delodajalcev glede njihovih pravic in obveznosti; poziva države članice, naj ukrepe uvedejo enotno in brez diskriminacije med sektorji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in Evropski organ za delo, naj preiščeta več primerov zavrnjenega dostopa do trga dela, pa tudi zlorabe in diskriminacijo, ki so povezane z delovnimi pogoji, temeljijo na državljanstvu in so med krizo zaradi covida-19 postale izjemno vidne; poziva Evropski organ za delo, naj zagotovi, da imajo socialni partnerji na voljo dostopne, pregledne in nediskriminatorne postopke za predložitev primerov organu ter za učinkovito nadaljnje ukrepanje v zvezi z njimi v skladu z Uredbo (EU) 2019/1149; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj izvajajo vsa priporočila Komisije o sprejetju, uskladitvi in odpravi ukrepov, povezanih s pandemijo covida-19; poziva države članice, naj tudi vzpostavijo enoten zdravstveni protokol za mobilne delavce, tudi za čezmejne in obmejne delavce, ob upoštevanju smernic Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni; poudarja, da bi morala biti vodilna načela vseh ukrepov, sprejetih v zvezi s krizo in potjo do okrevanja, zdravje in varnost vseh delavcev ter spoštovanje temeljnih pravic, vključno z enako obravnavo lokalnih in mobilnih delavcev, hkrati pa bi bilo treba priznati posebej ranljiv položaj obmejnih, napotenih, sezonskih, čezmejnih in drugih mobilnih delavcev med pandemijo covida-19 in po njej; opozarja na ustavno pravico držav članic, da v okviru svojih nacionalnih demokratičnih zakonodajnih postopkov presežejo minimalne ravni, določene v direktivah Evropske unije, da bi izpolnile cilje politik, kot sta zagotavljanje kakovostnih javnih storitev in visoka raven varstva delavcev, potrošnikov in okolja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je popolna ali delna zapora mej, ki so jo uvedle države članice med pandemijo covida-19, močno prizadela prosto gibanje; obžaluje dejstvo, da so nagla in neusklajena nenadna zapora mej ter sprejeti spremljevalni ukrepi ljudem v tranzitu onemogočili nadaljevanje poti in močno prizadeli ljudi, ki živijo v obmejnih regijah, saj omejujejo njihovo možnost prehajanja meje zaradi dela ali zagotavljanja in prejemanja storitev ter za obiskovanje prijateljev ali družinskih članov; poudarja, da je zapora notranjih in zunanjih mej škodljivo vplivala na mednarodno poslovanje, znanost in turizem; poudarja, da bi si morale države članice namesto uvedbe mejnega nadzora prizadevati za sprejetje potrebnih ukrepov, s katerimi bi ljudem omogočile prehajanje meje, hkrati pa zagotavljale največjo možno varnost in varovanje zdravja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava ključno vlogo negovalcev, zlasti med pandemijo; poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo mobilnost, da bi zadostili potrebam različnih držav članic in regij glede na demografske izzive in morebitne prihodnje pandemije ali zdravstvene izzive; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami, lokalnimi organi z rednim zakonodajnim postopkom uvede enoten, znanstveno utemeljen protokol na ravni Unije za prosto gibanje v zdravstvenih krizah in drugih kriznih razmerah ter naj v zvezi s tem podrobno preuči vlogo Evropskega organa za delo; poziva države članice, ki še niso ratificirale in začele izvajati konvencije št. 189 Mednarodne organizacije dela o delavcih v gospodinjstvu, naj jo nemudoma ratificirajo in začnejo izvajati; poziva države članice, naj vzpostavijo zakonske okvire, ki bodo omogočili zakonito zaposlovanje delavcev v gospodinjstvu in negovalcev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba še naprej uporabljati orodja za usklajevanje in vzajemno priznavanje za priznavanje poklicnih diplom, veščin in kvalifikacij po vsej Uniji, preprečevati birokracijo ter lajšati trgovino in promet, pri tem pa spoštovati temeljno načelo enake obravnave, ne da bi pri tem znižali raven izobraževalnih standardov in mehanizmov potrjevanja v državah članicah; zato poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in izboljšajo obstoječe mehanizme za vzajemno priznavanje in portale za zaposlitveno mobilnost, ki lajšajo in spodbujajo pregledno mobilnost, kot so portal za zaposlitveno mobilnost EURES, spletna platforma Europass in sistem klasifikacije kvalifikacij in poklicev ESCO; zlasti poziva države članice, naj vzpostavijo čezmejna partnerstva, da bi pomagale mobilnim delavcem v čezmejnih regijah; poziva države članice, naj olajšajo prosto gibanje invalidov v Uniji, in jih poziva, naj zagotovijo sprejetje skupne evropske opredelitve invalidskega statusa v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov ter vzajemno priznavanje invalidskega statusa med državami članicami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da nacionalne določbe, prakse in predpisi o dostopu do posebnih poklicev in njihovem opravljanju ter dostopu do storitev in njihovem opravljanju zaradi javnega interesa in varstva delavcev in/ali potrošnikov ne ovirajo poglabljanja enotnega trga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj mobilnim delavcem zagotovijo dostop do usposabljanja in prekvalificiranja, da bi se odzvale na pomanjkanje delovne sile v nekaterih sektorjih in podprle digitalni prehod in ukrepe za prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja na ustavno pravico držav članic, da presežejo minimalne ravni, določene v direktivah Evropske unije, če s tem ne ustvarijo nepotrebnih in nesorazmernih ovir; |
| --- | --- |

35.

| 36. | z zaskrbljenostjo opaža težave pri ustreznem dostopu do sistemov socialnega varstva za mobilne delavce in zlasti za čezmejne in obmejne delavce; poudarja pomen usklajenega delovanja na revni Unije, hkrati pa priznava in pozdravlja uspešne dvostranske sporazume, ki so jih sklenile države članice, da bi zagotovile uveljavljanje pravic do socialne varnosti za vse delavce, kot je določeno v priporočilu Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialnega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo socialne pravice mobilnih delavcev v primeru zdravstvene krize in drugih izrednih razmer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja, da dobri delovni in zaposlitveni pogoji pomenijo konkurenčno prednost za podjetja pri privabljanju kvalificiranih delavcev; poudarja pomen naložb podjetij v formalno in neformalno usposabljanje ter vseživljenjsko učenje, da bi podprli pravičen prehod na digitalno in krožno gospodarstvo; poudarja, da so podjetja, ki uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in povezane tehnologije, odgovorna za zagotavljanje ustreznega prekvalificiranja in izpopolnjevanja vseh zadevnih zaposlenih, da bi se naučili uporabljati digitalna orodja ter delati s sodelujočimi roboti in drugimi novimi tehnologijami, s čimer bi se prilagodili spreminjajočim se potrebam trga dela in ohranili zaposlitev; v zvezi s tem poudarja pomen okvirnega sporazuma evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji; opozarja, da je v navedenem sporazumu določeno, da morajo delodajalci poskrbeti za izpopolnjevanje in prekvalificiranje delavcev, zlasti v zvezi z digitalizacijo delovnih mest; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba v celoti digitalizirati postopke v zvezi z mobilnostjo delovne sile in napotitvijo delavcev, da bi izboljšali zagotavljanje in izmenjavo informacij med nacionalnimi organi in omogočili učinkovito izvrševanje, tudi z vzpostavitvijo enotne točke za pomoč delavcem in prihodnjim delodajalcem glede veljavnih pravil Unije, tako digitalno kot v uradih v okviru Evropskega organa za delo; poziva države članice, naj se v celoti zavežejo, da bodo podprle digitalizacijo javnih storitev, zlasti institucij socialne varnosti, da bi olajšale postopke za mobilnost evropskih delavcev, pri tem pa zagotovijo prenosljivost pravic in izpolnjevanje obveznosti glede prostega gibanja; poudarja, da je treba razviti boljša statistična orodja za merjenje neskladij med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih na evropskih trgih dela ter za oceno potreb trgov dela in razlik med njimi; poudarja, kako pomembna je mreža EURES, in opozarja zlasti na povezovanje njenih dejavnosti s potrebami trga dela, da bi se izpolnile prednostne sektorske potrebe ter potrebe po znanjih in spretnostih ter da bi podprli iskalce zaposlitve pri iskanju nove zaposlitve; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj v razumnem roku po vsaj dveh letih polne operativnosti Evropskega organa za delo ovrednoti njegov mandat; poziva Komisijo, naj v delo in vrednotenje Evropskega organa za delo vključi deležnike s poglobljenim poznavanjem različnih modelov trga dela; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajni okvir za ureditev pogojev za delo na daljavo po vsej EU in zagotovi dostojne delovne in zaposlitvene pogoje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in Evropskim organom za delo oblikujejo posebne sektorske strategije za spodbujanje in lajšanje prostovoljne mobilnosti delavcev, pa tudi za oblikovanje in izvajanje potrebnih podpornih struktur za izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, izvajanje ustreznih javnih politik in zagotavljanje kakovostnih zaposlitvenih možnosti, prilagojenih znanjem in spretnostim delavcev; izpostavlja dodano vrednost vzajemnega priznavanja združljivosti znanj in spretnosti ter kvalifikacij, ki ga podpirajo trenutni mehanizmi za priznavanje, kot so portal EURES za zaposlitveno mobilnost, spletna platforma Europass in klasifikacijski sistem ESCO; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je zaskrbljen, ker imajo zaposleni in delodajalci še vedno težave z dostopom do informacij o mobilnosti delovne sile in storitev; ugotavlja, da so informacije o zaposlitvenih pogojih in kolektivnih pogodbah, ki so na voljo na enotnih uradnih nacionalnih spletnih mestih, zelo pogosto pomanjkljive in dostopne le v nekaj jezikih; zato poziva Komisijo, naj izboljša dostop do informacij z oblikovanjem enotne predloge za uradna nacionalna spletna mesta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usklajevanje socialne varnosti, vključno s sedanjim pregledom Uredbe (ES) št. 883/2004, pa tudi s krepitvijo prenosljivosti pravic, pri čemer naj posebno pozornost namenijo prenosljivosti socialnovarstvenih prejemkov invalidov; poudarja, da digitalizacija omogoča edinstveno priložnost, da bi olajšali čezmejno delovanje mikro-, malih in srednjih podjetij in zagotovili strogo spoštovanje pravil o pravični mobilnosti; poudarja pomen predhodnega obveščanja in uporabe certifikatov A1 pred začetkom čezmejnih nalog delavca; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da mora izvrševanje predpisov Unije o mobilnosti delovne sile zagotoviti načelo enake obravnave, načelo nediskriminacije in varstvo delavcev ter zmanjšati nepotrebno upravno breme; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj preuči vrzeli v varstvu in razmisli, ali bi bila potrebna revizija Direktive 2008/104/ES o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, da bi se zagotovili dostojni delovni in zaposlitveni pogoji za delavce, zaposlene pri teh agencijah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da se invalidni delavci še naprej srečujejo s številnimi ovirami, ki jim otežujejo ali preprečujejo, da bi v celoti izkoristili možnosti, ki jih omogoča prosti pretok storitev; poziva države članice, naj nemudoma izvajajo Direktivo (EU) 2019/882 (evropski akt o dostopnosti), da bi dejansko odpravile ovire za invalidne delavce ter jim zagotovile dostopne storitve in ustrezne pogoje opravljanja storitev; poudarja, da je izjemno pomembno uresničiti popolnoma dostopen enotni trg, na katerem bo zagotovljena enaka obravnava ter gospodarska in socialna vključenost invalidnih delavcev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(2)  UL L 186, 11.7.2019, str. 21.

(3)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

(4)  UL L 107, 22.4.2016, str. 1.

(5)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(6)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(7)  UL L 300, 14.11.2009, str. 51.

(8)  UL L 300, 14.11.2009, str. 72.

(9)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

(10)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

(11)  UL L 364, 12.12.1992, str. 7.

(12)  UL L 128, 30.4.2014, str. 8.

(13)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(14)  UL L 80, 23.3.2002, str. 35.

(15)  UL L 167, 2.7.1999, str. 33.

(16)  UL L 124, 20.5.2009, str. 30.

(17)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

(18)  UL L 173, 9.7.2018, str. 16.

(19)  UL L 159, 28.5.2014, str. 11.

(20)  UL L 249, 31.7.2020, str. 49.

(21)  UL L 185, 11.7.2019, str. 44.

(22)  UL L 65, 11.3.2016, str. 12.

(23)  UL C 189, 15.6.2017, str. 15.

(24)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0176.

(25)  UL C 337, 20.9.2018, str. 135.

(26)  UL C 482, 23.12.2016, str. 31.

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(28)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Letno poročilo o mobilnosti delovne sile znotraj EU za leto 2017, končno poročilo, januar 2018, 2018. Evropska komisija, Študija o gibanju kvalificirane delovne sile, končno poročilo (pripravil ICF), 2018; Malmström, Cecilia, Predgovor k Rethinking the attractiveness of EU Labour Immigration Policies: Comparative perspectives on the EU, the US, Canada and beyond (Ponovni razmislek o privlačnosti politik EU o priseljevanju delavcev: Primerjalni pogled na EU, ZDA, Kanado in širše), uredniki S. Carrera, E. Guild in K. Eisele, CEPS, 2018.

(29)  Podatkovna zbirka OECD Skills for Jobs, https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/#FR/_.

(30)  Direktiva (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 173, 9.7.2018, str. 16).

(31)  Letno poročilo Evropske komisije o mobilnosti delovne sile znotraj EU za leto 2019, januar 2020.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/151

---

P9_TA(2021)0250

Pospešitev napredka in odpravljanje neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o pospešitvi napredka in odpravljanju neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja (2021/2604(RSP))

(2022/C 15/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju srečanja generalne skupščine Organizacije združenih narodov na visoki ravni o HIV/aidsu, ki naj bi potekalo od 8. do 10. junija 2021 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja generalne skupščine Organizacije združenih narodov na visoki ravni o HIV/aidsu, ki naj bi potekalo od 8. do 10. junija 2021 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju političnih izjav o HIV in aidsu z naslovom On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV (Hiter pristop za pospešitev boja proti HIV) in Ending the AIDS Epidemic by 2030 (Odprava epidemije aidsa do leta 2030), ki ju je generalna skupščina OZN sprejela 8. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih izjav o HIV in aidsu z naslovom On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV (Hiter pristop za pospešitev boja proti HIV) in Ending the AIDS Epidemic by 2030 (Odprava epidemije aidsa do leta 2030), ki ju je generalna skupščina OZN sprejela 8. junija 2016,

| — | ob upoštevanju politične izjave s srečanja na visoki ravni o splošnem zdravstvenem zavarovanju, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 18. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične izjave s srečanja na visoki ravni o splošnem zdravstvenem zavarovanju, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 18. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila UNAIDS o trenutnem stanju v boju proti aidsu za leto 2020 z naslovom Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics (Ne zamudimo priložnosti – odprava zakoreninjenih neenakosti v boju proti epidemiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila UNAIDS o trenutnem stanju v boju proti aidsu za leto 2020 z naslovom Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics (Ne zamudimo priložnosti – odprava zakoreninjenih neenakosti v boju proti epidemiji),

| — | ob upoštevanju letnega poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice za leto 2019 v odziv na HIV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice za leto 2019 v odziv na HIV,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Abuje z dne 27. aprila 2001 o HIV/aidsu, tuberkulozi in drugih povezanih nalezljivih boleznih, skupnega afriškega stališča, predstavljenega na srečanju na visoki ravni leta 2016, in pospeševalnega okvira za odpravo aidsa, tuberkuloze in malarije v Afriki do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Abuje z dne 27. aprila 2001 o HIV/aidsu, tuberkulozi in drugih povezanih nalezljivih boleznih, skupnega afriškega stališča, predstavljenega na srečanju na visoki ravni leta 2016, in pospeševalnega okvira za odpravo aidsa, tuberkuloze in malarije v Afriki do leta 2030,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, ki so bili sprejeti septembra 2015 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, ki so bili sprejeti septembra 2015 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter rezultatov konferenc o njihovem pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter rezultatov konferenc o njihovem pregledu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta III za enakost spolov za obdobje 2021–2025, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta III za enakost spolov za obdobje 2021–2025,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju z naslovom Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju z naslovom Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 8. julija 2010 o na pravicah temelječem pristopu k odzivu EU na HIV/aids (1) in z dne 5. julija 2017 o odzivu EU na HIV/aids, tuberkulozo in hepatitis C (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 8. julija 2010 o na pravicah temelječem pristopu k odzivu EU na HIV/aids (1) in z dne 5. julija 2017 o odzivu EU na HIV/aids, tuberkulozo in hepatitis C (2),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o pospešitvi napredka in odpravljanju neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja (O-000027/2021 – B9-0015/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o pospešitvi napredka in odpravljanju neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja (O-000027/2021 – B9-0015/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj,

| A. | ker se je od začetka epidemije aidsa leta 1981 okužilo skoraj 76 milijonov ljudi, skoraj 33 milijonov pa jih je umrlo zaradi posledic, povezanih z aidsom; ker je epidemija HIV še vedno kriza svetovnih razsežnosti in ker z virusom HIV živi 38 milijonov ljudi; ker se je leta 2019 z virusom HIV okužilo 1,7 milijona ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker se je od začetka epidemije aidsa leta 1981 okužilo skoraj 76 milijonov ljudi, skoraj 33 milijonov pa jih je umrlo zaradi posledic, povezanih z aidsom; ker je epidemija HIV še vedno kriza svetovnih razsežnosti in ker z virusom HIV živi 38 milijonov ljudi; ker se je leta 2019 z virusom HIV okužilo 1,7 milijona ljudi;

| B. | ker v letu 2019 12 milijonov ljudi, okuženih z virusom HIV, ni imelo možnosti za protiretrovirusno zdravljenje, ki rešuje življenja, skoraj 700 000 pa jih je umrlo zaradi posledic, povezanih z aidsom; |
| --- | --- |

B.

ker v letu 2019 12 milijonov ljudi, okuženih z virusom HIV, ni imelo možnosti za protiretrovirusno zdravljenje, ki rešuje življenja, skoraj 700 000 pa jih je umrlo zaradi posledic, povezanih z aidsom;

| C. | ker protiretrovirusno zdravljenje za HIV in nega, če sta splošno dostopna, občutno zmanjšata tveganje nadaljnjih okužb, ljudem, ki živijo z virusom HIV, pa omogočata skoraj običajno pričakovano življenjsko dobo in primerljivo kakovost življenja; |
| --- | --- |

C.

ker protiretrovirusno zdravljenje za HIV in nega, če sta splošno dostopna, občutno zmanjšata tveganje nadaljnjih okužb, ljudem, ki živijo z virusom HIV, pa omogočata skoraj običajno pričakovano življenjsko dobo in primerljivo kakovost življenja;

| D. | ker se neenakosti, ki so gonilo epidemije HIV – med drugim kršitve človekovih pravic ter pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja, kot so opredeljene v pekinških izhodiščih za ukrepanje in akcijskem programu Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter rezultatih konferenc o njihovem pregledu, pa tudi stigmatizacija in diskriminacija – zaostrujejo in so se zaradi pandemije covida-19 še poglobile; |
| --- | --- |

D.

ker se neenakosti, ki so gonilo epidemije HIV – med drugim kršitve človekovih pravic ter pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja, kot so opredeljene v pekinških izhodiščih za ukrepanje in akcijskem programu Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter rezultatih konferenc o njihovem pregledu, pa tudi stigmatizacija in diskriminacija – zaostrujejo in so se zaradi pandemije covida-19 še poglobile;

| E. | ker so moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, transseksualci, osebe, ki si vbrizgavajo droge, spolni delavci in njihove stranke ter zaporniki (ključne populacije) izpostavljeni večjemu tveganju za okužbo z virusom HIV kot druge skupine; ker je njihovo sodelovanje ključnega pomena v boju proti virusu HIV; |
| --- | --- |

E.

ker so moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, transseksualci, osebe, ki si vbrizgavajo droge, spolni delavci in njihove stranke ter zaporniki (ključne populacije) izpostavljeni večjemu tveganju za okužbo z virusom HIV kot druge skupine; ker je njihovo sodelovanje ključnega pomena v boju proti virusu HIV;

| F. | ker v 159 državah velja vsaj en diskriminirajoč ali kaznovalen zakon, ki ovira boj proti virusu HIV; ker kriminalizacija ljudi, ki živijo z virusom HIV oziroma tvegajo, da se bodo okužili z njim, prispeva k stigmatizaciji in diskriminaciji, zmanjšuje udeležbo v preventivnih ukrepih in zdravljenju ter prispeva k pogostosti okužb z virusom HIV; |
| --- | --- |

F.

ker v 159 državah velja vsaj en diskriminirajoč ali kaznovalen zakon, ki ovira boj proti virusu HIV; ker kriminalizacija ljudi, ki živijo z virusom HIV oziroma tvegajo, da se bodo okužili z njim, prispeva k stigmatizaciji in diskriminaciji, zmanjšuje udeležbo v preventivnih ukrepih in zdravljenju ter prispeva k pogostosti okužb z virusom HIV;

| G. | ker se zaradi neenakosti spolov, neenakega dostopa do izobraževanja ter storitev in informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju, pa tudi spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola povečuje izpostavljenost žensk in deklet virusu HIV, bolezni, povezane z aidsom, pa so med glavnimi vzroki smrti žensk v rodni dobi na svetovni ravni; |
| --- | --- |

G.

ker se zaradi neenakosti spolov, neenakega dostopa do izobraževanja ter storitev in informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju, pa tudi spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola povečuje izpostavljenost žensk in deklet virusu HIV, bolezni, povezane z aidsom, pa so med glavnimi vzroki smrti žensk v rodni dobi na svetovni ravni;

| H. | ker obstoječe preventivne metode niso ustavile širjenja virusa HIV, zlasti med ženskami, ki nosijo nesorazmerno breme epidemije, še posebej v podsaharski Afriki; ker so potrebne naložbe v raziskave in inovacije za nova, boljša orodja za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje virusa HIV in aidsa, tudi orodja, pri katerih bo upoštevana različnost spolov, ter za nove načine zdravljenja, saj se pojavlja odpornost na zdravila proti virusu HIV; |
| --- | --- |

H.

ker obstoječe preventivne metode niso ustavile širjenja virusa HIV, zlasti med ženskami, ki nosijo nesorazmerno breme epidemije, še posebej v podsaharski Afriki; ker so potrebne naložbe v raziskave in inovacije za nova, boljša orodja za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje virusa HIV in aidsa, tudi orodja, pri katerih bo upoštevana različnost spolov, ter za nove načine zdravljenja, saj se pojavlja odpornost na zdravila proti virusu HIV;

| I. | ker mladi med 15. in 27. letom predstavljajo več kot tretjino novih okužb med odraslimi in ker med mladostniki narašča število smrti, povezanih z aidsom; ker mnogi mladi nimajo na voljo socialnega varstva, spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva ter programov ozaveščanja o zaščiti pred virusom HIV; |
| --- | --- |

I.

ker mladi med 15. in 27. letom predstavljajo več kot tretjino novih okužb med odraslimi in ker med mladostniki narašča število smrti, povezanih z aidsom; ker mnogi mladi nimajo na voljo socialnega varstva, spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva ter programov ozaveščanja o zaščiti pred virusom HIV;

| J. | ker je obvezna celovita spolna vzgoja v šolskih sistemih bistvena za preprečevanje širjenja aidsa in drugih spolno prenosljivih bolezni; |
| --- | --- |

J.

ker je obvezna celovita spolna vzgoja v šolskih sistemih bistvena za preprečevanje širjenja aidsa in drugih spolno prenosljivih bolezni;

| K. | ker so ljudje v slabih humanitarnih razmerah ter neformalnih in nestabilnih okoljih, invalidi, domorodno prebivalstvo, osebe LGBTIQ+ ter migranti in mobilni prebivalci dovzetni za okužbo z virusom HIV in se soočajo s posebnimi izzivi zaradi nedostopnosti storitev v zvezi z virusom HIV; |
| --- | --- |

K.

ker so ljudje v slabih humanitarnih razmerah ter neformalnih in nestabilnih okoljih, invalidi, domorodno prebivalstvo, osebe LGBTIQ+ ter migranti in mobilni prebivalci dovzetni za okužbo z virusom HIV in se soočajo s posebnimi izzivi zaradi nedostopnosti storitev v zvezi z virusom HIV;

| L. | ker je podsaharska Afrika še vedno najbolj prizadeta regija, saj predstavlja 57 % vseh novih okužb z virusom HIV in 84 % okužb pri otrocih (starih do 14 let), pri čemer so okužbe pri ženskah veliko pogostejše kot pri moških, saj se vsak teden okuži 4 500 deklet in mladih žensk (starih med 15 in 24 let), 25,6 milijona ljudi pa živi z virusom HIV; |
| --- | --- |

L.

ker je podsaharska Afrika še vedno najbolj prizadeta regija, saj predstavlja 57 % vseh novih okužb z virusom HIV in 84 % okužb pri otrocih (starih do 14 let), pri čemer so okužbe pri ženskah veliko pogostejše kot pri moških, saj se vsak teden okuži 4 500 deklet in mladih žensk (starih med 15 in 24 let), 25,6 milijona ljudi pa živi z virusom HIV;

| M. | ker pandemija covida-19 prinaša dodatne izzive pri odzivanju na aids in je delno izničila dosedanji napredek, pri čemer več držav ni doseglo svojih ciljev za leto 2020; ker to ogroža uresničevanje cilja trajnostnega razvoja, da aids do leta 2030 ne bi bil več grožnja za javno zdravje; |
| --- | --- |

M.

ker pandemija covida-19 prinaša dodatne izzive pri odzivanju na aids in je delno izničila dosedanji napredek, pri čemer več držav ni doseglo svojih ciljev za leto 2020; ker to ogroža uresničevanje cilja trajnostnega razvoja, da aids do leta 2030 ne bi bil več grožnja za javno zdravje;

| N. | ker je treba utrditi odporne in vzdržne zdravstvene sisteme, ki so del splošnega zdravstvenega zavarovanja, pri tem pa ohraniti dosežke v boju proti aidsu; |
| --- | --- |

N.

ker je treba utrditi odporne in vzdržne zdravstvene sisteme, ki so del splošnega zdravstvenega zavarovanja, pri tem pa ohraniti dosežke v boju proti aidsu;

| O. | ker je treba pri uveljavljanju pravice do zdravja odpraviti neenakosti pri dostopu do storitev ter izboljšati kakovost življenja in dobrobit ljudi, ki živijo z virusom HIV oziroma tvegajo okužbo z njim, v celotni življenjski dobi; |
| --- | --- |

O.

ker je treba pri uveljavljanju pravice do zdravja odpraviti neenakosti pri dostopu do storitev ter izboljšati kakovost življenja in dobrobit ljudi, ki živijo z virusom HIV oziroma tvegajo okužbo z njim, v celotni življenjski dobi;

| P. | ker se skupnosti v boju proti virusu HIV in pri izvajanju ukrepov, ki so ključnega pomena, še naprej soočajo z akutnim pomanjkanjem finančnih sredstev, krčenjem prostora za civilno družbo ter premajhno odločnostjo in nepovezanostjo pri odzivanju na državni ravni; |
| --- | --- |

P.

ker se skupnosti v boju proti virusu HIV in pri izvajanju ukrepov, ki so ključnega pomena, še naprej soočajo z akutnim pomanjkanjem finančnih sredstev, krčenjem prostora za civilno družbo ter premajhno odločnostjo in nepovezanostjo pri odzivanju na državni ravni;

| Q. | ker ima več držav v razvoju s srednjimi dohodki težave pri uvozu ali lokalni proizvodnji generičnih različic antiretrovirusnih zdravil zaradi patentnega varstva; ker multinacionalna farmacevtska podjetja državam v razvoju s srednjimi dohodki vse redkeje darujejo zdravila, obračunavajo nižje cene in dajejo prostovoljne licence, zaradi česar te težje pridejo do cenovno ugodnih generičnih zdravil; |
| --- | --- |

Q.

ker ima več držav v razvoju s srednjimi dohodki težave pri uvozu ali lokalni proizvodnji generičnih različic antiretrovirusnih zdravil zaradi patentnega varstva; ker multinacionalna farmacevtska podjetja državam v razvoju s srednjimi dohodki vse redkeje darujejo zdravila, obračunavajo nižje cene in dajejo prostovoljne licence, zaradi česar te težje pridejo do cenovno ugodnih generičnih zdravil;

| R. | ker ima človekova pravica do zdravja prednost pred pravili o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS); ker deklaracija iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju potrjuje pravico držav v razvoju, da v celoti izkoristijo prilagodljivost iz tega sporazuma, da bi zaščitile javno zdravje in predvsem zagotovile zdravila za vse; |
| --- | --- |

R.

ker ima človekova pravica do zdravja prednost pred pravili o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS); ker deklaracija iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju potrjuje pravico držav v razvoju, da v celoti izkoristijo prilagodljivost iz tega sporazuma, da bi zaščitile javno zdravje in predvsem zagotovile zdravila za vse;

| S. | ker je imel Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji, ki je bil ustanovljen po svetovnem porastu virusa HIV/aidsa, pomembno vlogo v boju proti HIV/aidsu; |
| --- | --- |

S.

ker je imel Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji, ki je bil ustanovljen po svetovnem porastu virusa HIV/aidsa, pomembno vlogo v boju proti HIV/aidsu;

| 1. | poudarja pomen uspešnega izida srečanja OZN na visoki ravni o HIV/aidsu, ki bo potekalo od 8. do 10. junija 2021; poziva Svet, naj prispeva k sprejetju v prihodnost usmerjenih in ambicioznih zavez v politični izjavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | znova potrjuje, da ima vsakdo pravico do najvišjega možnega zdravstvenega standarda in enakosti, ki omogoča dostojno življenje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža priznanje EU za njeno vlogo pri večsektorskem svetovnem odzivu na aids in poziva Komisijo, naj aids obravnava kot svetovno javnozdravstveno krizo in naredi vse, da bi bili izpolnjeni cilji za leto 2025, tudi s povečanjem naložb v UNAIDS in Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da je treba nujno poiskati dovolj sredstev za Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji, da bo lahko odločilno prispeval k boju proti HIV/aidsu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da svetovni boj z aidsom zahteva večsektorski pristop in sodelovanje na več ravneh, za katerega bodo značilni pravočasnost, obseg, vključevalnost, partnerstvo in inovacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj pri načrtovanju instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje poskrbi, da bo v podporo partnerskim državam pri vzpostavljanju trdnih in odpornih zdravstvenih sistemov, vključno z zdravstvenimi raziskavami in regulativnimi sistemi ter zdravstvenimi sistemi skupnosti, ki bodo omogočili splošno zdravstveno zavarovanje, v katerega bo vključen HIV; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj z akcijskim načrtom EU za človekove pravice in akcijskim načrtom III za enakost spolov obravnavajo dejavnike na področju človekovih pravic in neenakosti spolov, ki prispevajo k širjenju HIV/aidsa, pri tem pa dajo prednost boju proti stigmatizaciji in diskriminaciji, spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola, kriminalizaciji istospolnih odnosov ter drugih kaznovalnih in diskriminirajočih zakonov in politik, da bi prispevali k spolnemu in reproduktivnemu zdravstvenemu varstvu in pravicam za vse, kakovostni izobrazbi, vključno s celovito spolno vzgojo, možnosti vstopa na trg dela in udeležbi prizadetih skupnosti v vseh sferah življenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj partnerske države prepričajo, da bodo v svoje izobraževalne načrte vključile obvezno celovito spolno vzgojo, da bi preprečile širjenje aidsa in drugih spolno prenosljivih bolezni, zlasti v državah z najvišjo stopnjo okužbe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opominja, da je zdravje nujen pogoj za človekov razvoj; poziva Komisijo, naj v strategiji EU-Afrika prednost nameni zdravju, kar pomeni, da je treba uporabiti dodatna javna sredstva za splošno zdravstveno zavarovanje, tudi za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, HIV, tuberkulozo in malarijo, ter se osredotočiti na svetovne zdravstvene raziskave in razvoj, poglobiti sodelovanje med EU in Afriko pri zdravstvenih raziskavah in inovacijah ter skupaj povečati afriške in evropske proizvodne zmogljivosti za medicinske proizvode, opremo in zdravila; poudarja, da mora biti razvojna pomoč namenjena predvsem „horizontalnemu“ splošnemu sistemu zdravstvenega zavarovanja s celostnim pristopom, ki temelji na pravicah, pri čemer je treba med drugim v celoti upoštevati večrazsežnostno naravo zdravja (močno povezano s spolom, prehransko varnostjo in prehrano, vodo in komunalnimi storitvami, izobraževanjem in revščino), tudi v smislu enega samega zdravja; poziva zlasti k spodbujanju naložb v integrirane pravice v zvezi z virusom HIV ter spolno in reproduktivno zdravje in pravice, s poudarkom na ženskah in dekletih, spolnih delavcih, transspolnih osebah, osebah, ki si vbrizgavajo droge, zapornikih in drugih ranljivih skupinah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj obravnava obžalovanja vredno nizko stopnjo zdravljenja otrok, okuženih z virusom HIV, ter naj nosečnicam in materam, ki dojijo, omogoči, da bodo izkoristile storitve v zvezi z virusom HIV, da se prepreči prenos z matere na otroka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo raven porabe in mobilizacije sredstev, ki je potrebna za uresničitev ciljev za leto 2025 v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in partnerji prednostno obravnava celostni pristop k svetovni zdravstveni varnosti, ki bo v programu splošnega zdravstvenega zavarovanja vključeval boj proti obstoječim pandemijam, kot je HIV, in novim pandemijam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj odigrajo odločno politično vlogo v dialogu s partnerskimi državami EU v razvoju, tudi sosednjimi, da bodo vzpostavljeni načrti za trajnostni prehod na domače financiranje, da bodo programi za boj proti HIV po umiku podpore mednarodnih donatorjev ostali učinkoviti, da ne bodo opuščeni in da jih bo mogoče nadgraditi; poziva Komisijo in Svet, naj s temi državami še naprej tesno sodelujeta in zagotovita, da bodo prevzele odgovornost in da bodo predane boju proti virusu HIV; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj oblikuje jasno in skladno svetovno strategijo cepljenja EU proti covidu-19, ki bo osredotočena na enakopraven, cenovno ugoden in pravočasen dostop do cepljenja za ljudi v državah v razvoju, zlasti tiste iz ranljivih skupin in skupin z visokim tveganjem, vključno z okuženimi z virusom HIV/aidsom; poleg tega jo poziva, naj podpre pobudo Indije in Južne Afrike v okviru Svetovne trgovinske organizacije, da se začasno sprostijo pravice intelektualne lastnine za cepiva proti covidu-19, opremo in zdravljenja; farmacevtska podjetja poziva, naj znanje in podatke delijo prek enotne tehnološke točke Svetovne trgovinske organizacije za covid-19 (C-TAP); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo pri svetovnem odzivanju na covid-19 upoštevane izkušnje, pridobljene v boju proti HIV, kot so: varstvo človekovih pravic ter boj proti stigmatizaciji in diskriminaciji, zlasti med ključnimi in drugimi ranljivimi skupinami prebivalstva; boj proti oviram, povezanim s spolom, za zdravje; podpora zdravstvenim delavcem in raziskovalcem, zlasti v okoljih z nezadostnimi viri; vključevanje skupnosti v ukrepanje; pravično dodeljevanje omejenih sredstev in novih orodij, tako da nihče ne bo prikrajšan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj oblikuje celovito globalno strategijo in časovni načrt za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, vključno s cilji v zvezi z zdravjem in cilji za zmanjšanje HIV/aidsa; ugotavlja, da bi morala v tej strategiji še posebej upoštevati posledice covida-19, saj je doseganje ciljev trajnostnega razvoja ključnega pomena za pripravljenost na prihodnje pandemije in pretrese, tudi v zdravstvenih sistemih; poziva k učinkoviti dolgoročni globalni zdravstveni strategiji EU; vztraja, da si mora Komisija veliko odločneje prizadevati za učinkovite svetovne zdravstvene programe, namenjene zdravstvenim sistemom v državah v razvoju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in partnerji ter podpre storitve, ki jih potrebujejo ključne in druge prednostne skupine prebivalstva, ki se soočajo s posebnimi izzivi zaradi nedostopnosti storitev v zvezi z virusom HIV, med drugim mladim prijazne storitve spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in partnerji, da bi omogočila in se zavzela za večje zaveze glede zdravljenja okužb z virusom HIV na vseh konfliktnih območjih in za odpravo diskriminacije beguncev zaradi virusa HIV, zlasti pa za enak dostop do protiretrovirusnega zdravljenja in zdravstvenih storitev v državah gostiteljicah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in partnerji, da bi ponudili večjo podporo za socialno zaščito, tudi za prehransko varnost in prehrano za ranljive skupine prebivalstva, zlasti invalide, starejše, okužene z virusom HIV, in otroke, ki so osiroteli zaradi aidsa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in partnerji, da bi podprli in vlagali v udeležbo skupnosti in skupnostne ukrepe, saj so ključni elementi učinkovitega odzivanja na HIV/aids, ter v boj proti stigmatizaciji in diskriminaciji, povezani s HIV/aidsom, preprečevanje okužb z virusom HIV in oskrbo pa vključili v druge lokalne zdravstvene storitve kot vstopne točke za informacije o HIV, izobraževanje, komunikacijo in usposabljanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo naložbe v zbiranje podatkov v realnem času in zanesljiv nabor cenovno sprejemljivih in dostopnih potencialnih diagnostičnih in terapevtskih proizvodov in cepiv, pri katerih bo upoštevana različnost spolov, za HIV ter druge z revščino povezane in zapostavljene nalezljive bolezni, povečajo pa naj tudi regionalne in medregionalne zmogljivosti in sodelovanje na področju znanosti, raziskav in inovacij; poziva EU, naj državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim, ponudi posebno pomoč, da bodo učinkovito izkoristile prilagodljivost sporazuma TRIPS pri varovanju javnega zdravja, zlasti glede prisilnih licenc in vzporednega uvoza, ter naj optimizira uporabo prostovoljnega licenciranja in mehanizmov za delitev tehnologije, da bo mogoče izpolniti cilje na področju javnega zdravja; poziva jo tudi, naj vztraja, da morajo multinacionalna farmacevtska podjetja v te mehanizme vključiti države v razvoju s srednjimi dohodki in jim ponuditi cenovno dostopno zdravljenje za virus HIV; v širšem smislu spodbuja izločitev izdatkov za raziskave in razvoj iz cen zdravil, na primer z bazami patentov, odprtokodnimi raziskavami, nepovratnimi sredstvi in subvencijami, da bo zdravljenje za vse, ki ga potrebujejo, vedno na voljo za sprejemljivo ceno in da bo dostopno; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj nasprotuje vključitvi ukrepov TRIPS plus v sporazume o prosti trgovini z državami v razvoju s srednjimi dohodki, da bodo vsa protiretrovirusna zdravila za HIV na voljo za sprejemljivo ceno, kot predvideva deklaracija iz Dohe o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnem zdravju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku generalne skupščine Organizacije združenih narodov in programu UNAIDS. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 95.

(2)  UL C 334, 19.9.2018, str. 106.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/156 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/156

---

P9_TA(2021)0251

Vojni ujetniki po nedavnem konfliktu med Armenijo in Azerbajdžanom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o vojnih ujetnikih po nedavnem konfliktu med Armenijo in Azerbajdžanom (2021/2693(RSP))

(2022/C 15/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Armeniji in Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Armeniji in Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju srečanja Partnerskega sveta EU–Armenija z dne 17. decembra 2020 in srečanja Sveta za sodelovanje EU–Azerbajdžan z dne 18. decembra 2020 ter njunih sklepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja Partnerskega sveta EU–Armenija z dne 17. decembra 2020 in srečanja Sveta za sodelovanje EU–Azerbajdžan z dne 18. decembra 2020 ter njunih sklepov,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN), Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Ženevske konvencije (III) o ravnanju z vojnimi ujetniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN), Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Ženevske konvencije (III) o ravnanju z vojnimi ujetniki,

| — | ob upoštevanju tristranske izjave Armenije, Azerbajdžana in Rusije o premirju z dne 9. novembra 2020, ki je začela veljati 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranske izjave Armenije, Azerbajdžana in Rusije o premirju z dne 9. novembra 2020, ki je začela veljati 10. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z dne 19. marca 2021 z naslovom Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody (Zlorabe armenskih vojnih ujetnikov v Azerbajdžanu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z dne 19. marca 2021 z naslovom Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody (Zlorabe armenskih vojnih ujetnikov v Azerbajdžanu),

| — | ob upoštevanju izjave EU z dne 28. aprila 2021 o ujetnikih iz nedavnega konflikta med Armenijo in Azerbajdžanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU z dne 28. aprila 2021 o ujetnikih iz nedavnega konflikta med Armenijo in Azerbajdžanom,

| — | ob upoštevanju izjav sopredsednikov skupine OVSE iz Minska z dne 25. oktobra 2020, 30. oktobra 2020, 14. decembra 2020, 13. aprila 2021 in 5. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav sopredsednikov skupine OVSE iz Minska z dne 25. oktobra 2020, 30. oktobra 2020, 14. decembra 2020, 13. aprila 2021 in 5. maja 2021,

| — | ob upoštevanju obvestila Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) Odboru ministrov Sveta Evrope v skladu s členom 39 poslovnika sodišča z dne 9. marca 2021 o začasnih ukrepih v zvezi z nedavnim oboroženim konfliktom med Armenijo in Azerbajdžanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) Odboru ministrov Sveta Evrope v skladu s členom 39 poslovnika sodišča z dne 9. marca 2021 o začasnih ukrepih v zvezi z nedavnim oboroženim konfliktom med Armenijo in Azerbajdžanom,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker mednarodna skupnost že od prve vojne v Gorskem Karabahu med letoma 1988 in 1994 poskuša doseči trajno in celovito mirovno rešitev konflikta v Gorskem Karabahu pod vodstvom sopredsednikov skupine OVSE iz Minska; |
| --- | --- |

A.

ker mednarodna skupnost že od prve vojne v Gorskem Karabahu med letoma 1988 in 1994 poskuša doseči trajno in celovito mirovno rešitev konflikta v Gorskem Karabahu pod vodstvom sopredsednikov skupine OVSE iz Minska;

| B. | ker je v zadnjih oboroženih spopadih med Armenijo in Azerbajdžanom, ki so trajali od 27. septembra do 10. novembra 2020, umrlo več kot 5 000 vojakov, ranjenih in ubitih je bilo več sto, razseljenih pa več tisoč civilistov; ker je prebivalstvo še vedno prizadeto zaradi pomanjkljivih informacij o tem, kje se nahajajo sorodniki, ker so se iz ujetništva vrnili le nekateri vojni ujetniki in drugi zajeti, ker obstajajo težave s posmrtnimi ostanki ter ker je oviran dostop do humanitarne pomoči in uničena osnovna infrastruktura; |
| --- | --- |

B.

ker je v zadnjih oboroženih spopadih med Armenijo in Azerbajdžanom, ki so trajali od 27. septembra do 10. novembra 2020, umrlo več kot 5 000 vojakov, ranjenih in ubitih je bilo več sto, razseljenih pa več tisoč civilistov; ker je prebivalstvo še vedno prizadeto zaradi pomanjkljivih informacij o tem, kje se nahajajo sorodniki, ker so se iz ujetništva vrnili le nekateri vojni ujetniki in drugi zajeti, ker obstajajo težave s posmrtnimi ostanki ter ker je oviran dostop do humanitarne pomoči in uničena osnovna infrastruktura;

| C. | ker so ljudje, ki jih je prizadel ta dolgotrajni konflikt, že preveč trpeli; ker je konflikt na splošno povzročil preštevilne in nesprejemljive civilne žrtve; |
| --- | --- |

C.

ker so ljudje, ki jih je prizadel ta dolgotrajni konflikt, že preveč trpeli; ker je konflikt na splošno povzročil preštevilne in nesprejemljive civilne žrtve;

| D. | ker so se sovražnosti končale po 44 dneh s sporazumom o popolnem premirju v Gorskem Karabahu in njegovi okolici, o katerem so se dogovorile Armenija, Azerbajdžan in Rusija ter je bil podpisan 9. novembra 2020 in začel veljati 10. novembra 2020; |
| --- | --- |

D.

ker so se sovražnosti končale po 44 dneh s sporazumom o popolnem premirju v Gorskem Karabahu in njegovi okolici, o katerem so se dogovorile Armenija, Azerbajdžan in Rusija ter je bil podpisan 9. novembra 2020 in začel veljati 10. novembra 2020;

| E. | ker 8. točka tristranske izjave o premirju določa, da je treba opraviti izmenjavo vojnih ujetnikov, talcev in drugih pripornikov, pa tudi posmrtnih ostankov padlih; ker bi bilo treba menjave opraviti po načelu „vse za vse“; |
| --- | --- |

E.

ker 8. točka tristranske izjave o premirju določa, da je treba opraviti izmenjavo vojnih ujetnikov, talcev in drugih pripornikov, pa tudi posmrtnih ostankov padlih; ker bi bilo treba menjave opraviti po načelu „vse za vse“;

| F. | ker sta Armenija in Azerbajdžan podpisnici Ženevske konvencije (III) o ravnanju z vojnimi ujetniki, ki v 118. členu določa, da se vojni ujetniki po končanju aktivnih sovražnosti brez odlašanja osvobodijo in repatriirajo; ker 13. člen Ženevske konvencije (III) določa, da je treba z vojnimi ujetniki vedno ravnati človeško in da je za silo, ki jih pridržuje, prepovedano vsako nezakonito dejanje ali opustitev dejanja, ki povzroči smrt ali hudo ogroža zdravje vojnega ujetnika pod njenim nadzorom, in se šteje za hudo kršitev te konvencije; ker konvencija poleg tega varuje vojne ujetnike pred nasilnimi dejanji ali ustrahovanjem, žalitvami in javno radovednostjo; |
| --- | --- |

F.

ker sta Armenija in Azerbajdžan podpisnici Ženevske konvencije (III) o ravnanju z vojnimi ujetniki, ki v 118. členu določa, da se vojni ujetniki po končanju aktivnih sovražnosti brez odlašanja osvobodijo in repatriirajo; ker 13. člen Ženevske konvencije (III) določa, da je treba z vojnimi ujetniki vedno ravnati človeško in da je za silo, ki jih pridržuje, prepovedano vsako nezakonito dejanje ali opustitev dejanja, ki povzroči smrt ali hudo ogroža zdravje vojnega ujetnika pod njenim nadzorom, in se šteje za hudo kršitev te konvencije; ker konvencija poleg tega varuje vojne ujetnike pred nasilnimi dejanji ali ustrahovanjem, žalitvami in javno radovednostjo;

| G. | ker imajo vojaško osebje in civilisti, pridržani pred premirjem in po njem, po mednarodnem pravu različen status; ker je treba na eni strani vojaško osebje, ki je bilo ujeto pred premirjem in po njem, priznati kot vojne ujetnike in jim zagotoviti zaščito na podlagi Ženevskih konvencij; ker je treba na drugi strani civilistom, pridržanim med konfliktom, priznati status zaščitenih oseb, ki se jim ravno tako zagotovi zaščita na podlagi Ženevskih konvencij; ker civiliste, ki so bili pridržani po sklenitvi premirju, varuje mednarodno pravo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

G.

ker imajo vojaško osebje in civilisti, pridržani pred premirjem in po njem, po mednarodnem pravu različen status; ker je treba na eni strani vojaško osebje, ki je bilo ujeto pred premirjem in po njem, priznati kot vojne ujetnike in jim zagotoviti zaščito na podlagi Ženevskih konvencij; ker je treba na drugi strani civilistom, pridržanim med konfliktom, priznati status zaščitenih oseb, ki se jim ravno tako zagotovi zaščita na podlagi Ženevskih konvencij; ker civiliste, ki so bili pridržani po sklenitvi premirju, varuje mednarodno pravo o človekovih pravicah;

| H. | ker je bilo od prekinitve sovražnosti opravljenih več izmenjav ujetnikov, tako vojaških kot civilnih, nazadnje 4. maja 2021; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo od prekinitve sovražnosti opravljenih več izmenjav ujetnikov, tako vojaških kot civilnih, nazadnje 4. maja 2021;

| I. | ker zaskrbljujoča poročila navajajo, da je v azerbajdžanski ujetništvu približno 200 Armencev; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice (ESČP) izjavilo, da je prejelo pritožbe v zvezi z 249 Armenci, ki jih je zajel Azerbajdžan; ker je ESČP uvedlo začasne ukrepe za 229 Armencev, še vedno pa so v veljavi ukrepi za 183 oseb; ker je ESČP 9. marca 2021 sklenilo, da Azerbajdžan ni izpolnil obveznosti v zvezi z ukrepi, saj je presodilo, da so predložene informacije preveč splošne in omejene; ker so azerbajdžanske oblasti potrdile, da je v njihovem ujetništvu 72 Armencev; ker Azerbajdžan sodišču ni posredoval informacij še o 112 posameznikih; ker usoda drugih armenskih vojnih ujetnikov ni znana; ker je bilo od prenehanja sovražnosti v Armenijo repatriiranih 73 armenskih vojnih ujetnikov in civilistov; |
| --- | --- |

I.

ker zaskrbljujoča poročila navajajo, da je v azerbajdžanski ujetništvu približno 200 Armencev; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice (ESČP) izjavilo, da je prejelo pritožbe v zvezi z 249 Armenci, ki jih je zajel Azerbajdžan; ker je ESČP uvedlo začasne ukrepe za 229 Armencev, še vedno pa so v veljavi ukrepi za 183 oseb; ker je ESČP 9. marca 2021 sklenilo, da Azerbajdžan ni izpolnil obveznosti v zvezi z ukrepi, saj je presodilo, da so predložene informacije preveč splošne in omejene; ker so azerbajdžanske oblasti potrdile, da je v njihovem ujetništvu 72 Armencev; ker Azerbajdžan sodišču ni posredoval informacij še o 112 posameznikih; ker usoda drugih armenskih vojnih ujetnikov ni znana; ker je bilo od prenehanja sovražnosti v Armenijo repatriiranih 73 armenskih vojnih ujetnikov in civilistov;

| J. | ker je ESČP prejelo tudi pritožbe v zvezi s 16 Azerbajdžanci, ki jih je domnevno zajela Armenija, od katerih je bilo 12 repatriiranih decembra 2020; ker je ESČP glede na naravo informacij, ki jih je prejelo od armenske vlade, začasno prekinilo preiskavo v skladu z 39. členom svojega poslovnika v zvezi z ostalimi štirimi posamezniki; |
| --- | --- |

J.

ker je ESČP prejelo tudi pritožbe v zvezi s 16 Azerbajdžanci, ki jih je domnevno zajela Armenija, od katerih je bilo 12 repatriiranih decembra 2020; ker je ESČP glede na naravo informacij, ki jih je prejelo od armenske vlade, začasno prekinilo preiskavo v skladu z 39. členom svojega poslovnika v zvezi z ostalimi štirimi posamezniki;

| K. | ker verodostojna poročila navajajo, da so bili armenski vojaki in civilisti zajeti tudi po prenehanju sovražnosti 10. novembra 2020; ker azerbajdžanske oblasti za te talce in ujetnike trdijo, da so teroristi in jim torej ne pripada status vojnega ujetnika v skladu z Ženevskimi konvencijami; |
| --- | --- |

K.

ker verodostojna poročila navajajo, da so bili armenski vojaki in civilisti zajeti tudi po prenehanju sovražnosti 10. novembra 2020; ker azerbajdžanske oblasti za te talce in ujetnike trdijo, da so teroristi in jim torej ne pripada status vojnega ujetnika v skladu z Ženevskimi konvencijami;

| L. | ker je organizacija Human Rights Watch 19. marca 2021 poročala, da so azerbajdžanske varnostne in oborožene sile zlorabljale armenske vojne ujetnike, z njimi okrutno in ponižujoče ravnale ter jih mučile bodisi ob zajetju bodisi med premestitvijo ali za časa pridržanja v različnih centrih za pridržanje; ker so azerbajdžanske sile uporabile nasilje za pridržanje civilistov, ki so jih mučile ter jih pridržale v nečloveških in ponižujočih razmerah, kar je povzročilo smrt vsaj dveh pridržanih v azerbajdžanskem ujetništvu; ker so azerbajdžanske sile te civiliste pridržale, čeprav ni bilo dokazov, da bi predstavljali varnostno grožnjo, ki bi lahko upravičevala njihovo pridržanje v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; ker Azerbajdžan zavrača obtožbe, da je z armenskimi vojnimi ujetniki ravnal v nasprotju z Ženevskimi konvencijami; |
| --- | --- |

L.

ker je organizacija Human Rights Watch 19. marca 2021 poročala, da so azerbajdžanske varnostne in oborožene sile zlorabljale armenske vojne ujetnike, z njimi okrutno in ponižujoče ravnale ter jih mučile bodisi ob zajetju bodisi med premestitvijo ali za časa pridržanja v različnih centrih za pridržanje; ker so azerbajdžanske sile uporabile nasilje za pridržanje civilistov, ki so jih mučile ter jih pridržale v nečloveških in ponižujočih razmerah, kar je povzročilo smrt vsaj dveh pridržanih v azerbajdžanskem ujetništvu; ker so azerbajdžanske sile te civiliste pridržale, čeprav ni bilo dokazov, da bi predstavljali varnostno grožnjo, ki bi lahko upravičevala njihovo pridržanje v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; ker Azerbajdžan zavrača obtožbe, da je z armenskimi vojnimi ujetniki ravnal v nasprotju z Ženevskimi konvencijami;

| M. | ker so na medmrežju in v družbenih medijih domnevno krožili videoposnetki, ki dokazujejo zlorabe ujetnikov in slabo ravnanje z njimi s strani pripadnikov oboroženih sil obeh strani; ker nič ne kaže, da bi azerbajdžanske ali armenske oblasti hitro, javno in učinkovito preiskale te dogodke oziroma da bi preiskave, če je do njih sploh prišlo, privedle do kazenskega pregona; ker naj bi domnevno prišlo do zunajsodnih pobojev in prisilnih izginotij vojnih ujetnikov in drugih zaščitenih oseb ter do skrunjenja posmrtnih ostankov; |
| --- | --- |

M.

ker so na medmrežju in v družbenih medijih domnevno krožili videoposnetki, ki dokazujejo zlorabe ujetnikov in slabo ravnanje z njimi s strani pripadnikov oboroženih sil obeh strani; ker nič ne kaže, da bi azerbajdžanske ali armenske oblasti hitro, javno in učinkovito preiskale te dogodke oziroma da bi preiskave, če je do njih sploh prišlo, privedle do kazenskega pregona; ker naj bi domnevno prišlo do zunajsodnih pobojev in prisilnih izginotij vojnih ujetnikov in drugih zaščitenih oseb ter do skrunjenja posmrtnih ostankov;

| N. | ker je Komisija 17. maja 2021 napovedala dodelitev dodatnih 10 milijonov EUR humanitarne pomoči za civiliste, ki jih je prizadel nedavni konflikt v Gorskem Karabahu in njegovi okolici, s čimer bo pomoč EU za ljudi v stiski od začetka sovražnosti septembra 2020 narasla na več kot 17 milijonov EUR; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija 17. maja 2021 napovedala dodelitev dodatnih 10 milijonov EUR humanitarne pomoči za civiliste, ki jih je prizadel nedavni konflikt v Gorskem Karabahu in njegovi okolici, s čimer bo pomoč EU za ljudi v stiski od začetka sovražnosti septembra 2020 narasla na več kot 17 milijonov EUR;

| O. | ker bi morali obe strani zagotoviti posodobljene zemljevide minskih polj, da se civilistom omogoči vrnitev v nekdanje konfliktne regije; |
| --- | --- |

O.

ker bi morali obe strani zagotoviti posodobljene zemljevide minskih polj, da se civilistom omogoči vrnitev v nekdanje konfliktne regije;

| P. | ker naj bi bili v „Parku vojaških trofej“, ki je bil 12. aprila 2021 odprt v Bakuju, razstavljeni armenska vojaška oprema, voščene lutke, ki uprizarjajo mrtve in umirajoče armenske vojake, in modeli armenskih vojnih ujetnikov, priklenjenih v celici, kar bi bilo mogoče razumeti kot poveličevanje nasilja in s čimer se tvega podžiganje nadaljnjega sovraštva, sovražnega govora ali celo nečloveško ravnanje s preostalimi vojnimi ujetniki in drugimi ujetimi armenskimi civilisti, kar vodi v obnavljanje vzdušja sovraštva in je v nasprotju z vsemi uradnimi izjavami o spravi; |
| --- | --- |

P.

ker naj bi bili v „Parku vojaških trofej“, ki je bil 12. aprila 2021 odprt v Bakuju, razstavljeni armenska vojaška oprema, voščene lutke, ki uprizarjajo mrtve in umirajoče armenske vojake, in modeli armenskih vojnih ujetnikov, priklenjenih v celici, kar bi bilo mogoče razumeti kot poveličevanje nasilja in s čimer se tvega podžiganje nadaljnjega sovraštva, sovražnega govora ali celo nečloveško ravnanje s preostalimi vojnimi ujetniki in drugimi ujetimi armenskimi civilisti, kar vodi v obnavljanje vzdušja sovraštva in je v nasprotju z vsemi uradnimi izjavami o spravi;

| Q. | ker so enote azerbajdžanske vojske 12. maja 2021 začasno vstopile na armensko ozemlje, kar je kršitev ozemeljske celovitosti Armenije in mednarodnega prava; ker ta kršitev armenskega suverenega ozemlja sledi zaskrbljujočim izjavam azerbajdžanskih predstavnikov, tudi predsednika, ki so nedvoumno izražali ozemeljske zahteve in grozili z uporabo sile ter tako spodkopavali prizadevanja za varnost in stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

Q.

ker so enote azerbajdžanske vojske 12. maja 2021 začasno vstopile na armensko ozemlje, kar je kršitev ozemeljske celovitosti Armenije in mednarodnega prava; ker ta kršitev armenskega suverenega ozemlja sledi zaskrbljujočim izjavam azerbajdžanskih predstavnikov, tudi predsednika, ki so nedvoumno izražali ozemeljske zahteve in grozili z uporabo sile ter tako spodkopavali prizadevanja za varnost in stabilnost v regiji;

| R. | ker je v zadnjih mesecih prišlo do repatriacije posmrtnih ostankov ljudi, prebivalcem, ki jih je konflikt močno prizadel, pa je bila zagotovljena humanitarna pomoč; |
| --- | --- |

R.

ker je v zadnjih mesecih prišlo do repatriacije posmrtnih ostankov ljudi, prebivalcem, ki jih je konflikt močno prizadel, pa je bila zagotovljena humanitarna pomoč;

| S. | ker so potrebna nova prizadevanja za vzpostavitev zaupanja med državama in napredek v smeri trajnega miru; |
| --- | --- |

S.

ker so potrebna nova prizadevanja za vzpostavitev zaupanja med državama in napredek v smeri trajnega miru;

| 1. | zahteva, da se vsi armenski zaporniki (tako vojaški kot civilni), ki so bili pridržani v času konflikta in po njem, takoj in brezpogojno izpustijo ter da se Azerbajdžan v prihodnje vzdrži samovoljnih pridržanj; poziva obe strani, naj se v celoti izvaja tristranska izjava o premirju z dne 9. novembra 2020, v skladu s katero naj bi bili izmenjani vojni ujetniki, talci in drugi priporniki ter posmrtni ostanki žrtev sovražnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje nasilje med zadnjo vojno, ki sta jo Armenija in Azerbajdžan bíla za Gorski Karabah; izraža solidarnost z žrtvami in njihovimi družinami; obžaluje, da je bilo premirje kršeno, posledica česar je bilo še večje trpljenje ljudi, še več mrtvih in uničenje; obsoja vse napade na civiliste in želi opomniti, da so države v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom dolžne varovati življenja civilistov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva azerbajdžansko vlado, naj predloži izčrpne sezname vseh oseb, ki so zaradi oboroženega konflikta v njenem ujetništvu, pa tudi informacije o tem, kje so in kakšno je njihovo zdravstveno stanje, vključno s tistimi, ki so v ujetništvu umrli; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da lahko nerazkritje informacij o usodi, ki je doletela pogrešane osebe, in o tem, kje so, pomeni prisilno izginotje – pojav, za katerega sta se tako Azerbajdžan kot Armenija zavezala, da ga bosta preprečila; poziva vse strani, naj pojasnijo, kakšna usoda je doletela izginule in kje so, ter z mrtvimi ravnajo dostojno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, da azerbajdžanska vlada spoštuje pravna jamstva ter odvetnikom, zdravnikom in zagovornikom človekovih pravic omogoči dostop do armenskih zapornikov in slednjim olajša komunikacijo s sorodniki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je globoko zaskrbljen zaradi verodostojnih poročil, da naj bi armenski vojni ujetniki in drugi zaporniki v preteklosti in še vedno bivali v ponižujočih razmerah ter da se ob zajetju oziroma med pridržanjem z njimi ravna nečloveško in jih muči; obsoja vse primere mučenja in prisilnih izginotij, tudi kadar do njih pride v času oboroženega konflikta, pa tudi grdo ravnanje z mrtvimi in skrunitev trupel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj poskrbijo, da bodo osebe, ki so še vedno v priporu, uživale vso zaščito, ki jim mora biti zagotovljena v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in humanitarnim pravom, vključno s prepovedjo mučenja in nečloveškega ravnanja; poziva armenske in azerbajdžanske oblasti, naj, po možnosti s pomočjo posebne mednarodne misije, neodvisno, hitro, javno in učinkovito preiščejo ter kazensko preganjajo vse verodostojne obtožbe o hudih kršitvah Ženevskih konvencij in drugih kršitvah mednarodnega prava in vojnih hudodelstvih, da bodo krivci za svoja dejanja odgovarjali in da bodo žrtve prejele odškodnino; poziva azerbajdžansko vlado, naj v celoti sodeluje z Evropskim sodiščem za človekove pravice, da bi preučila, ali drži, da se, kot se poroča, z armenskimi zaporniki nečloveško ravna, in zagotovila, da bodo kršitelji za ta svoja dejanja odgovarjali; |
| --- | --- |

7.

| 8. | želi spomniti, da trenutno niso na voljo javno dostopne verodostojne informacije o azerbajdžanskih vojnih ujetnikih in zapornikih v armenskem ujetništvu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi vse strani v tem konfliktu spomniti, da so dolžne spoštovati mednarodno humanitarno pravo, v skladu s katerim je prepovedano mučenje in drugo ponižujoče ali nečloveško ravnanje, ter ponavlja, da sta mučenje in grdo ravnanje z vojnimi ujetniki vojni hudodelstvi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ostro obsoja incident, do katerega je prišlo 9. aprila 2021, ko so azerbajdžanske oblasti namesto armenskih zapornikov, ki naj bi se vrnili v domovino, poslale prazno letalo; meni, da je bilo to zelo brezobzirno in tudi kaže, da ima Azerbajdžan na splošno ponižujoč odnos do armenskih pripornikov in njihovih družin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vztraja, da se je nujno treba vzdržati sovražne retorike ali dejanj, ki bi jih bilo mogoče razumeti kot spodbujanje sovraštva ali neposredno nasilje ali kot podpiranje nekaznovanja ali ki bi lahko ogrozila prizadevanja za vzpostavitev in spodbujanje ozračja, v katerem se bodo lahko gradili zaupanje in sprava, sodelovanje in trajnostni mir; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva azerbajdžansko vlado, naj v zvezi z vprašanjem armenskih zapornikov v celoti sodeluje z Evropskim sodiščem za človekove pravice ter spoštuje začasne ukrepe tega sodišča, ki je Azerbajdžanu naložilo, naj posreduje podrobne informacije o pogojih pridržanja zapornikov, njihovem zdravstvenem stanju in ukrepih, sprejetih za njihovo vrnitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je prepričan, da je s humanitarnega vidika nujno potrebno, da se izmenjajo vsi zaporniki in posmrtni ostanki umrlih ter da se ta problem dokončno reši, zlasti za njihove družine, in da bo to prvi in prepotreben ukrep za krepitev zaupanja, da bo v regiji zavladala vsaj osnovna stabilnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva azerbajdžansko vlado, naj ustreznim mednarodnim organizacijam, kot sta Mednarodni odbor Rdečega križa in Evropski odbor za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, zagotovi prost in neoviran dostop do zapornikov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je nujno treba poskrbeti, da bo lahko humanitarna pomoč prišla do tistih, ki jo potrebujejo, pa tudi, da bosta armensko prebivalstvo in armenska kulturna dediščina v Gorskem Karabahu varna in da se bodo lahko notranje razseljene osebe in begunci vrnili v svoje nekdanje domove; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztrajno poziva obe strani, naj se vzdržita uničevanja armenske dediščine v Azerbajdžanu in azerbajdžanske v Armeniji; poziva, naj se uničena spomeniška območja v celoti obnovijo in se mednarodna skupnost bolj vključi v varstvo svetovne dediščine v tej regiji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti, da skuša mednarodna skupnost pod vodstvom sopredsednikov skupine OVSE iz Minska na podlagi osnovnih načel OVSE iz leta 2009 (neuporaba sile, ozemeljska celovitost ter enake pravice in samoodločba ljudstev) najti miroljubno, trajno, celovito in vzdržno rešitev, da bi določili prihodnji status Gorskega Karabaha; opozarja, da bo to mogoče doseči le z izpogajano politično rešitvijo, ki jo bodo resnično priznale vse vpletene strani; poziva obe strani, naj pod okriljem sopredsednikov skupine OVSE iz Minska čim prej ponovno vzpostavita politični dialog na visoki ravni; poziva armensko in azerbajdžansko vlado ter mednarodne mediatorje, naj v mirovni proces sistematično vključujejo ženske in se posvetujejo z zagovornicami človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da države članice EU, ki sodelujejo v skupini OVSE iz Minska, niso bile navzoče, ko je bil dosežen dogovor o premirju, in da EU ni uspelo dokazati voditeljskih zmožnosti, ko je bilo treba njeni sicer zelo cenjeni vzhodni partnerici pripeljati za pogajalsko mizo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da je bil v Bakuju odprt tako imenovani park trofej, ki ga javnost lahko obišče od 14. aprila 2021, saj to še bolj krepi že tako dolgotrajna sovražna čustva med Armenijo in Azerbajdžanom in spodkopava medsebojno zaupanje; zato poziva, naj se nemudoma zapre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisijo, naj Armeniji in Azerbajdžanu ponudita vso pomoč, ki jo potrebujeta za utrditev premirja, in podpirata vsa prizadevanja za stabilnost, obnovo, krepitev zaupanja in povojno sanacijo ter pozorno spremljata izvajanje določb premirja, zlasti kar zadeva njegov mehanizem spremljanja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj še bolj podpirajo civilno družbo in zagovornike človekovih pravic ter sodelujejo z njimi, zlasti kar zadeva omejevanje njihovega dela; meni, da pri tem pomembna vloga pripada posebnemu predstavniku EU za Južni Kavkaz; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo zagotavljanje nujne humanitarne pomoči in delo mednarodnih organizacij na tem področju ter na področju varstva kulturne in verske dediščine ter podpirajo organizacije civilne družbe v Armeniji in Azerbajdžanu, ki resnično prispevajo k spravi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj na prihodnjem vrhu vzhodnega partnerstva jeseni 2021 skupaj z državami članicami obravnava tudi vprašanje varnosti, stabilnosti in regionalnega sodelovanja na Južnem Kavkazu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju OVSE, sopredsednikom skupine iz Minska, predsedniku, vladi in parlamentu Armenije ter predsedniku, vladi in parlamentu Azerbajdžana. |
| --- | --- |

23.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/161

---

P9_TA(2021)0252

Razmere na Haitiju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o razmerah na Haitiju (2021/2694(RSP))

(2022/C 15/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Haitiju, zlasti z dne 19. januarja 2011 o razmerah na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnova (1), z dne 8. februarja 2018 o suženjstvu otrok na Haitiju (2) in z dne 28. novembra 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Haitiju, zlasti z dne 19. januarja 2011 o razmerah na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnova (1), z dne 8. februarja 2018 o suženjstvu otrok na Haitiju (2) in z dne 28. novembra 2019 (3),

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 24. marca 2021 o Haitiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta OZN z dne 24. marca 2021 o Haitiju,

| — | ob upoštevanju poročila integriranega urada OZN v Haitiju z dne 11. februarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila integriranega urada OZN v Haitiju z dne 11. februarja 2021,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju osnovnih načel OZN o neodvisnosti sodstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel OZN o neodvisnosti sodstva,

| — | ob upoštevanju univerzalnega statuta za sodnike in statuta ibero-ameriškega sodnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju univerzalnega statuta za sodnike in statuta ibero-ameriškega sodnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju ustave Republike Haiti iz leta 1987, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Haiti iz leta 1987,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice in integriranega urada OZN v Haitiju z dne 18. januarja 2021 o nemirih v Haitiju, njihovem vplivu na človekove pravice ter dolžnosti države, da zaščiti vse državljane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice in integriranega urada OZN v Haitiju z dne 18. januarja 2021 o nemirih v Haitiju, njihovem vplivu na človekove pravice ter dolžnosti države, da zaščiti vse državljane,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je bilo zaradi neizpeljanih volitev oktobra 2020 uvedeno vladanje z odlokom, poročila o neuspelih poskusih državnega udara pa kažejo na vse večjo politično in socialno nestabilnost na Haitiju; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo zaradi neizpeljanih volitev oktobra 2020 uvedeno vladanje z odlokom, poročila o neuspelih poskusih državnega udara pa kažejo na vse večjo politično in socialno nestabilnost na Haitiju;

| B. | ker politična opozicija in skupine civilne družbe trdijo, da je mandat predsednika Moïseja potekel 6. februarja 2021, kot je razsodil vrhovni sodni svet Haitija, ter vztrajajo pri imenovanju začasnega predsednika; ker Jovenel Moïse noče odstopiti s položaja in meni, da se je njegov mandat začel februarja 2017 po drugih volitvah leta 2016, saj so bili rezultati prvih izpodbijani zaradi obtožb o goljufiji; |
| --- | --- |

B.

ker politična opozicija in skupine civilne družbe trdijo, da je mandat predsednika Moïseja potekel 6. februarja 2021, kot je razsodil vrhovni sodni svet Haitija, ter vztrajajo pri imenovanju začasnega predsednika; ker Jovenel Moïse noče odstopiti s položaja in meni, da se je njegov mandat začel februarja 2017 po drugih volitvah leta 2016, saj so bili rezultati prvih izpodbijani zaradi obtožb o goljufiji;

| C. | ker več tisoč Haitijcev od 14. januarja 2021 protestira proti enoletnemu podaljšanju mandata predsednika Moïseja in proti referendumu; ker se protesti zatirajo s silo; |
| --- | --- |

C.

ker več tisoč Haitijcev od 14. januarja 2021 protestira proti enoletnemu podaljšanju mandata predsednika Moïseja in proti referendumu; ker se protesti zatirajo s silo;

| D. | ker leta 2019 volitve niso bile pravočasno organizirane, je mandat vseh zakonodajalcev v poslanski zbornici in dveh tretjin senata potekel januarja 2020, mandat vseh županov pa je potekel julija 2020; ker predsednik Moïse od takrat vlada z odlokom, s številnimi drugimi odloki pa je okrepil moč svojega predsedstva; ker je predsednik Moïse razpisal parlamentarne, lokalne in predsedniške volitve za 19. september 2021; |
| --- | --- |

D.

ker leta 2019 volitve niso bile pravočasno organizirane, je mandat vseh zakonodajalcev v poslanski zbornici in dveh tretjin senata potekel januarja 2020, mandat vseh županov pa je potekel julija 2020; ker predsednik Moïse od takrat vlada z odlokom, s številnimi drugimi odloki pa je okrepil moč svojega predsedstva; ker je predsednik Moïse razpisal parlamentarne, lokalne in predsedniške volitve za 19. september 2021;

| E. | ker je predsednik Moïse 5. januarja 2021 izdal odlok, v skladu s katerim naj bi bil ustavni referendum organiziran 27. junija 2021, in nedavno potrdil svojo odločitev kljub protestom tako v državi kot v mednarodni skupnosti; ker bi predlagana ustavna reforma pomenila dodatno koncentracijo izvršne oblasti; ker člen 284.3 haitijske ustave določa, da so splošne volitve za spremembo ustave strogo prepovedane; ker od takrat več tisoč Haitijcev na ulicah protestira proti referendumu; |
| --- | --- |

E.

ker je predsednik Moïse 5. januarja 2021 izdal odlok, v skladu s katerim naj bi bil ustavni referendum organiziran 27. junija 2021, in nedavno potrdil svojo odločitev kljub protestom tako v državi kot v mednarodni skupnosti; ker bi predlagana ustavna reforma pomenila dodatno koncentracijo izvršne oblasti; ker člen 284.3 haitijske ustave določa, da so splošne volitve za spremembo ustave strogo prepovedane; ker od takrat več tisoč Haitijcev na ulicah protestira proti referendumu;

| F. | ker je EU 6. maja 2021 sporočila, da ne bo financirala organizacije referenduma na Haitiju, napovedanega za 27. junij 2021, in da zanj ne bo poslala opazovalcev, da bi ga spremljali, saj meni, da postopek ni dovolj pregleden in demokratičen v državi, ki jo pestita negotovost in politična nestabilnost; |
| --- | --- |

F.

ker je EU 6. maja 2021 sporočila, da ne bo financirala organizacije referenduma na Haitiju, napovedanega za 27. junij 2021, in da zanj ne bo poslala opazovalcev, da bi ga spremljali, saj meni, da postopek ni dovolj pregleden in demokratičen v državi, ki jo pestita negotovost in politična nestabilnost;

| G. | ker je osrednja skupina za Haiti (ki jo sestavljajo posebna predstavnica generalnega sekretarja OZN, veleposlaniki Brazilije, Kanade, Francije, Nemčije, Španije, Evropske unije in ZDA ter posebni predstavnik Organizacije ameriških držav) izrazila zaskrbljenost, da postopek spremembe ustave ni dovolj vključujoč, participativen in pregleden; |
| --- | --- |

G.

ker je osrednja skupina za Haiti (ki jo sestavljajo posebna predstavnica generalnega sekretarja OZN, veleposlaniki Brazilije, Kanade, Francije, Nemčije, Španije, Evropske unije in ZDA ter posebni predstavnik Organizacije ameriških držav) izrazila zaskrbljenost, da postopek spremembe ustave ni dovolj vključujoč, participativen in pregleden;

| H. | ker rezultati senatorske preiskave in poročilo haitijskega vrhovnega računskega sodišča povezujejo predsednika Moïseja s primerom poneverbe in goljufije, saj naj bi domnevno prejel denar iz programa PetroCaribe; |
| --- | --- |

H.

ker rezultati senatorske preiskave in poročilo haitijskega vrhovnega računskega sodišča povezujejo predsednika Moïseja s primerom poneverbe in goljufije, saj naj bi domnevno prejel denar iz programa PetroCaribe;

| I. | ker je bil sodnik haitijskega vrhovnega sodišča Yvickel Dieujuste Dabrésil skupaj z 18 drugimi osebami 7. februarja 2021 aretiran in obtožen zarote proti vladi; ker je bil sodnik Dabrésil 11. februarja 2021 izpuščen na prostost, 17 oseb pa je še vedno v priporu; |
| --- | --- |

I.

ker je bil sodnik haitijskega vrhovnega sodišča Yvickel Dieujuste Dabrésil skupaj z 18 drugimi osebami 7. februarja 2021 aretiran in obtožen zarote proti vladi; ker je bil sodnik Dabrésil 11. februarja 2021 izpuščen na prostost, 17 oseb pa je še vedno v priporu;

| J. | ker je predsednik Moïse 8. februarja 2021 izdal odlok, s katerim je ukazal „upokojitev“ treh sodnikov vrhovnega sodišča (sodniki Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis in Wendelle Coq Thelot), in nekaj dni pozneje še dodaten odlok, s katerim je v vrhovno sodišče imenoval tri nove sodnike, ne da bi upošteval postopke, določene z zakonom; ker se je osebje v pravosodnem sistemu odzvalo tako, da je v ponedeljek, 15. februarja 2021, začelo stavko brez predvidenega konca; |
| --- | --- |

J.

ker je predsednik Moïse 8. februarja 2021 izdal odlok, s katerim je ukazal „upokojitev“ treh sodnikov vrhovnega sodišča (sodniki Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis in Wendelle Coq Thelot), in nekaj dni pozneje še dodaten odlok, s katerim je v vrhovno sodišče imenoval tri nove sodnike, ne da bi upošteval postopke, določene z zakonom; ker se je osebje v pravosodnem sistemu odzvalo tako, da je v ponedeljek, 15. februarja 2021, začelo stavko brez predvidenega konca;

| K. | ker je haitijski režim marca 2021 aretiral višjega policijskega uradnika in tako močno zaostril ustavno krizo v državi; |
| --- | --- |

K.

ker je haitijski režim marca 2021 aretiral višjega policijskega uradnika in tako močno zaostril ustavno krizo v državi;

| L. | ker se je na Haitiju v zadnjem mesecu močno povečalo število primerov nasilja, kot so ugrabitve, posilstva, umori in poboji, ki jih večinoma izvajajo oborožene tolpe, ki so za svoja dejanja praktično popolnoma nekaznovane; ker je bilo v prvih treh mesecih leta 2021 117 ljudi ubitih in 142 ugrabljenih; ker je bilo samo v aprilu 2021 ugrabljenih 91 ljudi; |
| --- | --- |

L.

ker se je na Haitiju v zadnjem mesecu močno povečalo število primerov nasilja, kot so ugrabitve, posilstva, umori in poboji, ki jih večinoma izvajajo oborožene tolpe, ki so za svoja dejanja praktično popolnoma nekaznovane; ker je bilo v prvih treh mesecih leta 2021 117 ljudi ubitih in 142 ugrabljenih; ker je bilo samo v aprilu 2021 ugrabljenih 91 ljudi;

| M. | ker je ugrabitev več članov katoliške duhovščine 11. aprila 2021 v Port-au-Princeu, ki delajo v korist lokalnih prebivalcev in so bili nato izpuščeni, močno šokirala haitijsko in mednarodno javnost ter spodbudila udeležbo na demonstracijah proti vladi; |
| --- | --- |

M.

ker je ugrabitev več članov katoliške duhovščine 11. aprila 2021 v Port-au-Princeu, ki delajo v korist lokalnih prebivalcev in so bili nato izpuščeni, močno šokirala haitijsko in mednarodno javnost ter spodbudila udeležbo na demonstracijah proti vladi;

| N. | ker je od leta 2015 več kot 300 000 ljudi zapustilo državo; ker sta vse hujše nasilje in vse slabša varnost v državi privedla do močnega porasta števila prosilcev za azil s Haitija, predvsem v Francoski Gvajani, Haiti pa so zapustile tudi številne mednarodne in humanitarne nevladne organizacije; |
| --- | --- |

N.

ker je od leta 2015 več kot 300 000 ljudi zapustilo državo; ker sta vse hujše nasilje in vse slabša varnost v državi privedla do močnega porasta števila prosilcev za azil s Haitija, predvsem v Francoski Gvajani, Haiti pa so zapustile tudi številne mednarodne in humanitarne nevladne organizacije;

| O. | ker so se prebivalci Haitija v nedavnih letih večkrat obsežno mobilizirali proti visokim življenjskim stroškom, avtoritarizmu in korupciji; ker je trenutna politična kriza povezana in sorazmerna z upadom vseh socialnih in gospodarskih kazalnikov ter kazalnikov na področju varnosti in človekovih pravic; ker se je revščina povečala, že predhodno omejen dostop do osnovnih socialnih storitev se je dodatno poslabšal, v roku dveh let pa se je stopnja neustrezne prehranske varnosti skoraj podvojila in zdaj vpliva na več milijonov Haitijcev; ker je Haiti najmanj razvita država v Ameriki; ker Haiti, ki ga Program OZN za razvoj v svojem indeksu človeškega razvoja za leto 2019 uvršča na 170. mesto na svetu, stalno potrebuje humanitarno in razvojno pomoč ter ostaja najrevnejša država v Ameriki in ena najrevnejših držav na svetu, saj 59 % prebivalstva živi pod nacionalno mejo revščine; ker je korupcija v vladi zelo razširjena in ker indeks zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2018 uvršča Haiti na 161. mesto od 180 držav, vključenih v raziskavo; |
| --- | --- |

O.

ker so se prebivalci Haitija v nedavnih letih večkrat obsežno mobilizirali proti visokim življenjskim stroškom, avtoritarizmu in korupciji; ker je trenutna politična kriza povezana in sorazmerna z upadom vseh socialnih in gospodarskih kazalnikov ter kazalnikov na področju varnosti in človekovih pravic; ker se je revščina povečala, že predhodno omejen dostop do osnovnih socialnih storitev se je dodatno poslabšal, v roku dveh let pa se je stopnja neustrezne prehranske varnosti skoraj podvojila in zdaj vpliva na več milijonov Haitijcev; ker je Haiti najmanj razvita država v Ameriki; ker Haiti, ki ga Program OZN za razvoj v svojem indeksu človeškega razvoja za leto 2019 uvršča na 170. mesto na svetu, stalno potrebuje humanitarno in razvojno pomoč ter ostaja najrevnejša država v Ameriki in ena najrevnejših držav na svetu, saj 59 % prebivalstva živi pod nacionalno mejo revščine; ker je korupcija v vladi zelo razširjena in ker indeks zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2018 uvršča Haiti na 161. mesto od 180 držav, vključenih v raziskavo;

| P. | ker se je med avgustom 2020 in februarjem 2021 okoli štiri milijone ljudi (4) na Haitiju soočalo z akutno neustrezno prehransko varnostjo; ker so upad gospodarstva, slabe žetve, orkan Laura (23. avgusta 2020) in pandemija covida-19 med glavnimi vzroki za slabe razmere na področju prehranske varnosti; |
| --- | --- |

P.

ker se je med avgustom 2020 in februarjem 2021 okoli štiri milijone ljudi (4) na Haitiju soočalo z akutno neustrezno prehransko varnostjo; ker so upad gospodarstva, slabe žetve, orkan Laura (23. avgusta 2020) in pandemija covida-19 med glavnimi vzroki za slabe razmere na področju prehranske varnosti;

| Q. | ker so v središču pozornosti nemiri in birokratska zmešnjava, ki ovirajo cepljenje proti covidu-19 v državi ter tako povečujejo tveganje za dodatne smrti v prihodnje in škodijo svetovnemu boju proti virusu; ker je neustrezen odziv na pandemijo covida-19 dodatno prispeval k že obstoječim temeljnim družbenim težavam; |
| --- | --- |

Q.

ker so v središču pozornosti nemiri in birokratska zmešnjava, ki ovirajo cepljenje proti covidu-19 v državi ter tako povečujejo tveganje za dodatne smrti v prihodnje in škodijo svetovnemu boju proti virusu; ker je neustrezen odziv na pandemijo covida-19 dodatno prispeval k že obstoječim temeljnim družbenim težavam;

| R. | ker je Haiti prejel rekordno pomoč mednarodne skupnosti za financiranje obnove po potresu leta 2010; ker danes prebivalci Haitija ne vidijo rezultatov teh prizadevanj, kar poraja sum na slabo upravljanje in neustrezno ravnanje s sredstvi; |
| --- | --- |

R.

ker je Haiti prejel rekordno pomoč mednarodne skupnosti za financiranje obnove po potresu leta 2010; ker danes prebivalci Haitija ne vidijo rezultatov teh prizadevanj, kar poraja sum na slabo upravljanje in neustrezno ravnanje s sredstvi;

| S. | ker je zaradi slabega upravljanja s prejetimi mednarodnimi sredstvi, visokih stroškov izobraževanja, pretežno nizkega prihodka družin in nizke kakovosti razpoložljivega izobraževanja približno polovica Haitijcev, starejših od 14 let, nepismena; ker zaradi dodatnih zaostritev nemirov in pandemije ter njihovih posledic na vsakodnevno življenje prebivalcev Haitija 70 % otrok ne obiskuje šole; ker vsaj 350 000 otrok in mladih po vsej državi ne obiskuje osnovne in srednje šole; |
| --- | --- |

S.

ker je zaradi slabega upravljanja s prejetimi mednarodnimi sredstvi, visokih stroškov izobraževanja, pretežno nizkega prihodka družin in nizke kakovosti razpoložljivega izobraževanja približno polovica Haitijcev, starejših od 14 let, nepismena; ker zaradi dodatnih zaostritev nemirov in pandemije ter njihovih posledic na vsakodnevno življenje prebivalcev Haitija 70 % otrok ne obiskuje šole; ker vsaj 350 000 otrok in mladih po vsej državi ne obiskuje osnovne in srednje šole;

| T. | ker se v državi še vedno pogosto uporablja sistem „restavèk“, sodobna oblika suženjstva; ker v okviru tega sistema haitijski starši iz obubožanih domov svoje otroke pošljejo živeti k drugi družini, kjer delajo kot služabniki; ker so ti otroci pogosto žrtve zlorabe in slabega ravnanja ter nimajo dostopa do šolanja; |
| --- | --- |

T.

ker se v državi še vedno pogosto uporablja sistem „restavèk“, sodobna oblika suženjstva; ker v okviru tega sistema haitijski starši iz obubožanih domov svoje otroke pošljejo živeti k drugi družini, kjer delajo kot služabniki; ker so ti otroci pogosto žrtve zlorabe in slabega ravnanja ter nimajo dostopa do šolanja;

| 1. | Poziva haitijske oblasti, naj organizirajo svobodne, poštene, pregledne in verodostojne zakonodajne, lokalne in predsedniške volitve ter med zadevnimi volilnimi postopki zagotovijo trajno varnost; opozarja, da EU nikakor ne bi smela finančno in tehnično podpirati volilnih postopkov, dokler ne bodo izpolnjeni pogoji preglednosti, pravičnosti in demokracije; opozarja, da je dolgotrajno politično krizo na Haitiju mogoče premagati le z verodostojnim, preglednim, participativnim in mirnim volilnim postopkom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomembnost neodvisnega in dostopnejšega sodstva ter haitijsko vlado poziva, naj spoštuje haitijsko ustavo iz leta 1987, zlasti njen člen 284.3, in temeljna načela demokracije ter okrepi pravno državo; ponovno poudarja ključno vlogo polne, enakopravne in smiselne udeležbe žensk ter vključevanja vseh Haitijcev, vključno z mladimi, invalidi in civilno družbo, v politične postopke na Haitiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odločno vztraja, da si morajo haitijske oblasti še močneje prizadevati za končanje spopadov med tolpami ter oboroženih napadov na civiliste in vladne sile, odgovornim pa pošteno soditi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja političnih in varnostnih razmer na Haitiju; odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic in nasilje, zlasti povečanje števila ugrabitev, obsega trgovine z otroki v Dominikanski republiki in števila umorov in posilstev, ter poudarja, da se je treba boriti proti nasilju nad ženskami, dekleti in starejšimi; ostro obsoja ugrabitev več članov katoliške duhovščine prejšnji mesec v Port-au-Princeu; opozarja, da je nasilje na Haitiju močno povezano z oboroženimi tolpami, pri čemer nekatere od njih podpira in financira lokalna oligarhija; poziva haitijske oblasti k takojšnjemu in usklajenemu odzivu, da bi preprečili nasilje, odpravili temeljne vzroke zanj in končali nekaznovanje odgovornih; opozarja, da morata reforma pravosodnega sistema in boj proti korupciji ostati prednostni nalogi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k neodvisni preiskavi pokola v soseski La Saline in podobnih hudodelstev; zahteva pošteno sojenje vsem storilcem teh kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja domnevno uporabo smrtonosne sile proti protestnikom ter samovoljne aretacije in pridržanja; obsoja nasilje nad novinarji; poziva haitijsko vlado, naj preneha s prakso dolgotrajnega pridržanja pred sojenjem; poziva haitijske oblasti, naj spoštujejo temeljne pravice, svobodo izražanja in svobodo združevanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | želi spomniti, da odločno podpira vse zagovornike človekovih pravic in okoljevarstvenike na Haitiju ter njihovo delo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva haitijske oblasti, naj poskrbijo za boljše upravljanje na vseh ravneh države in družbe, vključno z bojem proti korupciji in klientelizmu; odločno poziva Komisijo, naj zagotovi sistematičen nadzor vse pomoči, vključno s humanitarno pomočjo, in njeno uporabo za posebne projekte, za katere je namenjena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva haitijske oblasti, naj pojasnijo sum goljufije in slabega upravljanja mednarodnih sredstev, prejetih po potresu leta 2010, ter storilce kaznujejo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k reviziji in poročilu Evropskega računskega sodišča o načinu porabe sredstev EU na Haitiju, zlasti glede na nedavne obtožbe o korupciji in poročilo haitijskega vrhovnega računskega sodišča; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Evropsko unijo, naj Haitiju še naprej zagotavlja sredstva za odpravo hude neustrezne prehranske varnosti in podhranjenosti, ki sta se zaostrili s pandemijo covida-19; poziva tudi, naj ustrezne službe Evropske unije zagotovijo spremljanje in ustrezno upravljanje evropske pomoči, da bo ta neposredno koristila prebivalstvu v stiski; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da Haiti ni dokončal potrebnih ukrepov za prejetje cepiv proti covidu-19; poziva haitijske oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe za prejetje cepiv; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da je EU namenila 17 milijonov EUR za podporo najranljivejšim na Haitiju in v drugih karibskih državah; poziva Komisijo, naj humanitarno pomoč Haitiju še naprej obravnava prednostno; jo poziva, naj zagotovi učinkovito povezanost izvajanja humanitarne pomoči Haitiju z njegovo razvojno strategijo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k odpravi prakse „restavèk“; poziva haitijsko vlado, naj izvede ukrepe za zagotovitev registracije, fizične in psihološke zaščite otrok ter obveznega šolanja; poziva EU, naj sodeluje s haitijsko vlado pri izvajanju zakonodajnega okvira za zaščito pravic otrok; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva haitijsko vlado, naj zagotovi blaginjo svojih državljanov v vseh bistvenih pogledih; poudarja, da bi sicer lahko prišlo do nepopravljivega bega možganov in nezmožnosti upravljanja na Haitiju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi množičnega prihoda haitijskih državljanov, ki prosijo za azil ali so v nezakonitem položaju, v Francosko Gvajano in poziva EU, naj podpre evropska ozemlja v regiji pri krepitvi ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja pomen usklajenih, koordiniranih in okrepljenih mednarodnih prizadevanj za podporo prebivalcem Haitija; poudarja pomen nadaljnje podpore EU in mednarodne pomoči Haitiju, da bi pripomogli k ustvarjanju pogojev za mirne in demokratične volitve ter zagotovili dolgoročno stabilnost, razvoj in gospodarsko samozadostnost države; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Evropske komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, visoki komisarki OZN za človekove pravice in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, Svetu ministrov AKP-EU, institucijam Cariforuma in haitijskim oblastem. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 46.

(2)  UL C 463, 21.12.2018, str. 40.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0074.

(4)  Po podatkih celostnega okvira klasifikacije prehranske varnosti (IPC).

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/166 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/166

---

P9_TA(2021)0253

Razmere v Čadu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o razmerah v Čadu (2021/2695(RSP))

(2022/C 15/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (1),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o smrti predsednika Idrissa Débyja Itna 20. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o smrti predsednika Idrissa Débyja Itna 20. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 20. aprila 2021 o Čadu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 20. aprila 2021 o Čadu,

| — | ob upoštevanju sporočila ministrov za zunanje zadeve in razvoj skupine G7 z dne 5. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila ministrov za zunanje zadeve in razvoj skupine G7 z dne 5. maja 2021,

| — | ob upoštevanju poročila misije mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije za ugotavljanje dejstev v Čadu, ki je potekala od 29. aprila do 5. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije za ugotavljanje dejstev v Čadu, ki je potekala od 29. aprila do 5. maja 2021,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020 o varnosti, stabilnosti in razvoju Sahela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020 o varnosti, stabilnosti in razvoju Sahela,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021, v katerih je ponovno potrjen pomen trdnega in dolgoročnega partnerstva med EU in Sahelom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021, v katerih je ponovno potrjen pomen trdnega in dolgoročnega partnerstva med EU in Sahelom,

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Čad Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Čad Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v EU in državah AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v EU in državah AKP,

| — | ob upoštevanju čadske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju čadske ustave,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki je bila sprejeta 27. junija 1981 in je začela veljati 21. oktobra 1986, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki je bila sprejeta 27. junija 1981 in je začela veljati 21. oktobra 1986,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil čadski predsednik Idriss Déby Itno, ki je bil na oblasti 31 let, 20. aprila 2021 ubit v vojaškem spopadu z uporniškimi skupinami en dan za tem, ko je bil razglašen za zmagovalca predsedniških volitev 11. aprila 2021; |
| --- | --- |

A.

ker je bil čadski predsednik Idriss Déby Itno, ki je bil na oblasti 31 let, 20. aprila 2021 ubit v vojaškem spopadu z uporniškimi skupinami en dan za tem, ko je bil razglašen za zmagovalca predsedniških volitev 11. aprila 2021;

| B. | ker je začasni vojaški svet po smrti Idrissa Débyja organiziral neustaven prenos oblasti in postavil prehodno vlado pod vodstvom Mahamata Idrissa Débyja, sina čadskega predsednika; ker je začasni vojaški svet razveljavil ustavo, razpustil vlado in narodno skupščino ter pripravil nekakšno prehodno listino, ki bi nadomestila ustavo za obdobje 18 mesecev z možnostjo enkratnega podaljšanja; |
| --- | --- |

B.

ker je začasni vojaški svet po smrti Idrissa Débyja organiziral neustaven prenos oblasti in postavil prehodno vlado pod vodstvom Mahamata Idrissa Débyja, sina čadskega predsednika; ker je začasni vojaški svet razveljavil ustavo, razpustil vlado in narodno skupščino ter pripravil nekakšno prehodno listino, ki bi nadomestila ustavo za obdobje 18 mesecev z možnostjo enkratnega podaljšanja;

| C. | ker je čadska ustava določala, da v primeru prostega mesta na oblasti ali trajne nezmožnosti voditelja države začasno predsedovanje opravlja predsednik narodne skupščine, ki mora organizirati volitve v 45 do 90 dneh; |
| --- | --- |

C.

ker je čadska ustava določala, da v primeru prostega mesta na oblasti ali trajne nezmožnosti voditelja države začasno predsedovanje opravlja predsednik narodne skupščine, ki mora organizirati volitve v 45 do 90 dneh;

| D. | ker je začasni vojaški svet 2. maja 2021 imenoval prehodno vlado s civilnim predsednikom vlade Albertom Pahimijem Padackéjem, pri čemer so sodelovali nekateri člani opozicije; ker je Padacké na predsedniških volitvah 11. aprila 2021 vodil, čeprav je bil eden od zaveznikov pokojnega predsednika Débyja, med leti 2016 in 2018 pa je bil predsednik vlade; |
| --- | --- |

D.

ker je začasni vojaški svet 2. maja 2021 imenoval prehodno vlado s civilnim predsednikom vlade Albertom Pahimijem Padackéjem, pri čemer so sodelovali nekateri člani opozicije; ker je Padacké na predsedniških volitvah 11. aprila 2021 vodil, čeprav je bil eden od zaveznikov pokojnega predsednika Débyja, med leti 2016 in 2018 pa je bil predsednik vlade;

| E. | ker je misija mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije za ugotavljanje dejstev v Čadu, ki je potekala od 29. aprila do 5. maja 2021, poudarila, da je treba pripraviti uresničljivo in splošno sprejemljivo ustavo za Čad, ter meni, da prehodna listina ni ustrezna za zagotavljanje političnih in državljanskih pravic prebivalstva v prehodnem obdobju; |
| --- | --- |

E.

ker je misija mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije za ugotavljanje dejstev v Čadu, ki je potekala od 29. aprila do 5. maja 2021, poudarila, da je treba pripraviti uresničljivo in splošno sprejemljivo ustavo za Čad, ter meni, da prehodna listina ni ustrezna za zagotavljanje političnih in državljanskih pravic prebivalstva v prehodnem obdobju;

| F. | ker je vojaška vlada 27. aprila 2021 proti državljanom in protestnikom nesorazmerno in nezakonito uporabila oboroženo silo; ker so organizacije za človekove pravice in mednarodna skupnost, tudi Afriška unija in Evropska unija, to odločno obsodile; ker je bilo v odziv na proteste po smrti predsednika Débyja vsaj šest smrtnih žrtev, na desetine ranjenih ter veliko samovoljno aretiranih in pridržanih; ker se domneva, da je bilo v spopadih aretiranih več kot 600 ljudi; |
| --- | --- |

F.

ker je vojaška vlada 27. aprila 2021 proti državljanom in protestnikom nesorazmerno in nezakonito uporabila oboroženo silo; ker so organizacije za človekove pravice in mednarodna skupnost, tudi Afriška unija in Evropska unija, to odločno obsodile; ker je bilo v odziv na proteste po smrti predsednika Débyja vsaj šest smrtnih žrtev, na desetine ranjenih ter veliko samovoljno aretiranih in pridržanih; ker se domneva, da je bilo v spopadih aretiranih več kot 600 ljudi;

| G. | ker so mandat predsednika Débyja zaznamovale sistematične in nenehne kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

G.

ker so mandat predsednika Débyja zaznamovale sistematične in nenehne kršitve človekovih pravic;

| H. | ker so predvolilno obdobje zaznamovali preganjanje in samovoljne aretacije več kot 112 političnih nasprotnikov in zagovornikov človekovih pravic; ker so varnostne sile v tednih pred volilno kampanjo uporabile nesorazmerno in nezakonito silo proti mirnim protestnikom; ker so volitve večinoma bojkotirali opozicija in nekateri člani civilne družbe; |
| --- | --- |

H.

ker so predvolilno obdobje zaznamovali preganjanje in samovoljne aretacije več kot 112 političnih nasprotnikov in zagovornikov človekovih pravic; ker so varnostne sile v tednih pred volilno kampanjo uporabile nesorazmerno in nezakonito silo proti mirnim protestnikom; ker so volitve večinoma bojkotirali opozicija in nekateri člani civilne družbe;

| I. | ker so se varnostne razmere na območju Sahela v zadnjih letih občutno poslabšale, to pa resno ogroža regionalno in mednarodno varnost; ker so kršitve človekovih pravic in množični poboji močno razširjeni; ker se je število nasilnih ekstremističnih dejavnosti v Sahelu leta 2019 povečalo hitreje kot v drugih regijah; ker je mednarodna oborožena enota za posredovanje od ustanovitve leta 2015 pregnala teroristične skupine s številnih območij, ki so bila pred tem pod njihovim nadzorom, vendar je regija še vedno zelo nestabilna; |
| --- | --- |

I.

ker so se varnostne razmere na območju Sahela v zadnjih letih občutno poslabšale, to pa resno ogroža regionalno in mednarodno varnost; ker so kršitve človekovih pravic in množični poboji močno razširjeni; ker se je število nasilnih ekstremističnih dejavnosti v Sahelu leta 2019 povečalo hitreje kot v drugih regijah; ker je mednarodna oborožena enota za posredovanje od ustanovitve leta 2015 pregnala teroristične skupine s številnih območij, ki so bila pred tem pod njihovim nadzorom, vendar je regija še vedno zelo nestabilna;

| J. | ker so Čad močno prizadeli teroristične dejavnosti in napadi; ker se je Boko Haram, ki od leta 2015 zaveznik Islamske države, razširil po celem območju in povzročil precejšno razselitev v porečju Čadskega jezera; ker je v Čadu trenutno 133 000 notranje razseljenih oseb in približno 500 000 beguncev; ker se je vojaški spopad z uporniškimi skupinami, kot je Front for Change and Concord in Chad (FACT), od letošnjih volitev okrepil; ker je čadska vojska nedavno zatrdila, da jo je premagala; ker je začasni vojaški svet zavrnil predlog uporniške skupine FACT za prekinitev ognja in pogajanja; |
| --- | --- |

J.

ker so Čad močno prizadeli teroristične dejavnosti in napadi; ker se je Boko Haram, ki od leta 2015 zaveznik Islamske države, razširil po celem območju in povzročil precejšno razselitev v porečju Čadskega jezera; ker je v Čadu trenutno 133 000 notranje razseljenih oseb in približno 500 000 beguncev; ker se je vojaški spopad z uporniškimi skupinami, kot je Front for Change and Concord in Chad (FACT), od letošnjih volitev okrepil; ker je čadska vojska nedavno zatrdila, da jo je premagala; ker je začasni vojaški svet zavrnil predlog uporniške skupine FACT za prekinitev ognja in pogajanja;

| K. | ker je skupina G5 Sahel, ki jo podpira EU, obrambni ukrep na podlagi sodelovanja med Burkino Faso, Čadom, Malijem, Mavretanijo in Nigrom, kar krepi usklajevanje regionalnega razvoja in varnosti za boj proti terorizmu in zagotavljanje stabilnosti v regiji, v kateri je čadska vojska osrednji element; ker je bil mandat misije EU za usposabljanje v Maliju marca 2020 podaljšan, da bi nacionalnim oboroženim silam držav G5 Sahel in Čadu zagotavljal svetovanje in usposabljanje; ker so partnerici G5 Sahel Mavretanijo in Niger imenovali za posrednici, da bi zagotovili vključujoč dialog med vsemi akterji sedanjih nemirov v Čadu in ustvarili pogoje za sporazumen, miren in uspešen prehod; |
| --- | --- |

K.

ker je skupina G5 Sahel, ki jo podpira EU, obrambni ukrep na podlagi sodelovanja med Burkino Faso, Čadom, Malijem, Mavretanijo in Nigrom, kar krepi usklajevanje regionalnega razvoja in varnosti za boj proti terorizmu in zagotavljanje stabilnosti v regiji, v kateri je čadska vojska osrednji element; ker je bil mandat misije EU za usposabljanje v Maliju marca 2020 podaljšan, da bi nacionalnim oboroženim silam držav G5 Sahel in Čadu zagotavljal svetovanje in usposabljanje; ker so partnerici G5 Sahel Mavretanijo in Niger imenovali za posrednici, da bi zagotovili vključujoč dialog med vsemi akterji sedanjih nemirov v Čadu in ustvarili pogoje za sporazumen, miren in uspešen prehod;

| L. | ker so v Čadu razširjeni revščina, neustrezna prehranska varnost, korupcija, nekaznovanje, nasilje nad ženskami in dekleti ter pomanjkanje gospodarskih priložnosti, čeprav je država proizvajalka nafte; ker je Čad po indeksu človekovega razvoja za leto 2019 med 189 državami na 187. mestu; |
| --- | --- |

L.

ker so v Čadu razširjeni revščina, neustrezna prehranska varnost, korupcija, nekaznovanje, nasilje nad ženskami in dekleti ter pomanjkanje gospodarskih priložnosti, čeprav je država proizvajalka nafte; ker je Čad po indeksu človekovega razvoja za leto 2019 med 189 državami na 187. mestu;

| M. | ker EU podpira prizadevanja za razvoj, mir in varnost v Čadu in na celotnem območju Sahela prek Evropskega razvojnega sklada, mirovne pomoči za Afriko, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru ter nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za Afriko; ker je EU v obdobju 2014–2020 Čadu v okviru Evropskega razvojnega sklada namenila 542 milijonov EUR za podporo, tudi z okrepitvijo pravne države; ker naj bi prihodnji evropski mirovni instrument 1. julija 2021 prevzel nalogo mirovne pomoči za Afriko; |
| --- | --- |

M.

ker EU podpira prizadevanja za razvoj, mir in varnost v Čadu in na celotnem območju Sahela prek Evropskega razvojnega sklada, mirovne pomoči za Afriko, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru ter nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za Afriko; ker je EU v obdobju 2014–2020 Čadu v okviru Evropskega razvojnega sklada namenila 542 milijonov EUR za podporo, tudi z okrepitvijo pravne države; ker naj bi prihodnji evropski mirovni instrument 1. julija 2021 prevzel nalogo mirovne pomoči za Afriko;

| 1. | obžaluje uboj predsednika Idrissa Débyja, pa tudi nedavno nasilje in napade oboroženih skupin v regiji, ki so terjali smrtne žrtve; znova izraža zaskrbljenost zaradi dolgotrajne krize v Čadu in nestabilnih varnostnih razmer na severu države ter odločno obsoja ponavljajoče se kršitve človekovih pravic ter mednarodnega in humanitarnega prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja vojaški prevzem oblasti, ki ga je 20. aprila 2021 izvedel prehodni vojaški svet, pa tudi začasno prekinitev veljavnosti čadske ustave in razpustitev vlade, ki sta sledili; ne želi, da bi prehodni vojaški svet oblikoval ustavno listino, o kateri niso potekala demokratična posvetovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da sedanjega razkola v čadski družbi ni mogoče obravnavati z vojaškimi sredstvi, in poziva vse strani, naj se vzdržijo nasilnih dejanj, sodelujejo v političnem dialogu in varujejo življenja civilistov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva prehodni vojaški svet, naj omogoči neovirano in hitro vrnitev k ustavnemu redu in poskrbi, da se bodo upoštevale demokratične vrednote; ugotavlja, da je imenovanje civilne prehodne vlade, v kateri so tudi člani nekaterih opozicijskih skupin, prvi korak k ponovni vzpostavitvi ustavnega reda; prav tako poziva prehodni vojaški svet, naj vzpostavi in zagotovi pogoje za vključujoč nacionalni dialog med vlado in akterji civilne družbe ter čim prej omogoči mirne, civilno vodene in nujne priprave na demokratične, svobodne in poštene volitve, na katerih bi država dobila demokratično izvoljenega predsednika in vključujočo vlado; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da morajo dejanski demokratični prehod in reforme potekati pod civilnim vodstvom ter omogočati polno in dejavno sodelovanje organizacij civilne družbe, žensk in mladih, opozicijskih strank in svobodnega tiska, ki bi morali imeti možnost delovati brez nasilja, ustrahovanja ali omejitev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja, da prehodni vojaški svet omejuje pravice do protestov in proti protestnikom uporablja nasilje; poziva prehodni vojaški svet, naj izpusti vse, ki so bili zaprti na nedavnih protestih; prav tako poziva, naj se ustanovi neodvisna in nepristranska preiskovalna komisija, ki bo preiskala zlorabe med demonstracijami in morebitne kršitve človekovih pravic, vključno z očitno uporabo nepotrebne ali nesorazmerne sile za razgon protestnikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen zaradi korupcije in nekaznovanja v Čadu; ugotavlja, da se kršitve človekovih pravic ne obravnavajo, to pa prispeva k nadaljnjim zlorabam in slabi zaupanje javnosti v državne institucije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika ter delegacije in misije EU v Čadu, naj poskrbijo, da se bodo v celoti izvajali smernice EU o zagovornikih človekovih pravic in akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo, tudi z opazovanjem protestov in zagotavljanjem zahtevane podpore, opredeljene v načrtu civilne družbe za izhod iz krize; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva mednarodno skupnost, naj podpre Čad pri prizadevanjih za demokracijo; poziva predvsem Afriško unijo in skupino G5, naj podpreta Čad pri vzpostavitvi vključujočega in meddružbenega dialoga, ki bo prinesel trajno in mirno rešitev; znova poudarja, da se je treba vzdržati vsiljivega zunanjega vmešavanja ter zaščititi enotnost, stabilnost in ozemeljsko celovitost države; poziva predsednika Mavretanije in Nigra, naj v vlogi mediatorja v krizi še naprej pomagata Čadu, dokler se ne bo sedanja kriza trajno in mirno končala; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zaveda, da ima Čad v skupini G5 Sahel pomembno vlogo pri boju proti terorizmu; vztraja, da je pomembno spoštovati mednarodne konvencije o človekovih pravicah; vztraja tudi, da je treba kljub negotovim varnostnim razmeram v regiji ohraniti ozemeljsko celovitost in stabilnost Čada; opozarja na humanitarne potrebe v Sahelu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da so regionalne organizacije in partnerstva, tudi Afriška unija in skupina G5, ključni akterji pri oblikovanju in podpiranju strategije pod afriškim vodstvom, s katero bi obravnavali terorizem in nestabilnost v Sahelu; znova izraža podporo regionalni večnacionalni skupni projektni skupini in svojo neomajno podporo v okviru mirovne pomoči za Afriko, ki se bo kmalu začela zagotavljati prek evropskega mirovnega instrumenta; poziva, naj se zaščitijo civilni akterji, ki poročajo o kršitvah človekovih pravic, da ne bodo izpostavljeni grožnjam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da so podnebne spremembe, neustrezna prehranska varnost, rast prebivalstva, izkoriščanje naravnih virov, revščina, pomanjkanje izobraževalnih in gospodarskih priložnosti, pa tudi nasilno in ideološko vmešavanje tujih džihadističnih skupin, temeljni vzroki nestabilnosti, nasilja in novačenja teroristov po vsem Sahelu; ugotavlja, da je pandemija covida-19 ta pritisk še povečala in občutno upočasnila napredek pri razvoju; poudarja, da je treba usklajevati pomoč za varnost in razvoj, humanitarno pomoč in pomoč v podporo demokraciji, če želimo regiji omogočiti stabilen trajnostni razvoj; podpira premik k celovitejšemu pristopu k stabilizaciji z močnim poudarkom na civilni in politični razsežnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je Čad zanesljiv partner EU in bi to moral tudi ostati, prav tako pa znova izraža svojo predanost dialogu in mirni rešitvi sedanje politične krize; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj se ocenijo sredstva EU, dodeljena regiji, da ne bi prišlo do zlorabe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, čadskemu predsedniku in narodni skupščini ter Afriški uniji in njenim institucijam. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0213.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/170

---

P9_TA(2021)0255

Kitajski povračilni ukrepi proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (2021/2644(RSP))

(2022/C 15/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o razmerah na Kitajskem in odnosih med EU in Kitajsko, zlasti resolucije z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (1) in z dne 17. decembra 2020 o prisilnem delu in položaju Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o razmerah na Kitajskem in odnosih med EU in Kitajsko, zlasti resolucije z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (1) in z dne 17. decembra 2020 o prisilnem delu in položaju Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih priporočil o Hongkongu, zlasti priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Hongkongu, 20 let po predaji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih priporočil o Hongkongu, zlasti priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Hongkongu, 20 let po predaji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (4),

| — | ob upoštevanju, da je nagrado Saharova za leto 2019 prejel Ilham Tohti, ujgurski ekonomist, ki se na miren način bori za pravice ujgurske manjšine na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je nagrado Saharova za leto 2019 prejel Ilham Tohti, ujgurski ekonomist, ki se na miren način bori za pravice ujgurske manjšine na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju izjave vodilnih poslancev Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2021 po odločitvi kitajskih oblasti, da bodo uvedle sankcije proti članom Pododbora za človekove pravice ter drugim evropskim subjektom in uradnikom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave vodilnih poslancev Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2021 po odločitvi kitajskih oblasti, da bodo uvedle sankcije proti članom Pododbora za človekove pravice ter drugim evropskim subjektom in uradnikom,

| — | ob upoštevanju govorov predsednika Parlamenta Davida Marie Sassolija, predsednice Pododbora za človekove pravice Marie Arena in predsednika delegacije za odnose z Ljudsko republiko Kitajsko Reinharda Bütikoferja ob začetku plenarnega zasedanja 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govorov predsednika Parlamenta Davida Marie Sassolija, predsednice Pododbora za človekove pravice Marie Arena in predsednika delegacije za odnose z Ljudsko republiko Kitajsko Reinharda Bütikoferja ob začetku plenarnega zasedanja 24. marca 2021,

| — | ob upoštevanju izjave direktorjev Evropskega raziskovalnega inštituta z dne 25. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave direktorjev Evropskega raziskovalnega inštituta z dne 25. marca 2021,

| — | ob upoštevanju govora podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Josepa Borrella na razpravi dne 28. aprila 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU ter poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, pa tudi razprave, ki se je razvila na podlagi tega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Josepa Borrella na razpravi dne 28. aprila 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU ter poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, pa tudi razprave, ki se je razvila na podlagi tega,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o kitajskih sankcijah zoper poslance, ki so jo 29. marca 2021 objavili predsednik Evropskega parlamenta in predsednice belgijske in nizozemske poslanske zbornice ter litovskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o kitajskih sankcijah zoper poslance, ki so jo 29. marca 2021 objavili predsednik Evropskega parlamenta in predsednice belgijske in nizozemske poslanske zbornice ter litovskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/478 z dne 22. marca 2021 o izvajanju Uredbe (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (5) in Sklepa Sveta (SZVP) 2021/481 z dne 22. marca 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1999 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/478 z dne 22. marca 2021 o izvajanju Uredbe (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (5) in Sklepa Sveta (SZVP) 2021/481 z dne 22. marca 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/1999 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (6),

| — | ob upoštevanju skupne izjave skupine G7 o spremembah volilne zakonodaje v Hongkongu z dne 12. marca 2021 in sporočila ministrov za zunanje zadeve in razvoj skupine G7 z dne 5. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave skupine G7 o spremembah volilne zakonodaje v Hongkongu z dne 12. marca 2021 in sporočila ministrov za zunanje zadeve in razvoj skupine G7 z dne 5. maja 2021,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednika Komisije/visokega predstavnika z dne 17. aprila 2021 o obsodbi hongkonških borcev za demokracijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednika Komisije/visokega predstavnika z dne 17. aprila 2021 o obsodbi hongkonških borcev za demokracijo,

| — | ob upoštevanju izjave glavnega uradnega govorca podpredsednika Komisije/visokega predstavnika z dne 29. decembra 2020 o obsodbah novinarjev, odvetnikov in zagovornikov človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave glavnega uradnega govorca podpredsednika Komisije/visokega predstavnika z dne 29. decembra 2020 o obsodbah novinarjev, odvetnikov in zagovornikov človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju napovedi uradne govorke kitajskega ministrstva Ljudske republike Kitajske za zunanje zadeve z dne 22. marca 2021 o sankcijah zoper nekatere subjekte in osebje EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napovedi uradne govorke kitajskega ministrstva Ljudske republike Kitajske za zunanje zadeve z dne 22. marca 2021 o sankcijah zoper nekatere subjekte in osebje EU,

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednika Sveta Charlesa Michela in predsednice Komisije Ursule von der Leyen o zaščiti interesov in vrednot EU v kompleksnem in pomembnem partnerstvu po 22. vrhunskem srečanju med EU in Kitajsko, ki je potekalo 22. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednika Sveta Charlesa Michela in predsednice Komisije Ursule von der Leyen o zaščiti interesov in vrednot EU v kompleksnem in pomembnem partnerstvu po 22. vrhunskem srečanju med EU in Kitajsko, ki je potekalo 22. junija 2020,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z 21. vrhunskega srečanja med EU in Kitajsko dne 9. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z 21. vrhunskega srečanja med EU in Kitajsko dne 9. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 12. marca 2019 o akcijskem načrtu za vojaško mobilnost (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 12. marca 2019 o akcijskem načrtu za vojaško mobilnost (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, in 4. člena, ki varuje pravice etničnih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, in 4. člena, ki varuje pravice etničnih manjšin,

| — | ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN dne 26. junija 2020 k sprejetju odločnih ukrepov za zaščito temeljnih svoboščin na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN dne 26. junija 2020 k sprejetju odločnih ukrepov za zaščito temeljnih svoboščin na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, a ga ni nikoli ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, a ga ni nikoli ratificirala,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida,

| — | ob upoštevanju protokola iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem delu iz leta 1930, ki ga Kitajska ni podpisala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem delu iz leta 1930, ki ga Kitajska ni podpisala,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v skladu z zavezo EU, da pri zunanjem delovanju podpira te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje, v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

A.

ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v skladu z zavezo EU, da pri zunanjem delovanju podpira te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje, v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko;

| B. | ker je Svet 7. decembra 2020 sprejel Uredbo (EU) 2020/1998, s katero je vzpostavil globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic, ki EU omogoča nalaganje omejevalnih ukrepov izbranim posameznikom, subjektom in organom, tudi državam in nedržavnim akterjem, ki so odgovorni za resne kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu, so z njimi povezani ali vanje vpleteni; ker je treba poudariti, da je EU dolžna uporabiti to uredbo v primeru množičnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker je Svet 7. decembra 2020 sprejel Uredbo (EU) 2020/1998, s katero je vzpostavil globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic, ki EU omogoča nalaganje omejevalnih ukrepov izbranim posameznikom, subjektom in organom, tudi državam in nedržavnim akterjem, ki so odgovorni za resne kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu, so z njimi povezani ali vanje vpleteni; ker je treba poudariti, da je EU dolžna uporabiti to uredbo v primeru množičnih kršitev človekovih pravic;

| C. | ker je Svet EU za zunanje zadeve v skladu z globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic 22. marca 2021 sprejel omejevalne ukrepe proti Zhu Hailunu, nekdanjemu podpredsedniku 13. ljudskega kongresa avtonomne ujgurske pokrajine Xinjiang, proti Wang Junzhengu, partijskemu sekretarju organizacije Xinjianške proizvodno-gradbene brigade in podsekretarju xinjianškega pokrajinskega partijskega komiteja, proti Wang Mingshanu, članu predsedstva pokrajinskega partijskega komiteja in sekretarju pokrajinskega politično-pravnega odbora, proti Chen Mingguu, direktorju urada javne varnosti v Xinjiangu in podpredsedniku xinjianške pokrajinske ljudske vlade, ter proti uradu za javno varnost pri Xinjianških proizvodno-gradbenih brigadah; ker so ti štirje posamezniki in pravni subjekt odgovorni za hude kršitve človekovih pravic, vključno z obsežnim samovoljnim pridržanjem in ponižujočim ravnanjem z Ujguri in pripadniki drugih muslimanskih etničnih manjšin v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang; |
| --- | --- |

C.

ker je Svet EU za zunanje zadeve v skladu z globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic 22. marca 2021 sprejel omejevalne ukrepe proti Zhu Hailunu, nekdanjemu podpredsedniku 13. ljudskega kongresa avtonomne ujgurske pokrajine Xinjiang, proti Wang Junzhengu, partijskemu sekretarju organizacije Xinjianške proizvodno-gradbene brigade in podsekretarju xinjianškega pokrajinskega partijskega komiteja, proti Wang Mingshanu, članu predsedstva pokrajinskega partijskega komiteja in sekretarju pokrajinskega politično-pravnega odbora, proti Chen Mingguu, direktorju urada javne varnosti v Xinjiangu in podpredsedniku xinjianške pokrajinske ljudske vlade, ter proti uradu za javno varnost pri Xinjianških proizvodno-gradbenih brigadah; ker so ti štirje posamezniki in pravni subjekt odgovorni za hude kršitve človekovih pravic, vključno z obsežnim samovoljnim pridržanjem in ponižujočim ravnanjem z Ujguri in pripadniki drugih muslimanskih etničnih manjšin v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang;

| D. | ker je uradna govorka kitajskega zunanjega ministrstva le nekaj trenutkov po potrditvi seznama EU objavila, da je Ljudska republika Kitajska sprejela sankcije proti petim poslancem Evropskega parlamenta (Reinhardu Bütikoferju, Michaelu Gahlerju, Raphaëlu Glucksmannu, Ilhanu Kjučuku in Miriam Lexmann), Pododboru za človekove pravice, trem poslancem držav članic EU (Sjoerdu Wiemerju Sjoerdsmi, Samuelu Cogolatiju in Dovilė Šakalienė), Političnemu in varnostnemu odboru Sveta EU, ki vključuje veleposlanike EU iz vseh 27 držav članic, dvema akademikoma (Adrianu Zenzu in Björnu Jerdénu) ter zoper dva možganska trusta (Mercatorjev inštitut za kitajske študije (MERICS) v Nemčiji in danski Alliance of Democracies Foundation (Fundacija Zavezništvo za demokracije)), češ da resno posegajo v suverenost in interese Kitajske in zlonamerno širijo laži in dezinformacije; |
| --- | --- |

D.

ker je uradna govorka kitajskega zunanjega ministrstva le nekaj trenutkov po potrditvi seznama EU objavila, da je Ljudska republika Kitajska sprejela sankcije proti petim poslancem Evropskega parlamenta (Reinhardu Bütikoferju, Michaelu Gahlerju, Raphaëlu Glucksmannu, Ilhanu Kjučuku in Miriam Lexmann), Pododboru za človekove pravice, trem poslancem držav članic EU (Sjoerdu Wiemerju Sjoerdsmi, Samuelu Cogolatiju in Dovilė Šakalienė), Političnemu in varnostnemu odboru Sveta EU, ki vključuje veleposlanike EU iz vseh 27 držav članic, dvema akademikoma (Adrianu Zenzu in Björnu Jerdénu) ter zoper dva možganska trusta (Mercatorjev inštitut za kitajske študije (MERICS) v Nemčiji in danski Alliance of Democracies Foundation (Fundacija Zavezništvo za demokracije)), češ da resno posegajo v suverenost in interese Kitajske in zlonamerno širijo laži in dezinformacije;

| E. | ker je po objavi uradne govorke tem posameznikom in njihovim družinam prepovedan vstop na Kitajsko, v Hongkong in Macao, ter je njim osebno in z njimi povezanimi podjetji in ustanovami prepovedano poslovanje s Kitajsko; |
| --- | --- |

E.

ker je po objavi uradne govorke tem posameznikom in njihovim družinam prepovedan vstop na Kitajsko, v Hongkong in Macao, ter je njim osebno in z njimi povezanimi podjetji in ustanovami prepovedano poslovanje s Kitajsko;

| F. | ker je Kitajska nekaj dni pozneje sprejela sankcije proti poslancem, subjektom in možganskim trustom v Združenem kraljestvu, Kanadi in ZDA, ki so prav tako uvedli ukrepe proti kršitvam človekovih pravic v Xinjiangu; |
| --- | --- |

F.

ker je Kitajska nekaj dni pozneje sprejela sankcije proti poslancem, subjektom in možganskim trustom v Združenem kraljestvu, Kanadi in ZDA, ki so prav tako uvedli ukrepe proti kršitvam človekovih pravic v Xinjiangu;

| G. | ker ti kitajski ukrepi pomenijo napad na Evropsko unijo in njen Parlament kot jedro evropske demokracije in vrednot ter napad na raziskovalno svobodo; |
| --- | --- |

G.

ker ti kitajski ukrepi pomenijo napad na Evropsko unijo in njen Parlament kot jedro evropske demokracije in vrednot ter napad na raziskovalno svobodo;

| H. | ker so sankcije EU usmerjene proti kršitvam človekovih pravic in temeljijo na legitimnih in sorazmernih ukrepih na podlagi mednarodnega prava, medtem ko kitajske sankcije nimajo pravne podlage, so povsem neutemeljene in so usmerjene proti kritiki teh kršitev; ker so te sankcije očiten poskus odvračanja EU od nadaljnjega dela in ukrepanja proti kršitvam človekovih pravic na Kitajskem; |
| --- | --- |

H.

ker so sankcije EU usmerjene proti kršitvam človekovih pravic in temeljijo na legitimnih in sorazmernih ukrepih na podlagi mednarodnega prava, medtem ko kitajske sankcije nimajo pravne podlage, so povsem neutemeljene in so usmerjene proti kritiki teh kršitev; ker so te sankcije očiten poskus odvračanja EU od nadaljnjega dela in ukrepanja proti kršitvam človekovih pravic na Kitajskem;

| I. | ker je Kitajska odgovorna za številne kršitve človekovih pravic in ne upošteva dvostranskih in večstranskih zavez na teh področjih, in ker je v verodostojnih poročilih navedeno, da je stanje človekovih pravic na Kitajskem najslabše od pokola na Trgu nebeškega miru; ker Kitajska v Svetu OZN za človekove pravice redno vlaga resolucije, s katerimi želi doseči, da bi kot temeljna načela, o katerih se ne bi bilo mogoče pogajati, določili „suverenost, nevmešavanje in vzajemno spoštovanje“, s čimer bi promoviranje in varovanje človekovih pravic postalo zgolj obstranski pomislek; |
| --- | --- |

I.

ker je Kitajska odgovorna za številne kršitve človekovih pravic in ne upošteva dvostranskih in večstranskih zavez na teh področjih, in ker je v verodostojnih poročilih navedeno, da je stanje človekovih pravic na Kitajskem najslabše od pokola na Trgu nebeškega miru; ker Kitajska v Svetu OZN za človekove pravice redno vlaga resolucije, s katerimi želi doseči, da bi kot temeljna načela, o katerih se ne bi bilo mogoče pogajati, določili „suverenost, nevmešavanje in vzajemno spoštovanje“, s čimer bi promoviranje in varovanje človekovih pravic postalo zgolj obstranski pomislek;

| J. | ker sta se EU in Kitajska decembra 2020 načeloma dogovorili o celovitem sporazumu o naložbah; ker možnosti Evropskega parlamenta za ustrezno analizo celovitega sporazuma o naložbah ovirajo kitajske sankcije, ki vsaj Pododboru za človekove pravice preprečujejo sodelovanje s kitajskimi strokovnjaki; ker je nesprejemljivo navezovati trgovinske in naložbene stike mimo splošne problematike človekovih pravic in širših političnih odnosov; |
| --- | --- |

J.

ker sta se EU in Kitajska decembra 2020 načeloma dogovorili o celovitem sporazumu o naložbah; ker možnosti Evropskega parlamenta za ustrezno analizo celovitega sporazuma o naložbah ovirajo kitajske sankcije, ki vsaj Pododboru za človekove pravice preprečujejo sodelovanje s kitajskimi strokovnjaki; ker je nesprejemljivo navezovati trgovinske in naložbene stike mimo splošne problematike človekovih pravic in širših političnih odnosov;

| K. | ker so kitajske sankcije najnovejši korak, ki kaže, da Komunistična partija Kitajske nastopa vse bolj napadalno, tudi z dezinformacijskimi in kibernetskimi kampanjami zoper EU, odnosi med partnericama pa postajajo vse bolj napeti zaradi ukrepov zoper Ujgure in druge etnične manjšine, zatiranja demokracije v Hongkongu in vse bolj vsiljivega delovanja v Tajvanski ožini; ker se je dosedanja strategija EU za Kitajsko izkazala kot pomanjkljivo in se zato odnosi med EU in Kitajsko ne smejo nadaljevali kot doslej; |
| --- | --- |

K.

ker so kitajske sankcije najnovejši korak, ki kaže, da Komunistična partija Kitajske nastopa vse bolj napadalno, tudi z dezinformacijskimi in kibernetskimi kampanjami zoper EU, odnosi med partnericama pa postajajo vse bolj napeti zaradi ukrepov zoper Ujgure in druge etnične manjšine, zatiranja demokracije v Hongkongu in vse bolj vsiljivega delovanja v Tajvanski ožini; ker se je dosedanja strategija EU za Kitajsko izkazala kot pomanjkljivo in se zato odnosi med EU in Kitajsko ne smejo nadaljevali kot doslej;

| L. | ker so po kitajskih sankcijah proti poslancem Evropskega parlamenta tudi ruske oblasti 30. aprila 2021 sprejele odločitev o uvedbi sankcij zoper osem državljanov EU, med katerimi sta predsednik Evropskega parlamenta David Sassoli in podpredsednica Komisije Věra Jourová; |
| --- | --- |

L.

ker so po kitajskih sankcijah proti poslancem Evropskega parlamenta tudi ruske oblasti 30. aprila 2021 sprejele odločitev o uvedbi sankcij zoper osem državljanov EU, med katerimi sta predsednik Evropskega parlamenta David Sassoli in podpredsednica Komisije Věra Jourová;

| M. | ker je od začetka kampanje kitajske vlade za odločen pregon nasilnega terorizma (Strike Hard against Violent Terrorism), ki je usmerjena predvsem proti ujgurski manjšini v pokrajini Xinjiang, več kot milijon ljudi zaprtih v taboriščih, imenovanih „središča za politično prevzgojo“ ali „središča za usposabljanje“, ki so največji sistem za množično pridržanje na svetu; ker je ujgursko prebivalstvo žrtev prizadevanj kitajske vlade, da bi z mučenjem, prisilnimi izginotji, množičnim nadzorom, kulturnim in verskim izbrisom, prisilno sterilizacijo žensk, spolnim nasiljem, kršitvami reproduktivnih pravic in ločevanjem družin izkoreninila njihovo edinstveno identiteto in pravico do obstoja kot ljudstva; ker so organizacije za človekove pravice ocenile, da bi ta kazniva dejanja po mednarodnem pravu lahko štela kot hudodelstva zoper človečnost; |
| --- | --- |

M.

ker je od začetka kampanje kitajske vlade za odločen pregon nasilnega terorizma (Strike Hard against Violent Terrorism), ki je usmerjena predvsem proti ujgurski manjšini v pokrajini Xinjiang, več kot milijon ljudi zaprtih v taboriščih, imenovanih „središča za politično prevzgojo“ ali „središča za usposabljanje“, ki so največji sistem za množično pridržanje na svetu; ker je ujgursko prebivalstvo žrtev prizadevanj kitajske vlade, da bi z mučenjem, prisilnimi izginotji, množičnim nadzorom, kulturnim in verskim izbrisom, prisilno sterilizacijo žensk, spolnim nasiljem, kršitvami reproduktivnih pravic in ločevanjem družin izkoreninila njihovo edinstveno identiteto in pravico do obstoja kot ljudstva; ker so organizacije za človekove pravice ocenile, da bi ta kazniva dejanja po mednarodnem pravu lahko štela kot hudodelstva zoper človečnost;

| N. | ker se je od sprejetja resolucije Parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zatiranju demokratične opozicije v Hongkongu represija nad tamkajšnjo politično opozicijo še povečala, tako so bili obsojeni številni borci za demokracijo in politični predstavniki, na primer Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai, Andy Li in Lester Shum zaradi mirne udeležbe v demonstracijah, v nekaterih primerih pa tudi brez dokazov o dejavnem sodelovanju v izgredih; ker je bil marca letos spremenjen hongkonški volilni sistem, kar je najpomembnejša sprememba tamkajšnjega političnega sistema, pri čemer je bila dodana zahteva domoljubnosti do celinske Kitajske in uvedena koncentracija moči in vpliva v hongkonški volilni komisiji, zaradi česar se bo v hongkonškem zakonodajnem svetu bistveno zmanjšal delež neposredno izvoljenih predstavnikov; |
| --- | --- |

N.

ker se je od sprejetja resolucije Parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zatiranju demokratične opozicije v Hongkongu represija nad tamkajšnjo politično opozicijo še povečala, tako so bili obsojeni številni borci za demokracijo in politični predstavniki, na primer Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai, Andy Li in Lester Shum zaradi mirne udeležbe v demonstracijah, v nekaterih primerih pa tudi brez dokazov o dejavnem sodelovanju v izgredih; ker je bil marca letos spremenjen hongkonški volilni sistem, kar je najpomembnejša sprememba tamkajšnjega političnega sistema, pri čemer je bila dodana zahteva domoljubnosti do celinske Kitajske in uvedena koncentracija moči in vpliva v hongkonški volilni komisiji, zaradi česar se bo v hongkonškem zakonodajnem svetu bistveno zmanjšal delež neposredno izvoljenih predstavnikov;

| O. | ker ima deset držav članic EU še vedno sklenjene izročitvene pogodbe s Kitajsko, na podlagi katerih lahko Ujgure, prebivalce Hongkonga, Tibetance ali kitajske oporečnike iz Evrope izročijo, da bi jim na Kitajskem sodili na političnih procesih; |
| --- | --- |

O.

ker ima deset držav članic EU še vedno sklenjene izročitvene pogodbe s Kitajsko, na podlagi katerih lahko Ujgure, prebivalce Hongkonga, Tibetance ali kitajske oporečnike iz Evrope izročijo, da bi jim na Kitajskem sodili na političnih procesih;

| P. | ker je Gui Minhai, prebivalec Hongkonga in švedski državljan, kljub številnim pozivom Parlamenta po takojšnji izpustitvi še vedno zaprt; |
| --- | --- |

P.

ker je Gui Minhai, prebivalec Hongkonga in švedski državljan, kljub številnim pozivom Parlamenta po takojšnji izpustitvi še vedno zaprt;

| 1. | najodločneje obsoja neosnovane in samovoljne sankcije kitajskih oblasti, ki pomenijo napad na svobodo govora in akademsko svobodo ter na mednarodno zavezo univerzalnim človekovim pravicam in na razumevanje tega načela; poziva kitajske oblasti, naj jih odpravijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža vso solidarnost s poslanci tega parlamenta, Pododborom za človekove pravice ter vsemi drugimi posamezniki in subjekti, na katere se kitajske sankcije nanašajo, in sicer političnemu in varnostnemu odboru Sveta Evropske unije, poslancem nacionalnih parlamentov, švedskim in nemškim akademikom ter možganskima trustoma v Nemčiji in na Danskem; izraža tudi vso solidarnost s poslanci iz tretjih držav, na primer iz Združenega kraljestva, Kanade, ZDA in Avstralije, proti katerim so prav tako usmerjene te sankcije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zatrjuje, da so temeljne svoboščine, svoboda izražanja, svobodno sodelovanje v postopku odločanja, akademska svoboda ter varstvo človekovih pravic temelji naših demokracij in da od teh vrednot v odnosih med EU in Kitajsko nikdar ne bomo odstopili; poudarja, da so poskusi zastraševanja brezplodni in da bomo kot izvoljeni poslanci Evropskega parlamenta še naprej dejavno in z enako vztrajnostjo razkrivali in obsojali kršitve človekovih pravic in mednarodnega prava ter nadaljevali delo na tem področju, EU pa pozivali, naj spoštovanje človekovih pravic ohrani v jedru vseh svojih zunanjih politik; meni, da so ti kitajski napadi odraz sistemskega tekmovalnega odnosa med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja ta poskus in prejšnje poskuse kitajskih državnih in nedržavnih akterjev, da bi posegli v demokratično življenje Evropske unije in njenih držav članic ter širili dezinformacije v javnih razpravah; meni, da so kitajske sankcije del prizadevanj za obvladovanje mednarodnega diskurza o tej državi in določanje, kaj in kako se sme po svetu sporočati in razpravljati, in na to gleda kot na totalitarno grožnjo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja, da je nadvse zaskrbljen zaradi kršitev osnovnih in človekovih pravic na Kitajskem in kratenja človekovega dostojanstva, svobode kulturnega izražanja, verske svobode, svobode govora in pravice do mirnega zbiranja in združevanja in zlasti zaradi sistematičnega preganjanja Ujgurov, Tibetancev, Mongolov in drugih etničnih manjšin, zagovornikov človekovih pravic, družbenih aktivistov, verskih skupin, novinarjev ter vlagateljev peticij in protestnikov, ki nasprotujejo krivicam, in zaradi vse večje represije nad vsemi nasprotujočimi in opozicijskimi glasovi, predvsem v Hongkongu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja svoje stališče iz resolucije z dne 17. decembra 2020, da kršitve v Xinjiangu pomenijo hudodelstva zoper človečnost, in poudarja, da je o teh kaznivih dejanjih tudi vse več dokazov; poziva EU in države članice, naj si bolj prizadevajo, da bi pridobili zadostno mednarodno podporo za neodvisno preiskavo OZN o Xinjiangu; zato pozdravlja, da so bili na seznam v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic zaradi odgovornosti za hude kršitve človekovih pravic na Kitajskem dodani štirje posamezniki in en subjekt iz te države; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe in izkoristijo vse vzvode, ki so jim na voljo, zlasti gospodarske, in kitajsko vlado prepričajo, da zapre taborišča in preneha kršiti človekove pravice v Xinjiangu in tudi drugod, na primer v Tibetu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da je bilo več mednarodnih gospodarskih družb, zlasti v sektorju oblačil in tekstila, tarča splošnega bojkota, po tem ko so izrazile zaskrbljenost zaradi poročil o prisilnem delu v Xinjiangu in sklenile, da prekinejo dobavo iz te pokrajine, in ostro obsoja agresivno politiko, ki jo proti njim vodi kitajska vlada; ponovno naproša Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj hitro pripravita poslovno svetovanje o dobavnih verigah, ki bo gospodarske družbe informiralo o tveganju, da utegne biti uporabljeno prisilno delo Ujgurov, in zagotavljalo podporo pri hitrem iskanju alternativnih virov in dobaviteljev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zaskrbljen, da so povračilni ukrepi zoper institucije EU in države članice ter njihova prizadevanja na področju človekovih pravic del namerne strategije za mednarodno oslabitev in preopredelitev človekovih pravic, tako da bi popolnoma izgubile pomen; obžaluje, da pristop in orodja, ki jih je doslej uporabila EU, niso privedli do oprijemljivega napredka na področju človekovih pravic na Kitajskem, kjer se stanje na tem področju v zadnjem desetletju le še poslabšuje; poziva Komisijo, naj oblikuje in izvaja celostno strategijo EU, da bomo lahko dosegli dejanski napredek na področju človekovih pravic na Kitajskem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da kitajski povračilni ukrepi, ki ne temeljijo na mednarodnem pravu, pomenijo precejšnje nazadovanje v odnosih med EU in Kitajsko; meni, da je nadvse pomembno, da se EU in vse njene institucije enotno odzovejo na ta napad na evropsko demokracijo in ubranijo naše skupne vrednote; poziva predsednika Sveta in predsednika Komisije, naj jasno izjavita, da ne bomo dopuščali kitajskih sankcij proti izvoljenim politikom; meni, da je primerno in nujno, da podpredsednik/visoki predstavnik in države članice EU v dvostranskih pogovorih s kitajskimi sogovorniki na vseh ravneh opozorijo na to vprašanje, in jih prosi, naj Parlament o tem obveščajo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da so bile vse obravnave o celovitem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko ter vse razprave v Evropskem parlamentu o njegovi ratifikaciji upravičeno zamrznjene zaradi kitajskih sankcij; zahteva, da Kitajska najprej odpravi sankcije, da bo lahko Parlament obravnaval ta sporazum, kar pa ne bo vplivalo na končni izid postopka njegove ratifikacije; pričakuje, da se bo Komisija pred morebitnimi nadaljnjimi koraki k sklenitvi in podpisu sporazuma posvetovala s Parlamentom; poziva Komisijo, naj razpravo o tem sporazumu uporabi kot vzvod za izboljšanje varstva človekovih pravic in podporo civilni družbi na Kitajskem, ter jo želi spomniti, da bo Parlament, ko bo zaprošen za odobritev, upošteval stanje človekovih pravic na Kitajskem, tudi v Hongkongu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba ponovno uravnotežiti odnose med EU in Kitajsko, kar pomeni, da je treba sprejeti sklop avtonomnih ukrepov, med drugim: zakonodajo proti izkrivljajočim učinkom tujih subvencij na notranji trg; instrument za mednarodno javno naročanje; zakonodajo o dobavnih verigah z obvezno zahtevo po potrebni skrbnosti, ki bo omogočala pomembno prepoved blaga, pridobljenega ali izdelanega s prisilnim delom; izboljšano uredbo EU o pregledu tujih naložb; učinkovit instrument proti prisili; po potrebi dodatne ciljne ukrepe v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, da bi še naprej ukrepali zoper represijo v Xinjiangu in Hongkongu, da bi Kitajska končala vse kršitve; ustrezno obravnavanje kitajskih kibernetskih groženj, hibridnih napadov in programa spajanja vojaških in civilnih ciljev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva kitajsko vlado, naj ratificira in izvaja konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 29 o prisilnem delu, konvencijo št. 105 o odpravi prisilnega dela, konvencijo št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic ter konvencijo št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja; poziva Kitajsko, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva kitajske in hongkonške oblasti, naj povrnejo zaupanje v hongkonški demokratični proces in naj nemudoma prenehajo preganjati zagovornike demokratičnih vrednot; obžaluje, da v Svetu EU ni enotnega stališča glede tega, s katerimi ukrepi naj bi se odzvali na zatiranje demokracije v Hongkongu; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika in Svet, naj predlagata in sprejmeta sklepe o Hongkongu, čeprav zanje ni soglasne podpore, in poziva države članice, naj prekinejo izročitvene pogodbe s Kitajsko; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba vzpostaviti sistem za preverjanje, ali so subjekti, ki delujejo na notranjem trgu EU, neposredno ali posredno vpleteni v kršitve človekovih pravic v Xinjiangu, in uvesti trgovinske ukrepe, kot so izključitev iz javnih naročil in druge sankcije; vztraja, da bi bilo treba v EU na vseh ravneh in v vseh institucijah EU preprečiti javno naročanje izkoriščevalske tehnologije, ki se uporablja pri kršenju človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Evropski svet, naj zavzame odločno stališče proti kitajskim sankcijam in v zvezi s tem sprejme ustrezne sklepe; meni, da bi bilo treba te sankcije ter negativni razvoj dogodkov in poslabšanje razmer na Kitajskem in ravnanje Kitajske kot mednarodne sile ustrezno upoštevati v pregledu skupnega sporočila z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija, ki pravkar poteka, in oblikovati odločnejšo strategijo za odnose med EU in Kitajsko, ki bo združevala vse države članice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj v okviru čezatlantskega dialoga o Kitajski poveča usklajevanje in sodelovanje z ZDA, tudi kar zadeva usklajen pristop k ukrepom za obravnavanje kršitev človekovih pravic, in poziva, naj se s tem dialogom zagotovi močna parlamentarna razsežnost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da začasna prekinitev ratifikacije celovitega sporazuma o naložbah ne bi smela vplivati na druge trgovinske in naložbene sporazume z regionalnimi partnerji, tudi Tajvanom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0027.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0375.

(3)  UL C 369, 11.10.2018, str. 156.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0012.

(5)  UL L 99 I, 22.3.2021, str. 1.

(6)  UL L 99 I, 22.3.2021, str. 25.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/176

---

P9_TA(2021)0256

Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu („Schrems II“) – Zadeva C-311/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II), zadeva C-311/18 (2020/2789(RSP))

(2022/C 15/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 7, 8, 16, 47 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 7, 8, 16, 47 in 52,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 16. julija 2020 v zadevi C-311/18 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 16. julija 2020 v zadevi C-311/18 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II) (1),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (Schrems I) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (Schrems I) (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2020 v zadevi C-623/17 v zadevi Privacy International proti Secretary of State of Foreign and Commonwealth Affairs (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2020 v zadevi C-623/17 v zadevi Privacy International proti Secretary of State of Foreign and Commonwealth Affairs (3),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 26. maja 2016 o čezatlantskem pretoku podatkov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 26. maja 2016 o čezatlantskem pretoku podatkov (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2017 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2017 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije 2010/87/EU z dne 5. februarja 2010 o standardnih pogodbenih klavzulah za prenos osebnih podatkov obdelovalcem s sedežem v tretjih državah v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 593) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2010/87/EU z dne 5. februarja 2010 o standardnih pogodbenih klavzulah za prenos osebnih podatkov obdelovalcem s sedežem v tretjih državah v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 593) (8),

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1250 z dne 12. julija 2016 na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4176) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1250 z dne 12. julija 2016 na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4176) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (11), zlasti poglavja V, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (11), zlasti poglavja V,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (COM(2017)0010), ob upoštevanju sklepa o začetku medinstitucionalnih pogajanj, ki ga je Parlament potrdil na plenarnem zasedanju 25. oktobra 2017, in splošnega pristopa Sveta, sprejetega 10. februarja 2021 (6087/21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (COM(2017)0010), ob upoštevanju sklepa o začetku medinstitucionalnih pogajanj, ki ga je Parlament potrdil na plenarnem zasedanju 25. oktobra 2017, in splošnega pristopa Sveta, sprejetega 10. februarja 2021 (6087/21),

| — | ob upoštevanju priporočil Evropskega odbora za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: EOVP) št. 01/2020 o ukrepih, ki dopolnjujejo orodja za prenos, za zagotovitev skladnosti z ravnjo varstva osebnih podatkov na ravni EU, priporočil št. 02/2020 glede evropskih temeljnih jamstev za nadzorne ukrepe ter izjave z dne 19. novembra 2020 o uredbi o e-zasebnosti ter prihodnji vlogi nadzornih organov in EOVP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Evropskega odbora za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: EOVP) št. 01/2020 o ukrepih, ki dopolnjujejo orodja za prenos, za zagotovitev skladnosti z ravnjo varstva osebnih podatkov na ravni EU, priporočil št. 02/2020 glede evropskih temeljnih jamstev za nadzorne ukrepe ter izjave z dne 19. novembra 2020 o uredbi o e-zasebnosti ter prihodnji vlogi nadzornih organov in EOVP,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker bi lahko možnost čezmejnega prenosa osebnih podatkov pomenila glavno gonilo inovacij, produktivnosti in gospodarske konkurenčnosti; ker je to še pomembneje v sedanji pandemiji covida-19, saj je ta prenos bistven za zagotavljanje neprekinjenega poslovanja in delovanja vlad, pa tudi za družbene stike; ker lahko ta prenos podpira izhodne strategije za pandemijo in prispeva k okrevanju gospodarstva; |
| --- | --- |

A.

ker bi lahko možnost čezmejnega prenosa osebnih podatkov pomenila glavno gonilo inovacij, produktivnosti in gospodarske konkurenčnosti; ker je to še pomembneje v sedanji pandemiji covida-19, saj je ta prenos bistven za zagotavljanje neprekinjenega poslovanja in delovanja vlad, pa tudi za družbene stike; ker lahko ta prenos podpira izhodne strategije za pandemijo in prispeva k okrevanju gospodarstva;

| B. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Schrems I razveljavilo odločbo Komisije o varnem pristanu na podlagi ugotovitve, da neselektivni dostop obveščevalnih organov do vsebine elektronskih komunikacij krši bistvo pravice do zaupnosti komunikacij iz člena 7 Listine; |
| --- | --- |

B.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Schrems I razveljavilo odločbo Komisije o varnem pristanu na podlagi ugotovitve, da neselektivni dostop obveščevalnih organov do vsebine elektronskih komunikacij krši bistvo pravice do zaupnosti komunikacij iz člena 7 Listine;

| C. | ker je Sodišče v sodbi v zadevi Schrems II ugotovilo, da Združene države Amerike ne zagotavljajo zadostnega pravnega varstva pred množičnim nadzorom za osebe, ki niso iz ZDA, kar krši bistvo pravice do pravnega varstva iz člena 47 Listine; |
| --- | --- |

C.

ker je Sodišče v sodbi v zadevi Schrems II ugotovilo, da Združene države Amerike ne zagotavljajo zadostnega pravnega varstva pred množičnim nadzorom za osebe, ki niso iz ZDA, kar krši bistvo pravice do pravnega varstva iz člena 47 Listine;

| D. | ker se Splošna uredba o varstvu podatkov uporablja za vsa podjetja, ki obdelujejo osebne podatke posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki in ki so v Uniji, če so dejavnosti obdelave povezane z nudenjem blaga ali storitev posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, v Uniji ali spremljanjem njihovega vedenja, kolikor to vedenje poteka v Uniji; |
| --- | --- |

D.

ker se Splošna uredba o varstvu podatkov uporablja za vsa podjetja, ki obdelujejo osebne podatke posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki in ki so v Uniji, če so dejavnosti obdelave povezane z nudenjem blaga ali storitev posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, v Uniji ali spremljanjem njihovega vedenja, kolikor to vedenje poteka v Uniji;

| E. | ker so podatki evropskih državljanov, ki jih shranjujejo in prenašajo telekomunikacijski operaterji in podjetja, bistveno sredstvo, ki prispeva k strateškim interesom Unije; |
| --- | --- |

E.

ker so podatki evropskih državljanov, ki jih shranjujejo in prenašajo telekomunikacijski operaterji in podjetja, bistveno sredstvo, ki prispeva k strateškim interesom Unije;

| F. | ker množični nadzor, ki ga izvajajo državni akterji, ogroža zaupanje evropskih državljanov, vlad in podjetij v digitalne storitve ter zato škodi tudi digitalnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

F.

ker množični nadzor, ki ga izvajajo državni akterji, ogroža zaupanje evropskih državljanov, vlad in podjetij v digitalne storitve ter zato škodi tudi digitalnemu gospodarstvu;

| G. | ker imajo potrošniške organizacije in druge organizacije civilne družbe omejena sredstva, uveljavljanje pravic do varstva podatkov in izvajanje povezanih obveznosti pa ne moreta biti odvisna od njihovih dejanj; ker so nacionalni postopki in prakse zelo različni, kar ovira mehanizem sodelovanja iz Splošne uredbe o varstvu podatkov v zvezi s čezmejnimi pritožbami, saj roki niso jasno določeni, postopki so na splošno počasni, nadzorni organi nimajo ustreznih sredstev, v nekaterih primerih pa že dodeljenih sredstev niso pripravljeni uporabiti ali jih ne uporabljajo učinkovito, ter ker trenutno veliko število pritožb glede domnevnih kršitev velikih tehnoloških družb obravnava en sam nacionalni organ, zaradi česar prihaja do ozkih grl pri izvrševanju; |
| --- | --- |

G.

ker imajo potrošniške organizacije in druge organizacije civilne družbe omejena sredstva, uveljavljanje pravic do varstva podatkov in izvajanje povezanih obveznosti pa ne moreta biti odvisna od njihovih dejanj; ker so nacionalni postopki in prakse zelo različni, kar ovira mehanizem sodelovanja iz Splošne uredbe o varstvu podatkov v zvezi s čezmejnimi pritožbami, saj roki niso jasno določeni, postopki so na splošno počasni, nadzorni organi nimajo ustreznih sredstev, v nekaterih primerih pa že dodeljenih sredstev niso pripravljeni uporabiti ali jih ne uporabljajo učinkovito, ter ker trenutno veliko število pritožb glede domnevnih kršitev velikih tehnoloških družb obravnava en sam nacionalni organ, zaradi česar prihaja do ozkih grl pri izvrševanju;

| H. | ker se je v postopku, v katerem je Sodišče Evropske unije izdalo navedeno sodbo, poleg tega izkazalo, da imajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in potrošniki težave pri varstvu svojih pravic, kar ima zastraševalni učinek na njihovo sposobnost zagovarjanja lastnih pravic pred irskim pooblaščencem za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

H.

ker se je v postopku, v katerem je Sodišče Evropske unije izdalo navedeno sodbo, poleg tega izkazalo, da imajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in potrošniki težave pri varstvu svojih pravic, kar ima zastraševalni učinek na njihovo sposobnost zagovarjanja lastnih pravic pred irskim pooblaščencem za varstvo podatkov;

| I. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2018, v kateri je poudaril, da ZDA do roka, tj. 1. septembra 2018, niso v celoti zagotovile skladnosti z zasebnostnim ščitom, Komisijo že pozval, naj opusti izvajanje zasebnostnega ščita, dokler organi ZDA ne bodo izpolnjevali njegovih pogojev; |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2018, v kateri je poudaril, da ZDA do roka, tj. 1. septembra 2018, niso v celoti zagotovile skladnosti z zasebnostnim ščitom, Komisijo že pozval, naj opusti izvajanje zasebnostnega ščita, dokler organi ZDA ne bodo izpolnjevali njegovih pogojev;

| J. | ker je treba pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, določene v pravu EU o varstvu podatkov, spoštovati ne glede na raven tveganja, ki so ji posamezniki izpostavljeni pri obdelavi osebnih podatkov, tudi pri prenosu osebnih podatkov v tretje države; ker bi morali upravljavci podatkov vedno odgovarjati za skladnost z obveznostmi s področja varstva podatkov ter skladnost pri vsaki obdelavi podatkov tudi dokazati, ne glede na vrsto, obseg, okoliščine, namen obdelave in tveganja za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

J.

ker je treba pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, določene v pravu EU o varstvu podatkov, spoštovati ne glede na raven tveganja, ki so ji posamezniki izpostavljeni pri obdelavi osebnih podatkov, tudi pri prenosu osebnih podatkov v tretje države; ker bi morali upravljavci podatkov vedno odgovarjati za skladnost z obveznostmi s področja varstva podatkov ter skladnost pri vsaki obdelavi podatkov tudi dokazati, ne glede na vrsto, obseg, okoliščine, namen obdelave in tveganja za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki;

| K. | ker kljub precejšnjemu razvoju sodne prakse Sodišča Evropske unije, do katerega je prišlo v zadnjih petih letih, ter dejanski uporabi Splošne uredbe o varstvu podatkov od 25. maja 2018 nadzorni organi doslej niso sprejeli nobene odločitve o naložitvi popravljalnih ukrepov v zvezi s prenosom osebnih podatkov v okviru mehanizma za skladnost iz Splošne uredbe o varstvu podatkov; ker nacionalni nadzorni organi niso sprejeli nobene pomembnejše odločitve o naložitvi popravljalnih ukrepov ali glob v zvezi s prenosom osebnih podatkov v tretje države; |
| --- | --- |

K.

ker kljub precejšnjemu razvoju sodne prakse Sodišča Evropske unije, do katerega je prišlo v zadnjih petih letih, ter dejanski uporabi Splošne uredbe o varstvu podatkov od 25. maja 2018 nadzorni organi doslej niso sprejeli nobene odločitve o naložitvi popravljalnih ukrepov v zvezi s prenosom osebnih podatkov v okviru mehanizma za skladnost iz Splošne uredbe o varstvu podatkov; ker nacionalni nadzorni organi niso sprejeli nobene pomembnejše odločitve o naložitvi popravljalnih ukrepov ali glob v zvezi s prenosom osebnih podatkov v tretje države;

| L. | ker je predsednik ZDA Joe Biden prvi dan svojega mandata imenoval namestnika pomočnika ministrice za storitve na ministrstvu za trgovino ZDA, ki bo glavni pogajalec v zvezi s prenosom komercialnih podatkov med ZDA in EU; ker je Gina Raimondo, ki jo je predsednik predlagal kot ministrico za trgovino ZDA, med zaslišanjem za potrditev v senatu dejala, da je hiter zaključek pogajanj o sporazumu, ki bo nadomestil dogovor o zasebnostnem ščitu, absolutna prednostna naloga; |
| --- | --- |

L.

ker je predsednik ZDA Joe Biden prvi dan svojega mandata imenoval namestnika pomočnika ministrice za storitve na ministrstvu za trgovino ZDA, ki bo glavni pogajalec v zvezi s prenosom komercialnih podatkov med ZDA in EU; ker je Gina Raimondo, ki jo je predsednik predlagal kot ministrico za trgovino ZDA, med zaslišanjem za potrditev v senatu dejala, da je hiter zaključek pogajanj o sporazumu, ki bo nadomestil dogovor o zasebnostnem ščitu, absolutna prednostna naloga;

Splošne ugotovitve

| 1. | je seznanjen s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020, v kateri je načeloma potrdilo veljavnost Sklepa 2010/87/EU o standardnih pogodbenih klavzulah, ki so mehanizem, ki se najpogosteje uporablja za mednarodne prenose podatkov; ugotavlja tudi, da je Računsko sodišče razveljavilo Sklep Komisije (EU) 2016/1250 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA; ugotavlja, da doslej noben trajnosten enotni mehanizem, ki je zagotavljal pravni prenos poslovnih osebnih podatkov med EU in ZDA, ni zdržal pravnega pregleda na Sodišču Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen, da je Sodišče Evropske unije ugotovilo, da so standardne pogodbene klavzule učinkovit mehanizem za zagotavljanje skladnosti z ravnjo varstva, ki je zagotovljena v EU, vendar je zahtevalo, da morata upravljavec/obdelovalec s sedežem v Evropski uniji in prejemnik osebnih podatkov pred kakršnim koli prenosom preveriti, ali se v zadevni tretji državi spoštuje raven varstva, ki jo določa pravo EU; želi spomniti, da to vključuje oceno pravne ureditve dostopa javnih organov do osebnih podatkov, da ne bodo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in njihovi preneseni podatki izpostavljeni programom nadzora ZDA, ki omogočajo množično zbiranje osebnih podatkov; opozarja, da je Sodišče Evropske unije razsodilo, da so upravljavci in obdelovalci dolžni prekiniti prenose podatkov in/ali prekiniti pogodbo, če prejemnik ne more izpolniti standardnih pogodbenih klavzul; vendar ugotavlja, da številna podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, za takšno preverjanje nimajo potrebnega znanja ali zmogljivosti, kar lahko povzroči motnje v poslovanju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da sodba Sodišča Evropske unije, ki se sicer osredotoča na raven varstva podatkov, ki se zagotavlja posameznikom v EU, na katere se nanašajo osebni podatki in katerih podatki so bili preneseni v ZDA v okviru mehanizma zasebnostnega ščita, vpliva tudi na sklepe o ustreznosti v zvezi z drugimi tretjimi državami, tudi Združenim kraljestvom; potrjuje, da sta potrebni pravna jasnost in varnost, saj je zmožnost varnega čezmejnega prenosa osebnih podatkov za posameznike vse pomembnejša za varstvo njihovih osebnih podatkov in pravic, pa tudi za vse vrste organizacij, ki zagotavljajo blago in storitve na mednarodni ravni, ter za podjetja glede pravne ureditve v kateri poslujejo; vendar poudarja, da veljavni sklepi o ustreznosti ostajajo veljavni, dokler jih Sodišče Evropske unije ne prekliče, nadomesti ali razglasi za neveljavne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je razočaran, ker je irski pooblaščenec za varstvo podatkov zadevo Maximillian Schrems proti družbi Facebook posredoval irskemu vrhovnemu sodišču, namesto da bi sprejel odločitev znotraj svojih pristojnosti v skladu s členom 4 Sklepa 2010/87/EU in členom 58 Splošne uredbe o varstvu podatkov; vendar želi spomniti, da je irski pooblaščenec za varstvo podatkov uporabil pravno možnost, ki organom za varstvo podatkov omogoča, da pomisleke glede veljavnosti izvedbenega sklepa Komisije predložijo nacionalnemu sodišču, da bi se začel postopek za sprejetje predhodne odločbe Sodišča Evropske unije; izraža globoko zaskrbljenost, ker irski pooblaščenec za varstvo podatkov še ni odločil o več pritožbah zoper kršitve Splošne uredbe o varstvu podatkov, vloženih 25. maja 2018, ko je navedena uredba začela veljati, pa tudi drugih pritožbah skupin za varstvo zasebnosti in potrošnikov, čeprav je vodilni organ v teh zadevah; je zaskrbljen, ker pooblaščenec za varstvo podatkov izraz „brez odlašanja“ iz člena 60(3) Splošne uredbe o varstvu podatkov v nasprotju z namenom zakonodajalcev razume kot obdobje, daljše od nekaj mesecev; je zaskrbljen, ker nadzorni organi niso proaktivno ukrepali v skladu s členoma 61 in 66 Splošne uredbe o varstvu podatkov, da bi irskega pooblaščenca za varstvo podatkov prisilili k izpolnjevanju njegovih obveznosti iz navedene uredbe; je zaskrbljen tudi zato, ker za irskega pooblaščenca za varstvo podatkov ne dela dovolj strokovnjakov za tehnologijo, in ker uporablja zastarele sisteme; je zaskrbljen zaradi implikacij neuspešnega poskusa irskega pooblaščenca za varstvo podatkov, da bi stroške sodnega postopka prenesel na toženo stranko, kar bi lahko imelo izjemno zastraševalni učinek; poziva Komisijo, naj začne postopke za ugotavljanje kršitev proti Irski, ker ne izvršuje ustrezno Splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen zaradi neustrezne ravni izvrševanja Splošne uredbe o varstvu podatkov, zlasti na področju mednarodnih prenosov; je zaskrbljen, ker nacionalni nadzorni organi kljub precejšnjemu razvoju sodne prakse Sodišča Evropske unije, do katerega je prišlo v zadnjih petih letih, ne zagotavljajo zadostne prednostne obravnave in splošnega nadzora prenosa osebnih podatkov v tretje države; obžaluje, da na tem področju niso bile sprejete pomembnejše odločitve in popravljalni ukrepi, ter poziva EOVP in nacionalne nadzorne organe, naj prenos osebnih podatkov vključijo v svoje revizijske strategije ter strategije za zagotavljanje skladnosti in izvrševanje; opozarja, da je treba zagotoviti harmonizirane zavezujoče upravne postopke glede zastopanja posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in dopustnosti, da bi zagotovili pravno varnost in obravnavali čezmejne pritožbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen z osnutkom izvedbenega sklepa Komisije o standardnih pogodbenih klavzulah za prenos osebnih podatkov v tretje države; spodbuja EOVP, naj objavi dodatne smernice o mednarodnih prenosih podatkov za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja, vključno s kontrolnim seznamom za presojo prenosov, orodji za obravnavo tveganj, kot je vladni dostop do podatkov, in informacijami o dodatnih zaščitnih ukrepih, potrebnih za prenose z uporabo standardnih pogodbenih klavzul; vabi EOVP, naj za mnenje o potencialno nasprotujočih si nacionalnih zakonodajah v glavnih trgovinskih partnericah zaprosi tudi neodvisne akademike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je treba v skladu s smernicami EOVP št. 2/2018 (12) o odstopanjih iz člena 49 v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, kadar prenosi ne potekajo v okviru sklepov o ustreznosti ali drugih instrumentov, ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe, vendar se zanašajo na odstopanja za posebne primere v skladu s členom 49 Splošne uredbe o varstvu podatkov, te prenose razlagati ozko, da izjema ne bi postala pravilo; vendar ugotavlja, da se od razveljavitve zasebnostnega ščita EU-ZDA kljub dvomom o pravni podlagi za prenose za namene oglaševanja vzdržuje čezatlantski pretok podatkov za namene digitalnega oglaševanja; poziva EOVP in organe za varstvo podatkov, naj pri uporabi in nadzoru teh odstopanj zagotavlja konsistentno razlago v skladu s smernicami EOVP št. 02/2018; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja mednarodne razprave o čezmejnem pretoku osebnih podatkov, skladnem s Splošno uredbo o varstvu podatkov in direktivo o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (13); poudarja, da mednarodni trgovinski sporazumi ne smejo ogroziti izvajanja Splošne uredbe o varstvu podatkov, direktive o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ter prihodnjih ukrepov za varstvo temeljnih pravic do zasebnosti in varstva osebnih podatkov; poziva Komisijo, naj upošteva horizontalno stališče EU iz leta 2018 (14) in naj od njega ne odstopa ter naj pri ocenjevanju ustreznosti tretjih držav, tudi v zvezi s prihodnjimi prenosi podatkov, upošteva ustrezne zaveze teh držav, ki izhajajo iz trgovinskega prava; |
| --- | --- |

8.

Standardne pogodbene klavzule

| 9. | je seznanjen z osnutkom izvedbenega sklepa Komisije in osnutkom standardnih pogodbenih klavzul; pozdravlja dejstvo, da je Komisija prek javnega posvetovanja zbrala povratne informacije deležnikov o tem osnutku; ugotavlja, da sta se Evropski odbor za varstvo podatkov in Evropski nadzornik za varstvo podatkov v skupnem mnenju, izdanem 15. januarja 2021 (15), pozitivno odzvala na osnutek standardnih pogodbenih klavzul, a hkrati predlagala nekaj nadaljnjih izboljšav; pričakuje, da bo Komisija pred začetkom postopka v odboru upoštevala prejete povratne informacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da standardne pogodbene klavzule uporablja veliko malih in srednjih podjetij; poudarja, da vse vrste podjetij nujno potrebujejo jasne smernice in pomoč, da se pri uporabi in razlagi sodbe Sodišča zagotovi pravna varnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen s priporočili št. 01/2020 Evropskega odbora za varstvo podatkov (16) o ukrepih, ki dopolnjujejo orodja za prenos, da se zagotovi skladnost z ravnjo varstva osebnih podatkov na ravni EU; pozdravlja dejstvo, da je Evropski odbor za varstvo podatkov organiziral javno posvetovanje o svojih priporočilih; je zaskrbljen zaradi morebitnih nasprotij med temi priporočili in standardnimi pogodbenimi klavzulami, ki jih predlaga Komisija; poziva Komisijo in Evropski odbor za varstvo podatkov, naj sodelujeta pri dokončnem oblikovanju svojih dokumentov, da bi zagotovila pravno varnost v skladu s sodbo Sodišča EU; meni, da bi morala Komisija upoštevati smernice Evropskega odbora za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja zlasti priporočila Evropskega odbora za varstvo podatkov glede potrebe, da se upravljavci podatkov pri ocenjevanju, ali lahko kaj v zakonodaji ali praksi tretje države vpliva na učinkovitost ustreznih zaščitnih ukrepov v instrumentih za prenos zadevnih prenosov, namesto na subjektivnih dejavnikih, kot je verjetnost, da bodo javni organi pridobili dostop do podatkov na način, ki ni v skladu s standardi EU, ki jih je Sodišče EU večkrat zavrnilo, upoštevajo objektivne dejavnike; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo njen predlog o standardnih pogodbenih klavzulah povsem v skladu z veljavno sodno prakso Sodišča EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je bistveno, da se lahko podjetja EU, ki prenašajo podatke zunaj EU, zanašajo na trdne mehanizme, skladne s sodbo Sodišča EU; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba pri predlogu Komisije o standardnih pogodbenih klavzul upoštevati vsa ustrezna priporočila Evropskega odbora za varstvo podatkov; podpira vzpostavitev zbirke dodatnih ukrepov, med katerimi se lahko izbira, npr. varnostno certificiranje, certificiranje za varstvo podatkov in zaščitni ukrepi šifriranja, ki jih sprejmejo regulativni organi, ter javno dostopnih virov o ustrezni zakonodaji glavnih trgovinskih partnerjev EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da zaradi visokega tveganja množičnega nadzora upravljavci podatkov, za katere se uporablja ameriški zakon o nadzoru tujih obveščevalnih podatkov, ne morejo v okviru teh standardnih pogodbenih klavzul prenašati osebnih podatkov iz Unije; pričakuje, da bodo v primeru, da z ZDA ne bo kmalu sklenjen dogovor, ki bi zagotovil ustrezno raven varstva, enakovrednega ravni, določeni v Splošni uredbi o varstvu podatkov in Listini, ti prenosi začasno ustavljeni, dokler se zadeva ne uredi; poudarja ugotovitev Sodišča EU, da niti razdelek 702 ameriškega zakona o nadzoru tujih obveščevalnih podatkov niti izvršilna odredba št. 12333 v povezavi s predsedniško politično direktivo 28 nista povezana z minimalnimi zaščitnimi ukrepi, ki v pravu EU izhajajo iz načela sorazmernosti, zaradi česar programov nadzora, ki temeljijo na teh določbah, ni mogoče obravnavati kot omejene na to, kar je nujno potrebno; poudarja, da je treba težave, ki jih je v sodbi opredelilo Sodišče EU, rešiti na trajnosten način, da se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotovi ustrezno varstvo osebnih podatkov; opozarja, da nobena pogodba, sklenjena med podjetji, ne more preprečiti neselektivnega dostopa obveščevalnih organov do vsebine elektronskih komunikacij ali zagotoviti ustreznega pravnega varstva zoper množični nadzor; poudarja, da je za to potrebna prenova zakonodaje in prakse ZDA o nadzoru, da se zagotovi, da bo dostop varnostnih organov ZDA do podatkov, prenesenih iz EU, omejen zgolj na to, kar je potrebno in sorazmerno, ter da bodo imeli evropski posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, dostop do učinkovitega sodnega varstva na sodiščih ZDA; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da so pogajalska moč, pravna sposobnost in finančna zmogljivost evropskih malih in srednjih podjetij ter neprofitnih organizacij in združenj omejene, pa vendar se od njih zahteva, da sama ocenijo ustreznost zapletenih pravnih okvirov različnih tretjih držav; poziva Komisijo in Evropski odbor za varstvo podatkov, naj zagotovita smernice glede praktične uporabe zanesljivih dopolnilnih ukrepov, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva organe za varstvo podatkov, naj izpolnijo svoje obveznosti, poudarjene v sodbi Sodišča Evropske unije, da zagotovijo ustrezno in hitro izvrševanje Splošne uredbe o varstvu podatkov s pozornim spremljanjem uporabe standardnih pogodbenih klavzul; poziva organe za varstvo podatkov, naj podjetjem pomagajo pri spoštovanju sodne prakse Sodišča EU; poziva organe za varstvo podatkov, naj v primeru, da izvozniki podatkov osebne podatke prenašajo kljub temu, da zakonodaja namembne tretje države uvoznikom podatkov ne omogoča zagotavljanja skladnosti s standardnimi pogodbenimi klavzulami in da ni učinkovitih dopolnilih ukrepov, v celoti uporabijo svoja preiskovalna in popravljalna pooblastila v skladu s členom 58 Splošne uredbe o varstvu podatkov; opozarja na stališče Sodišča EU, da mora vsak nadzorni organ „opraviti svojo nalogo zagotavljanja doslednega spoštovanja Splošne uredbe o varstvu podatkov“; |
| --- | --- |

16.

Zasebnostni ščit

| 17. | opozarja, da je Sodišče EU ugotovilo, da zasebnostni ščit EU-ZDA ne zagotavlja v bistvu enakovredne ravni varstva kot Splošna uredba o varstvu podatkov in Listina, zlasti zaradi množičnega dostopa javnih organov ZDA do osebnih podatkov, prenesenih v okviru zasebnostnega ščita, kar ni v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti, in ker posamezniki iz EU, na katere se nanašajo osebni podatki, nimajo pravic, ki bi jih lahko zoper ameriške organe uveljavljali na sodiščih ZDA ali pred katerim koli drugim neodvisnim organom, ki deluje kot sodišče; pričakuje, da bo sedanja administracija ZDA bolj zavezana izpolnjevanju svojih obveznosti v okviru morebitnih prihodnjih mehanizmov prenosa kot prejšnje administracije, ki so pokazale pomanjkanje politične zavezanosti k spoštovanju pravil o varnem pristanu in njihovemu izvrševanju ter izvrševanju pravil zasebnostnega ščita; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so nekatera podjetja v odziv na sodbo v zadevi Schrems II prenagljeno spremenila svoje izjave o varstvu osebnih podatkov in pogodbe s tretjimi stranmi v zvezi s svojimi zavezami v okviru zasebnostnega ščita, ne da bi presodila, kateri so najboljši ukrepi za zakonit prenos podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje dejstvo, da Komisija kljub številnim pozivom Parlamenta v resolucijah iz let 2016, 2017 in 2018, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da se zagotovi, da bo zasebnostni ščit v celoti skladen s Splošno uredbo o varstvu podatkov in Listino, ni ukrepala v skladu s členom 45(5) Splošne uredbe o varstvu podatkov; obžaluje, da Komisija ni upoštevala pozivov Parlamenta k začasni prekinitvi zasebnostnega ščita, dokler organi ZDA ne izpolnijo njegovih pogojev, v katerih je poudaril tveganje, da bo Sodišče EU razveljavilo zasebnostni ščit; opozarja, da sta delovna skupina iz člena 29 in Evropski odbor za varstvo podatkov večkrat opozorila na težave v zvezi z delovanjem zasebnostnega ščita; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje, da je Komisija odnose z ZDA postavila pred interese državljanov EU in s tem zagovarjanje skladnosti s pravom EU prepustila posameznim državljanom; |
| --- | --- |

20.

Množični nadzor in pravni okvir

| 21. | spodbuja Komisijo, naj aktivno spremlja uporabo tehnologij za množični nadzor v ZDA in drugih tretjih državah, v zvezi s katerimi se uporablja ali se bo v prihodnje uporabljal sklepa o ustreznosti, kot je Združeno kraljestvo; poziva Komisijo, naj ne sprejme sklepov o ustreznosti v zvezi z državami, v katerih zakoni in programi o množičnem nadzoru ne izpolnjujejo meril Sodišča Evropske unije, ne v črki ne duhu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen, da je nedavno v ZDA začel veljati kalifornijski zakon o zasebnosti potrošnikov; je seznanjen s sorodnimi razpravami in zakonodajnimi predlogi na zvezni ravni; poudarja, da je bilo narejenih nekaj korakov v pravo smer, vendar sklepa o ustreznosti iz Splošne uredbe o varstvu podatkov ne izpolnjuje ne kalifornijski zakon o zasebnosti potrošnikov, pa tudi nobeden od predlogov na zvezni ravni; odločno spodbuja zakonodajalca ZDA, naj sprejme zakonodajo, ki bo izpolnjevala te zahteve, in tako omogoči, da bo zakonodaja ZDA zagotavljala v bistvu enakovredno raven zaščite, kot je trenutno zagotovljena v EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da taka zakonodaja o varstvu podatkov potrošnikov in zasebnosti sama po sebi ne bo dovolj za rešitev temeljnih vprašanj, ki jih je Sodišče EU ugotovilo v zvezi z množičnim nadzorom ameriških obveščevalnih služb in nezadostnim dostopom do pravnega varstva; spodbuja zveznega zakonodajalca ZDA, naj spremeni razdelek 702 zakona o nadzoru tujih obveščevalnih podatkov, predsednika ZDA pa, naj spremeni izvršilno odredbo št. 12333 in predsedniško politično direktivo št. 28, zlasti v zvezi množičnim nadzorom in zagotavljanjem enake ravni zaščite državljanom EU in ZDA; spodbuja ZDA, naj zagotovijo mehanizme, ki bodo posameznikom omogočili, da prejmejo (zapoznele) prijave in izpodbijajo neustrezni nadzor v skladu z razdelkom št. 702 in izvršilno odredbo 12333, ter vzpostavijo zakonsko določen mehanizem, ki bo zagotavljal, da bodo imeli državljani, ki niso državljani ZDA, iztožljive pravice, ki presegajo zakon o sodnem varstvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da si države članice še naprej izmenjujejo osebne podatke z Združenimi državami Amerike v okviru programa za sledenje financiranju terorističnih dejavnosti (TFTP), sporazuma o evidenci podatkov o potnikih (PNR) med EU in ZDA, samodejne izmenjave davčnih informacij prek medvladnih sporazumov, s katerimi se izvaja ameriški zakon o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (FATCA), ki negativno vpliva na „naključne Američane“, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 5. julija 2018 o škodljivih učinkih zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (FATCA) na državljane EU in zlasti za „naključne Američane“ (17); opozarja, da imajo ZDA še naprej dostop do podatkovnih zbirk organov kazenskega pregona držav članic, ki vsebujejo prstne odtise državljanov EU in podatke o DNK; poziva Komisijo, naj analizira vpliv sodb v zadevah Schrems I in Schrems II na te izmenjave podatkov ter naj Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve do 30. septembra 2021 javno in v pisni obliki predstavi to analizo in pojasni, kako namerava te izmenjave podatkov uskladiti s sodbama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prav tako poziva Komisijo, naj analizira položaj ponudnikov storitev računalništva v oblaku iz razdelka 702 ameriškega zakona o nadzoru tujih obveščevalnih podatkov, ki prenašajo podatke z uporabo standardnih pogodbenih klavzul; poziva Komisijo, naj analizira vpliv na pravice, določene v krovnem sporazumu med EU in ZDA o varstvu podatkov, vključno s pravico do sodnega varstva, in upošteva, da ZDA to pravico priznavajo izključno državljanom določenih držav, ki dovolijo, da se podatki prenašajo v ZDA v komercialne namene; meni, da je nesprejemljivo, da Komisija eno leto po izteku roka še ni objavila svojih ugotovitev o prvem skupnem pregledu krovnega sporazuma, in jo poziva, naj po potrebi sporazum nemudoma uskladi s standardi, ki jih je določilo Sodišče EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je treba v zvezi z ugotovljenimi pomanjkljivostmi pri varstvu podatkov evropskih državljanov, prenesenih v ZDA, podpreti naložbe v evropska orodja za hrambo podatkov (npr. storitve v oblaku), da se v zvezi s pomnilniškimi zmogljivostmi zmanjša odvisnost EU od tretjih držav in okrepi strateška avtonomija Unije na področju upravljanja in varstva podatkov; |
| --- | --- |

26.

Sklepi o ustreznosti

| 27. | poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe in zagotovi, da bo morebiten nov sklep o ustreznosti v zvezi z ZDA v celoti skladen z Uredbo (EU) 2016/679, Listino in vsemi vidiki sodb Sodišča EU; opozarja, da okviri za ustreznost bistveno olajšajo izvajanje gospodarske dejavnosti, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja, ki v nasprotju z velikimi podjetji pogosto nimajo ustrezne finančne, pravne in tehnične zmogljivosti za uporabo drugih orodij za prenos podatkov; poziva države članice, naj z ZDA sklenejo sporazume o prepovedi vohunjenja; poziva Komisijo, naj prek svojih sogovornikov iz ZDA posreduje sporočilo, da bi bila brez sprememb zakonodaje in praks ZDA o nadzoru edina izvedljiva možnost za lažje sprejemanje bodočih sklepov o ustreznosti sklenitev sporazumov o prepovedi vohunjenja z državami članicami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da morebiten prihodnji sklep Komisije o ustreznosti za razliko od varnega pristana in zasebnostnega ščita ne bi smel temeljiti na shemi samocertificiranja; poziva Komisijo, naj Evropski odbor za varstvo podatkov popolnoma vključi v ocenjevanje skladnosti in izvajanja morebitnega novega sklepa o ustreznosti v zvezi z ZDA; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj se z administracijo ZDA dogovori o ukrepih, ki bodo Evropskemu odboru za varstvo podatkov omogočili dejansko opravljanje te naloge; pričakuje, da bo Komisija pred sprejetjem morebitnega novega sklepa o ustreznosti v zvezi z ZDA resneje upoštevala stališče Evropskega Parlamenta v zvezi z morebitnim sklepom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da Komisija trenutno pregleduje vse sklepe o ustreznosti, sprejete na podlagi Direktive 95/46/ES; poudarja, da bi morala Komisija uporabiti strožje standarde iz Splošne uredbe o varstvu podatkov in sodb Sodišča EU v zadevah Schrems I in Schrems II, da bi ocenila, ali je zagotovljena v bistvu enakovredna raven varstva, ki jo zagotavlja splošna uredba o varstvu podatkov, vključno z dostopom do učinkovitega pravnega varstva in zaščito pred neupravičenim dostopom organov tretje države do osebnih podatkov; poziva Komisijo, naj te preglede čim prej zaključi ter razveljavi ali začasno prekliče veljavnost vseh sklepov, izdanih pred začetkom veljavnosti Splošne uredbe o varstvu podatkov, če ugotovi, da zadevna tretja država ne zagotavlja ravni varnosti in če se stanja ne da izboljšati; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je Bidnova administracija z imenovanjem izkušenega strokovnjaka za vprašanja zasebnosti kot glavnega pogajalca o instrumentu, ki bo nasledil zasebnostni ščit, pokazala, da je zavezana iskanju rešitve za prenose komercialnih podatkov med EU in ZDA in da je to zanjo prednostna naloga; pričakuje, da se bo dialog med Komisijo in njenimi sogovorniki iz ZDA, ki se je začel takoj po izreku sodbe Sodišča EU, v naslednjih mesecih okrepil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj ne sprejme nobenega novega sklepa o ustreznosti v zvezi z ZDA, razen če ne bodo uvedene smiselne reforme, zlasti za namene nacionalne varnosti in v obveščevalne namene, kar se lahko doseže z jasno, pravno vzdržno, izvršljivo in nediskriminacijsko reformo zakonov in praks ZDA; v zvezi s tem poudarja, kako pomembni so učinkoviti zaščitni ukrepi na področju dostopa javnih organov do osebnih podatkov; poziva Komisijo, naj udejanji svoje geopolitične ambicije, da bi v ZDA in drugih tretjih državah zagotovila raven varstva podatkov, ki bo v bistvu enakovredna ravni v EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pričakuje, da bodo nacionalni organi za varstvo podatkov prekinili prenos osebnih podatkov, do katerih bi lahko dostopali javni organi v ZDA, če Komisija sprejme nov sklep o ustreznosti v zvezi z ZDA, ne da bi bile izvedene omenjene smiselne reforme; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja dejstvo, da Komisija upošteva merila, določena v členu 29 referenčnega dokumenta o ustreznosti delovne skupine v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov (18) (kot jo je potrdil Evropski odbor za varstvo podatkov) in priporočilu Evropskega odbora za varstvo podatkov št. 01/2021 o ustreznosti referenčnega dokumenta v skladu z Direktivo o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (19); meni, da Komisija ne bi smela znižati meril, ki jih upošteva pri ocenjevanju, ali tretja država izpolnjuje pogoje za sklep o ustreznosti; je seznanjen, da je Evropski odbor za varstvo podatkov nedavno posodobil svoja priporočila glede evropskih temeljnih jamstev za nadzorne ukrepe v skladu s sodno prakso Sodišča EU (20); |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Evropskemu svetu, Svetu Evropske unije, Evropskemu odboru za varstvo podatkov, nacionalnim parlamentom držav članic, kongresu in vladi Združenih držav Amerike ter parlamentu in vladi Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 16. julija 2020, Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  Sodba Sodišča z dne 6. oktobra 2015, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner, C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  Sodba Sodišča z dne 6. oktobra 2020 v zadevi C-623/17, Privacy International proti Secretary of State of Foreign and Commonwealth Affairs in drugi C-623/17, ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  UL C 76, 28.2.2018, str. 82.

(5)  UL C 298, 23.8.2018, str. 73.

(6)  UL C 118, 8.4.2020, str. 133.

(7)  UL C 345, 16.10.2020, str. 58.

(8)  UL L 39, 12.2.2010, str. 5.

(9)  UL L 207, 1.8.2016, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0337.

(11)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(12)  https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1/edpb_guidelines_2_2018 _derogations_sl.pdf

(13)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

(14)  Predlog EU glede določb o čezmejnem pretoku podatkov ter varstvu osebnih podatkov in zasebnosti, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf.

(15)  Skupno mnenje Evropskega odbora za varstvo podatkov in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2021 o standardnih pogodbenih klavzulah za prenos osebnih podatkov v tretje države z dne 14. januarja 2021: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/edpbedps-joint-opinion/edpb-edps-joint-opinion-22021-standard_sl.

(16)  Priporočila Evropskega odbora za varstvo podatkov 01/2020 o ukrepih, ki dopolnjujejo orodja za prenos, za zagotovitev skladnosti z ravnjo varstva osebnih podatkov na ravni EU z dne 11. novembra 2020, https://edpb.europa.eu/our-work-tools/public-consultations-art-704/2020/recommendations-012020-measures-supplement-transfer_sl.

(17)  UL C 118, 8.4.2020, str. 141.

(18)  https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108

(19)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/recommendations/recommendations-012021-adequacy-referential-under-law_sl

(20)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/recommendations/recommendations-022020-european-essential-guarantees_sl

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/184

---

P9_TA(2021)0257

Pravica Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (2021/2703(RSP))

(2022/C 15/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je bila uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost sprejeta po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

A.

ker je bila uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost sprejeta po rednem zakonodajnem postopku;

| B. | ker gre za prvi tovrsten instrument v smislu obsega in virov sredstev; |
| --- | --- |

B.

ker gre za prvi tovrsten instrument v smislu obsega in virov sredstev;

| C. | ker sta demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem te uredbe mogoča le, če je Parlament polno udeležen v vseh fazah; |
| --- | --- |

C.

ker sta demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem te uredbe mogoča le, če je Parlament polno udeležen v vseh fazah;

| D. | ker je v členu 26 uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost določen dialog o okrevanju in odpornosti, s katerim bi zagotovili večjo transparentnost in odgovornost, Komisija pa bi Parlament med drugim obveščala o načrtih držav članic za okrevanje in odpornost ter o njihovi oceni; |
| --- | --- |

D.

ker je v členu 26 uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost določen dialog o okrevanju in odpornosti, s katerim bi zagotovili večjo transparentnost in odgovornost, Komisija pa bi Parlament med drugim obveščala o načrtih držav članic za okrevanje in odpornost ter o njihovi oceni;

| E. | ker lahko Parlament izrazi svoje mnenje o vprašanjih, ki se obravnavajo v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti, na primer z resolucijami in izmenjavami s Komisijo, in ker mora Komisija ta mnenja upoštevati; |
| --- | --- |

E.

ker lahko Parlament izrazi svoje mnenje o vprašanjih, ki se obravnavajo v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti, na primer z resolucijami in izmenjavami s Komisijo, in ker mora Komisija ta mnenja upoštevati;

| F. | ker lahko Parlament pozove Komisijo, naj ga v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti obvesti o poteku ocenjevanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

F.

ker lahko Parlament pozove Komisijo, naj ga v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti obvesti o poteku ocenjevanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost;

| G. | ker bi morale države članice svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost Komisiji praviloma predložiti do 30. aprila 2021; |
| --- | --- |

G.

ker bi morale države članice svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost Komisiji praviloma predložiti do 30. aprila 2021;

| H. | ker je do zdaj te načrte Komisiji predložilo 18 držav članic; |
| --- | --- |

H.

ker je do zdaj te načrte Komisiji predložilo 18 držav članic;

| I. | ker mora Komisija vsak nacionalni načrt za okrevanje in odpornost oceniti v dveh mesecih po predložitvi; |
| --- | --- |

I.

ker mora Komisija vsak nacionalni načrt za okrevanje in odpornost oceniti v dveh mesecih po predložitvi;

| J. | ker je Komisija predložene nacionalne načrte za okrevanje in odpornost posredovala Parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija predložene nacionalne načrte za okrevanje in odpornost posredovala Parlamentu in Svetu;

| K. | ker je Parlament 11. marca 2021 na plenarnem zasedanju razpravljal o spoštovanju načela partnerstva pri pripravi in izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter zagotavljanju dobrega upravljanja pri porabi; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament 11. marca 2021 na plenarnem zasedanju razpravljal o spoštovanju načela partnerstva pri pripravi in izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter zagotavljanju dobrega upravljanja pri porabi;

| L. | ker sta Odbor regij in Svet evropskih občin in regij 20. januarja 2021 objavila rezultate ciljno usmerjenega posvetovanja o vključevanju občin, mest in regij v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

L.

ker sta Odbor regij in Svet evropskih občin in regij 20. januarja 2021 objavila rezultate ciljno usmerjenega posvetovanja o vključevanju občin, mest in regij v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost;

| 1. | pozdravlja prizadevanja Komisije za hitro sprejetje ustreznih izvedbenih sklepov Sveta v zvezi z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost še pred poletjem ter njeno stalno sodelovanje z državami članicami, da bi jim pomagala pri pripravi prvovrstnih načrtov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti Komisijo, naj izpolni svoje obveznosti iz uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, in sicer naj Parlamentu zagotovi vse pomembne informacije o izvajanju uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost ter upošteva vse elemente stališč, izraženih v dialogu o okrevanju in odpornosti, vključno s stališči, izraženimi v ustreznih odborih in plenarnih resolucijah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da mora Komisija redno ustno in pisno obveščati Parlament o poteku ocenjevanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi zagotovili ustrezen demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost ter večjo transparentnost in demokratično odgovornost; poudarja, da ima Parlament pravico, da te informacije prejme v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti, saj je to v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj posreduje vse pomembne informacije o ozadju ter povzetek reform in naložb, določenih v predloženih načrtih, ki se nanašajo na področje uporabe na podlagi šestih stebrov (vključno s splošnimi in specifičnimi cilji ter horizontalnimi načeli) in 11 ocenjevalnih meril iz uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poudarja, da Parlament pričakuje, da bodo informacije razumljive in primerljive in da bo prejel tudi vse obstoječe prevode dokumentov, ki jih bodo predložile države članice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da predložitev morebitne predhodne ocene načrtov ne bi vplivala na izid postopka; meni, da bi to le izboljšalo dialog o okrevanju in odpornosti, saj so nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, ko jih države predložijo, večinoma že dobro pripravljeni in bodo verjetno sprejeti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je prepričan, da bomo zagotovili in še povečali demokratično legitimnost in udeležbo državljanov pri uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, če bo Komisija zagotavljala popolno transparentnost in odgovornost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | želi spomniti, da člen 18(4)(q) uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost določa, da bi morali nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vsebovati povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov odraža v načrtu za okrevanje in odpornost; poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k posvetovanju z nacionalnimi deležniki in zagotovi, da bodo v izvajanje načrtov, še zlasti pa v njihovo spremljanje, vključeni civilna družba ter lokalni in regionalni organi, zagotovi pa naj tudi, da bodo posvetovanja potekala tudi ob morebitnih prihodnjih spremembah ali novih načrtih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo časovni okvir za odobritev delegiranih aktov, ki bodo sprejeti po uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (delegirani akti o pregledu okrevanja in odpornosti ter metodologiji za poročanje o socialnih odhodkih, tudi za otroke in mladino) povsem pregleden, ter naj upošteva ustrezne elemente dialoga o okrevanju in odpornosti; poziva tudi k hitri odobritvi teh delegiranih aktov še pred poletnimi počitnicami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Parlament prejel predhodne ugotovitve v zvezi z izpolnjevanjem mejnikov in ciljev, dogovorjenih v izvedbenem sklepu Sveta ter nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, še preden bo opravljena ocena o tem, kot to zahteva člen 25(4) uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti Svet, da mora ustrezne rezultate razprav v pripravljalnih telesih Sveta deliti s pristojnim odborom Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj k dialogu o okrevanju in odpornosti še naprej pristopa odprto, transparentno in konstruktivno; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropskemu svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/186

---

P9_TA(2021)0259

Odgovornost podjetij za okoljsko škodo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o odgovornosti podjetij za okoljsko škodo (2020/2027(INI))

(2022/C 15/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (1) (direktiva o okoljski odgovornosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (1) (direktiva o okoljski odgovornosti),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kazenskopravnem varstvu okolja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kazenskopravnem varstvu okolja),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 14. aprila 2016 na podlagi člena 18(2) Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 14. aprila 2016 na podlagi člena 18(2) Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (COM(2016)0204),

| — | ob upoštevanju členov 4 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju sprememb Direktive 2004/35/ES z Direktivo 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (3), Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida (4) in Direktivo 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb Direktive 2004/35/ES z Direktivo 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (3), Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida (4) in Direktivo 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju (5),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. aprila 2016 z naslovom REFIT Evaluation of the Environmental Liability Directive (Ocena direktive o okoljski odgovornosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov) (SWD(2016)0121), ki je priložen Poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu na podlagi člena 18(2) Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. aprila 2016 z naslovom REFIT Evaluation of the Environmental Liability Directive (Ocena direktive o okoljski odgovornosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov) (SWD(2016)0121), ki je priložen Poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu na podlagi člena 18(2) Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode,

| — | ob upoštevanju briefinga Službe Evropskega parlamenta za raziskave z dne 6. junija 2016 z naslovom The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission (Izvajanje direktive o okoljski odgovornosti: pregled postopka ocenjevanja, ki ga je opravila Komisija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju briefinga Službe Evropskega parlamenta za raziskave z dne 6. junija 2016 z naslovom The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission (Izvajanje direktive o okoljski odgovornosti: pregled postopka ocenjevanja, ki ga je opravila Komisija),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz 15. maja 2020 z naslovom Environmental liability of companies (Okoljska odgovornost podjetij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz 15. maja 2020 z naslovom Environmental liability of companies (Okoljska odgovornost podjetij),

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz maja 2020 z naslovom Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive (Izboljševanje finančnih jamstev v okviru direktive o okoljski odgovornosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz maja 2020 z naslovom Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive (Izboljševanje finančnih jamstev v okviru direktive o okoljski odgovornosti),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o direktivi o kazenskopravnem varstvu okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o direktivi o kazenskopravnem varstvu okolja,

| — | ob upoštevanju briefinga Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Environmental liability of companies: selected possible amendments of the ELD (Okoljska odgovornost podjetij: izbrani možni predlogi sprememb direktive o okoljski odgovornosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju briefinga Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Environmental liability of companies: selected possible amendments of the ELD (Okoljska odgovornost podjetij: izbrani možni predlogi sprememb direktive o okoljski odgovornosti),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2020 o oceni direktive o kazenskopravnem varstvu okolja (SWD(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2020 o oceni direktive o kazenskopravnem varstvu okolja (SWD(2020)0259),

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil Evropske unije za boj proti okoljskemu kriminalu (EFFACE) iz marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil Evropske unije za boj proti okoljskemu kriminalu (EFFACE) iz marca 2016,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0112/2021),

| A. | ker okoljska politika Unije v skladu s členom 191(1) PDEU prispeva k uresničevanju ciljev, kot so varovanje človeškega zdravja, varovanje in izboljšanje kakovosti okolja, spodbujanje preudarne in racionalne uporabe naravnih virov ter spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za obravnavanje globalnih ali regionalnih okoljskih težav; |
| --- | --- |

A.

ker okoljska politika Unije v skladu s členom 191(1) PDEU prispeva k uresničevanju ciljev, kot so varovanje človeškega zdravja, varovanje in izboljšanje kakovosti okolja, spodbujanje preudarne in racionalne uporabe naravnih virov ter spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za obravnavanje globalnih ali regionalnih okoljskih težav;

| B. | ker Listina v členu 37 določa, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti in ju zagotavljati skladno z načeli trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

B.

ker Listina v členu 37 določa, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti in ju zagotavljati skladno z načeli trajnostnega razvoja;

| C. | ker usklajena okoljska strategija EU spodbuja sodelovanje in zagotavlja skladnost politik EU; ker evropski zeleni dogovor določa cilj ničelnega onesnaževanja, ki naj se uresniči z medsektorsko strategijo za zaščito zdravja državljanov pred degradacijo in onesnaženjem okolja, poziva pa tudi k pravičnemu prehodu, pri katerem nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

C.

ker usklajena okoljska strategija EU spodbuja sodelovanje in zagotavlja skladnost politik EU; ker evropski zeleni dogovor določa cilj ničelnega onesnaževanja, ki naj se uresniči z medsektorsko strategijo za zaščito zdravja državljanov pred degradacijo in onesnaženjem okolja, poziva pa tudi k pravičnemu prehodu, pri katerem nihče ne bo zapostavljen;

| D. | ker odgovorno poslovno ravnanje pomeni, da podjetja ustrezno upoštevajo okoljska vprašanja; meni, da bo zagotavljanje odgovornosti za okoljsko škodo skupaj z ustrezno zakonodajo dolgoročno prispevalo k večji trajnosti podjetij EU; ker je ta dosežek tesno povezan z razvojem povezane zakonodaje o potrebni skrbnosti podjetij, družbeni odgovornosti podjetij in trajnostnem upravljanju podjetij; ker mora biti odgovornost v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

D.

ker odgovorno poslovno ravnanje pomeni, da podjetja ustrezno upoštevajo okoljska vprašanja; meni, da bo zagotavljanje odgovornosti za okoljsko škodo skupaj z ustrezno zakonodajo dolgoročno prispevalo k večji trajnosti podjetij EU; ker je ta dosežek tesno povezan z razvojem povezane zakonodaje o potrebni skrbnosti podjetij, družbeni odgovornosti podjetij in trajnostnem upravljanju podjetij; ker mora biti odgovornost v skladu z nacionalnim pravom;

| E. | ker lahko okoljska škoda, nevarne in škodljive kemikalije ter podnebne spremembe povzročijo znatno tveganje za zdravje ljudi zaradi onesnaženja zraka, tal in vode; |
| --- | --- |

E.

ker lahko okoljska škoda, nevarne in škodljive kemikalije ter podnebne spremembe povzročijo znatno tveganje za zdravje ljudi zaradi onesnaženja zraka, tal in vode;

| F. | ker direktiva o okoljski odgovornosti soobstaja z drugimi instrumenti in določbami v zvezi z odgovornostjo, tako na ravni EU kot na ravni držav članic; ker lahko dogodki, zaradi katerih nastane odgovornost iz direktive o okoljski odgovornosti, vodijo v hkratne kazenske, civilne ali upravne postopke, kar povzroči pravno negotovost tako za udeležena podjetja kot morebitne žrtve; |
| --- | --- |

F.

ker direktiva o okoljski odgovornosti soobstaja z drugimi instrumenti in določbami v zvezi z odgovornostjo, tako na ravni EU kot na ravni držav članic; ker lahko dogodki, zaradi katerih nastane odgovornost iz direktive o okoljski odgovornosti, vodijo v hkratne kazenske, civilne ali upravne postopke, kar povzroči pravno negotovost tako za udeležena podjetja kot morebitne žrtve;

| G. | ker je poročilo Komisije o okoljski odgovornosti iz leta 2016 pokazalo, da se EU kljub koristim direktive o okoljski odgovornosti pri prizadevanjih za izboljšanje pravne skladnosti na ravni EU še vedno sooča z regulativno razdrobljenostjo na tem področju ter pomanjkanjem pravne in praktične poenotenosti; |
| --- | --- |

G.

ker je poročilo Komisije o okoljski odgovornosti iz leta 2016 pokazalo, da se EU kljub koristim direktive o okoljski odgovornosti pri prizadevanjih za izboljšanje pravne skladnosti na ravni EU še vedno sooča z regulativno razdrobljenostjo na tem področju ter pomanjkanjem pravne in praktične poenotenosti;

| H. | ker sta bili sedanji opredelitvi „okoljske škode“ in „izvajalca“ iz direktive o okoljski odgovornosti predmet različnih analiz, ki so pokazale težave pri njuni razlagi; ker se pomen praga pomembnosti za okoljsko škodo razlaga in uporablja različno in ga je zato treba dodatno pojasniti; |
| --- | --- |

H.

ker sta bili sedanji opredelitvi „okoljske škode“ in „izvajalca“ iz direktive o okoljski odgovornosti predmet različnih analiz, ki so pokazale težave pri njuni razlagi; ker se pomen praga pomembnosti za okoljsko škodo razlaga in uporablja različno in ga je zato treba dodatno pojasniti;

| I. | ker žrtve onesnaževanja, ki so ga povzročile hčerinske družbe evropskih podjetij, v vse več primerih poskušajo na sodiščih EU vložiti tožbe proti matičnim družbam na podlagi okoljske odgovornosti; |
| --- | --- |

I.

ker žrtve onesnaževanja, ki so ga povzročile hčerinske družbe evropskih podjetij, v vse več primerih poskušajo na sodiščih EU vložiti tožbe proti matičnim družbam na podlagi okoljske odgovornosti;

| J. | ker je ureditev odgovornosti v zvezi z razpršenim onesnaževanjem v pravu EU razdrobljena; |
| --- | --- |

J.

ker je ureditev odgovornosti v zvezi z razpršenim onesnaževanjem v pravu EU razdrobljena;

| K. | ker je z direktivo vzpostavljen okvir okoljske odgovornosti, ki temelji na načelu, da plača povzročitelj obremenitve, za preprečevanje in sanacijo okoljske škode; ker direktiva o okoljski odgovornosti dopolnjuje glavne dele okoljske zakonodaje EU, s katerimi je neposredno ali posredno povezana, zlasti direktivo o habitatih (6), direktivo o pticah (7), okvirno direktivo o vodah (8), okvirno direktivo o morski strategiji (9) in direktivo o varnosti dejavnosti na morju (10); |
| --- | --- |

K.

ker je z direktivo vzpostavljen okvir okoljske odgovornosti, ki temelji na načelu, da plača povzročitelj obremenitve, za preprečevanje in sanacijo okoljske škode; ker direktiva o okoljski odgovornosti dopolnjuje glavne dele okoljske zakonodaje EU, s katerimi je neposredno ali posredno povezana, zlasti direktivo o habitatih (6), direktivo o pticah (7), okvirno direktivo o vodah (8), okvirno direktivo o morski strategiji (9) in direktivo o varnosti dejavnosti na morju (10);

| L. | ker je Komisija v poročilu o okoljski odgovornosti iz leta 2016 vsem državam članicam priporočala, naj se zavežejo, da bodo „evidentirale podatke o izrednih dogodkih, povezanih z direktivo o okoljski odgovornosti, in objavile evidence v zvezi z direktivo o okoljski odgovornosti, če tega še ne počnejo“ (11); ker ima kljub temu le sedem držav članic javno dostopno evidenco za primere, povezane z direktivo o okoljski odgovornosti, štiri druge države članice pa imajo evidenco, ki ni javna; ker več držav članic zbira informacije, ki so zajete v druge dele zakonodaje EU, ne pa izrecno v direktivo o okoljski odgovornosti, ali ima evidence s širšim ali drugačnim področjem uporabe, pri čemer več držav članic zbira podatke na regionalni ravni; ker 14 držav članic nima zbirke podatkov za okoljske nesreče ali primere, povezane z direktivo o okoljski odgovornosti; ker je za izvajanje direktive o okoljski odgovornosti značilna precejšnja stopnja prožnosti za države članice, ki temelji na regulativni razdrobljenosti in pomanjkanju homogenosti s pravnega in praktičnega vidika; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v poročilu o okoljski odgovornosti iz leta 2016 vsem državam članicam priporočala, naj se zavežejo, da bodo „evidentirale podatke o izrednih dogodkih, povezanih z direktivo o okoljski odgovornosti, in objavile evidence v zvezi z direktivo o okoljski odgovornosti, če tega še ne počnejo“ (11); ker ima kljub temu le sedem držav članic javno dostopno evidenco za primere, povezane z direktivo o okoljski odgovornosti, štiri druge države članice pa imajo evidenco, ki ni javna; ker več držav članic zbira informacije, ki so zajete v druge dele zakonodaje EU, ne pa izrecno v direktivo o okoljski odgovornosti, ali ima evidence s širšim ali drugačnim področjem uporabe, pri čemer več držav članic zbira podatke na regionalni ravni; ker 14 držav članic nima zbirke podatkov za okoljske nesreče ali primere, povezane z direktivo o okoljski odgovornosti; ker je za izvajanje direktive o okoljski odgovornosti značilna precejšnja stopnja prožnosti za države članice, ki temelji na regulativni razdrobljenosti in pomanjkanju homogenosti s pravnega in praktičnega vidika;

| M. | ker se zdi, da večina držav članic v svoji zakonodaji ni določila obveznih instrumentov finančnega jamstva, da pa jih številne zahtevajo (12); ker kot kaže, so se ti instrumenti tam, kjer se izvajajo, izkazali za koristne in pokazali, da je treba oceniti uvedbo obveznega sistema finančnega jamstva; |
| --- | --- |

M.

ker se zdi, da večina držav članic v svoji zakonodaji ni določila obveznih instrumentov finančnega jamstva, da pa jih številne zahtevajo (12); ker kot kaže, so se ti instrumenti tam, kjer se izvajajo, izkazali za koristne in pokazali, da je treba oceniti uvedbo obveznega sistema finančnega jamstva;

| N. | ker je zaradi neporočanja o izrednih dogodkih, neoptimalnega izvrševanja in počasnejšega razvoja na novih trgih povpraševanje na splošno nizko, čeprav je na večini trgov na voljo zadostno zavarovalno kritje, tudi za dopolnilno in kompenzacijsko sanacijo (13); ker samo po sebi to ni ovira za uvedbo obveznih finančnih jamstev; |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi neporočanja o izrednih dogodkih, neoptimalnega izvrševanja in počasnejšega razvoja na novih trgih povpraševanje na splošno nizko, čeprav je na večini trgov na voljo zadostno zavarovalno kritje, tudi za dopolnilno in kompenzacijsko sanacijo (13); ker samo po sebi to ni ovira za uvedbo obveznih finančnih jamstev;

| O. | ker je insolventnost izvajalca zaradi večjih nesreč v EU še vedno težava; ker bi morala Komisija analizirati veljavne nacionalne in regulativne okvire ter sprejeti usklajen pristop EU, da bi davkoplačevalce zaščitila pred posledicami insolventnosti podjetja; |
| --- | --- |

O.

ker je insolventnost izvajalca zaradi večjih nesreč v EU še vedno težava; ker bi morala Komisija analizirati veljavne nacionalne in regulativne okvire ter sprejeti usklajen pristop EU, da bi davkoplačevalce zaščitila pred posledicami insolventnosti podjetja;

| P. | ker se je od sprejetja direktive o okoljski odgovornosti znatno povečala razpoložljivost instrumentov finančnega jamstva; |
| --- | --- |

P.

ker se je od sprejetja direktive o okoljski odgovornosti znatno povečala razpoložljivost instrumentov finančnega jamstva;

| Q. | ker je bila sprejeta Direktiva (EU) 2020/1828 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2020 o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov (14) in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES, države članice pa jo bodo uporabljale od 25. junija 2023; |
| --- | --- |

Q.

ker je bila sprejeta Direktiva (EU) 2020/1828 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2020 o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov (14) in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES, države članice pa jo bodo uporabljale od 25. junija 2023;

| R. | ker so v nekaterih primerih člani upravnih odborov sicer seznanjeni z dejavnostmi, v zvezi s katerimi obstaja visoko tveganje okoljske škode, vendar jim je pri določitvah dobiček pomembnejši od odgovornega ravnanja in okolja; |
| --- | --- |

R.

ker so v nekaterih primerih člani upravnih odborov sicer seznanjeni z dejavnostmi, v zvezi s katerimi obstaja visoko tveganje okoljske škode, vendar jim je pri določitvah dobiček pomembnejši od odgovornega ravnanja in okolja;

| S. | ker bi si bilo treba pri pregledu direktive o okoljski odgovornosti nujno prizadevati za vzpostavitev ravnovesja med pomisleki podjetij in varstvom okolja; |
| --- | --- |

S.

ker bi si bilo treba pri pregledu direktive o okoljski odgovornosti nujno prizadevati za vzpostavitev ravnovesja med pomisleki podjetij in varstvom okolja;

| T. | ker si je Evropski parlament v zadnjih letih začel dejavno prizadevati za vzpostavitev sistema okoljske odgovornosti za škodo, povzročeno na področju okolja in človekovih pravic v tretjih državah, zlasti s sprejetjem resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (15); |
| --- | --- |

T.

ker si je Evropski parlament v zadnjih letih začel dejavno prizadevati za vzpostavitev sistema okoljske odgovornosti za škodo, povzročeno na področju okolja in človekovih pravic v tretjih državah, zlasti s sprejetjem resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (15);

| U. | ker bi morala imeti Komisija pooblastilo, da poskrbi za izvrševanje določb o vzpostavitvi ali ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev glede okoljskih vprašanj v trgovinskih sporazumih EU, kadar so te določbe vključene tak sporazum; |
| --- | --- |

U.

ker bi morala imeti Komisija pooblastilo, da poskrbi za izvrševanje določb o vzpostavitvi ali ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev glede okoljskih vprašanj v trgovinskih sporazumih EU, kadar so te določbe vključene tak sporazum;

| V. | ker Evropska agencija za okolje preučuje, kako so okoljska tveganja in koristi porazdeljeni v družbi; ker je v Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah iz leta 2015 poudarjeno, da je treba upoštevati pravice ranljivih ljudi; ker je Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice nedavno objavil okvirna načela o človekovih pravicah in okolju, ki pojasnjujejo obveznosti držav glede človekovih pravic v zvezi s čistim, zdravim in trajnostnim okoljem; ker v OZN poleg tega potekajo pogajanja o sistemu odgovornosti gospodarskih družb za kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

V.

ker Evropska agencija za okolje preučuje, kako so okoljska tveganja in koristi porazdeljeni v družbi; ker je v Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah iz leta 2015 poudarjeno, da je treba upoštevati pravice ranljivih ljudi; ker je Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice nedavno objavil okvirna načela o človekovih pravicah in okolju, ki pojasnjujejo obveznosti držav glede človekovih pravic v zvezi s čistim, zdravim in trajnostnim okoljem; ker v OZN poleg tega potekajo pogajanja o sistemu odgovornosti gospodarskih družb za kršitve človekovih pravic;

| W. | ker okoljska škoda in kriminaliteta negativno vplivata ne le na biotsko raznovrstnost in podnebni sistem, temveč tudi na človekove pravice, zlasti pravico do zdravja; ker je treba pri pregledu upoštevati tveganja čezmejne narave okoljske škode, težjih oblik organiziranega kriminala in korupcije ter tveganja za človekove pravice in okolje; |
| --- | --- |

W.

ker okoljska škoda in kriminaliteta negativno vplivata ne le na biotsko raznovrstnost in podnebni sistem, temveč tudi na človekove pravice, zlasti pravico do zdravja; ker je treba pri pregledu upoštevati tveganja čezmejne narave okoljske škode, težjih oblik organiziranega kriminala in korupcije ter tveganja za človekove pravice in okolje;

| X. | ker je v 21. načelu Stockholmske deklaracije in 2. načelu Deklaracije iz Ria priznana suverena pravica držav do izkoriščanja lastnih naravnih virov v skladu z lastno okoljevarstveno politiko, obenem pa tudi odgovornost, oziroma obveznost, da zagotovijo, da dejavnosti v njihovi nacionalni pristojnosti ne povzročajo škode okolju v drugih državah ali na območjih zunaj meja nacionalne jurisdikcije; |
| --- | --- |

X.

ker je v 21. načelu Stockholmske deklaracije in 2. načelu Deklaracije iz Ria priznana suverena pravica držav do izkoriščanja lastnih naravnih virov v skladu z lastno okoljevarstveno politiko, obenem pa tudi odgovornost, oziroma obveznost, da zagotovijo, da dejavnosti v njihovi nacionalni pristojnosti ne povzročajo škode okolju v drugih državah ali na območjih zunaj meja nacionalne jurisdikcije;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi ocenila in premostila razlike v izvajanju direktive o okoljski odgovornosti in direktive o kazenskopravnem varstvu okolja v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje dejstvo, da so diskrecijske pravice iz direktive o okoljski odgovornosti, pomanjkanje seznanjenosti z direktivo o okoljski odgovornosti in informacij o njej, nezadostna sredstva in izkušnje, slabi mehanizmi za zagotavljanje skladnosti in učinkovitega upravljanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni privedli do pomanjkljivosti pri izvajanju, precejšnjih razlik med državami članicami pri izvrševanju direktive o okoljski odgovornosti in stopnje skladnosti ter zlasti številčnosti primerov in neenakih konkurenčnih pogojev za izvajalce; obžaluje, da te pomanjkljivosti vplivajo tudi na izvajanje direktive o kazenskopravnem varstvu okolja; zato meni, da so potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev regulativne standardizacije v EU in večje zaupanje javnosti v učinkovitost prava EU, da bi učinkoviteje preprečevali in odpravljali okoljsko škodo ter vzpostavili pravo ravnovesje med pomisleki podjetij in varstvom okolja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja vzpostavitev foruma za okoljsko skladnost in upravljanje, ki združuje strokovnjake z odgovornostjo na področju zagotavljanja okoljske skladnosti, na podlagi akcijskega načrta Komisije iz leta 2018 (16) in delovnega programa za obdobje 2020–2022 za izboljšanje okoljske skladnosti in upravljanja, ki ga je forum odobril februarja 2020 (17); |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da proračuni okoljskih inšpektoratov v mnogih državah članicah zaradi finančne krize stagnirajo ali so se zmanjšali in da imajo lahko celo veliki organi z zadostnimi sredstvi težave z neodvisnim razvojem znanja o najboljših načinih zagotavljanja skladnosti; zato meni, da je potrebna večja podpora na ravni EU, na primer prek dostopnih informacijskih portalov, mrež v splošni uporabi (evropskih mrež strokovnih delavcev), informacij in smernic o dobrih praksah, dodatnih programov usposabljanja o posebnostih okoljskega prava in kriminalitete na ravni EU in nacionalni ravni za sodnike in strokovne sodelavce, gradiva za usposabljanje in smernic o znanjih in spretnostih, v usklajenosti z nacionalnimi organi, saj bi to lahko povečalo pritisk na črne ovce med podjetji in koristilo podjetjem, ki spoštujejo zakone, in omogočilo deležnikom, izvajalcem in javnosti, da se bodo bolje zavedali obstoja ureditve iz direktive o okoljski odgovornosti in njenega izvrševanja ter tako prispevalo k boljšemu preprečevanju in odpravljanju okoljske škode; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je okoljska kriminaliteta ena od najdonosnejših oblik mednarodne kriminalne dejavnosti; poziva Komisijo in države članice, naj zato dodelijo ustrezne finančne in človeške vire za preprečevanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj zoper okolje ter povečajo strokovno znanje sodelujočih organov, vključno s tožilci in sodniki, da bi bila pregon in sankcioniranje kaznivih dejanj zoper okolje učinkovitejša; poziva države članice, naj ustanovijo ali okrepijo specialne enote v nacionalnih policijskih službah, da bodo ustrezne za preiskovanje okoljske kriminalitete; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imele vse države članice vzpostavljene ustrezne postopke za obvladovanje okoljskih kriz na nacionalni in nadnacionalni ravni, ter spodbuja države članice, naj uporabljajo skupne preiskovalne skupine in izmenjavo informacij v mednarodnih primerih okoljske kriminalitete, kar bo olajšalo usklajevanje preiskav in pregonov, ki vzporedno potekajo v več državah članicah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je eden od številnih vzrokov za nezadostno uskladitev direktive o okoljski odgovornosti, da ne določa uporabe standardnega upravnega postopka, po katerem bi se pristojnim organom prijavile neposredne nevarnosti za okoljsko škodo ali dejanska okoljska škoda; zato obžaluje, da ni obveznosti objave tovrstnih prijav ali informacij o tem, kako so bili primeri obravnavani; ugotavlja, da so nekatere države članice prepoznale to omejitev v svojih nacionalnih zakonodajah, zato so oblikovale zbirke podatkov za prijave, nesreče in primere; kljub temu poudarja, da se ta praksa med državami članicami zelo razlikuje in da je razmeroma omejena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi bilo treba zbirati zanesljive podatke o okoljskih nesrečah, zaradi katerih se uporabi direktiva o okoljski odgovornosti ali drugi upravni, civilni ali kazenski instrumenti pod nadzorom projektne skupine EU za direktivo o okoljski odgovornosti, ustrezne podatke pa objaviti; poziva Komisijo, naj oceni razmere, da bi se ugotovilo, ali se je s kombinacijo različnih pravnih instrumentov mogoče ustrezno odzvati na okoljsko škodo ali še vedno obstajajo velike vrzeli, ki bi jih bilo treba odpraviti; vztraja, da je potrebno pravilno izvajanje direktive o okoljski odgovornosti s spodbujanjem držav članic, da beležijo podatke o izrednih dogodkih, povezanih z direktivo, objavljajo registre, ki izhajajo iz nje, in zbirajo podatke, potrebne za dokumentiranje njene uspešne in učinkovite uporabe v državi, da bi povečali zaupanje v sistem iz te direktive in za boljše izvajanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da skoraj v vseh primerih, povezanih z direktivo o okoljski odgovornosti, izvajalci sodelujejo z upravnimi organi za namene sanacije; vendar ugotavlja, da povprečen strošek sanacijskega ukrepa znaša 42 000 EUR (18), pri čemer so bili ti stroški v nekaterih pomembnih primerih precej višji; zato obžaluje, da v teh primerih zaradi insolventnosti izvajalca ni bilo mogoče povrniti stroškov in da jih je morala zato kriti država, torej posredno davkoplačevalci, kar je treba v prihodnje preprečiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je v vseh državah članicah le majhno število podjetij, kaznovanih v okoljskih zadevah, čeprav se dokazano dogajajo kazniva dejanja v smislu direktive o kazenskopravnem varstvu okolja; v zvezi s tem poudarja, da Komisija ali države članice vzrokov še niso izčrpno analizirale ali pojasnile; |
| --- | --- |

9.

Priporočila

| 10. | poziva, naj se direktiva o okoljski odgovornosti čim prej revidira in preoblikuje v povsem usklajeno uredbo; hkrati poudarja, da je treba direktivo o okoljski odgovornosti posodobiti in uskladiti z drugimi zakonodajnimi akti EU za varstvo okolja, vključno z direktivo o kazenskopravnem varstvu okolja; v zvezi s tem poudarja, da izvajanje in uporaba pravil EU o odgovornosti podjetij za okoljsko škodo trenutno ne zagotavljata enakih konkurenčnih pogojev za industrijo EU in zato izkrivljata dobro delovanje notranjega trga EU; poziva k večjim prizadevanjem za uskladitev izvajanja direktive o okoljski odgovornosti v državah članicah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj se direktiva o kazenskopravnem varstvu okolja posodobi na podlagi temeljite ocene učinka, v kateri bi bilo treba med drugim oceniti področje uporabe direktive, pri tem pa upoštevati nove vrste in vzorce okoljske kriminalitete; poudarja tudi, da je treba zagotoviti učinkovito izvrševanje veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen z vse večjo zavezanostjo držav članic, da si bodo prizadevale za priznanje ekocida na nacionalni in mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj preuči njegov pomen za pravo in diplomacijo EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi dodatna pojasnila in smernice za pristojne nacionalne organe in tožilce o ključnih pravnih izrazih iz direktivo o kazenskopravnem varstvu okolja ter razvije usklajeno klasifikacijo kaznivih dejanj zoper okolje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da so instrumenti mehkega prava, kot so smernice o razlagi pravnih pojmov, uporabljenih v direktivi o okoljski odgovornosti in direktivi o kazenskopravnem varstvu okolja, ocenjevanje škode ali informacij ter primerjava praks v zvezi s sankcijami v državah članicah, pomembni za večjo učinkovitost pri izvajanju direktiv; poudarja, da je treba v državah članicah uvesti dosti bolj pravočasne in stroge regulativne ukrepe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi bilo treba uskladiti izvrševanje in oblikovati projektno skupino EU za direktivo o okoljski odgovornosti, sestavljeno iz visoko kvalificiranih strokovnjakov in uradnikov Komisije, da bi po eni strani podprli države članice na njihovo zahtevo pri izvajanju in izvrševanju direktive, po drugi strani pa podprli žrtve okoljske škode in jim svetovali glede možnosti, ki so na voljo za pravno ukrepanje na ravni EU (primerljivo z mrežo SOLVIT); |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi moral revidirani okvir zagotoviti boljše zbiranje podatkov po vsej EU, izmenjavo informacij, preglednost in izmenjavo dobrih praks med državami članicami ob podpori projektne skupine EU za direktivo o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča, naj prihodnja projektna skupina EU za direktivo o okoljski odgovornosti podpira izvajanje celovitega sistema spremljanja, da bi pristojnim organom zagotovili učinkovit nabor orodij za spremljanje in uveljavljanje skladnosti z okoljsko zakonodajo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj s podporo projektne skupine EU za direktivo o okoljski odgovornosti vzpostavijo sisteme zaščite in podpore za žrtve okoljske škode ter jim zagotovijo popoln dostop do pravnega varstva, informacij in odškodnine; poudarja ključno vlogo, ki jo imajo okoljske nevladne organizacije pri ozaveščanju in opredelitvi potencialnih kršitev okoljskega prava EU in nacionalnega okoljskega prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost hitrih mehanizmov za odškodninske zahtevke, da bi zagotovila hitro plačilo odškodnine žrtvam v primerih insolventnosti, ki bi lahko privedla do dodatne škode; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja sprejetje Direktive (EU) 2020/1828; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da trenutno poteka pregled Aarhuške konvencije (19); poudarja, da Aarhuška uredba omogoča dostop do informacij, sodelovanje javnosti pri odločanju in dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter s tem javni nadzor nad akti EU, ki vplivajo na okolje; poudarja, da je direktiva o okoljski odgovornosti zajeta v Aarhuški konvenciji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, zlasti, da imajo zagovorniki okoljskih človekovih pravic, ki si prizadevajo za pravice in temeljne svoboščine, povezane z uživanjem varnega, zdravega in trajnostnega okolja, ključno vlogo, in odločno obsoja vse oblike nasilja, nadlegovanja in ustrahovanja, ki se izvajajo nad njimi, tudi kadar je njihov namen, da postopkovno ogrozijo prizadevanja, da bi bili tisti, ki povzročijo okoljsko škodo, zanjo pravno odgovorni; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno in učinkovito preiskovanje in pregon teh dejanj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja obstoječe zahteve po poročanju tudi o nefinančnih zadevah; vendar pa ugotavlja, da je bilo tako poročanje doslej pravna dolžnost le za velika podjetja; poziva Komisijo, naj v prihodnji reviziji direktive o nefinančnem poročanju poudari izvrševanje teh zahtev po poročanju v primeru okoljske neučinkovitosti (20); |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi bilo treba dodatno pojasniti in po potrebi razširiti večino opredelitev pojmov v direktivi o okoljski odgovornosti, predvsem „okoljske škode“ in „izvajalca“, da bi bila direktiva pravična in razumljiva za vse deležnike ter da bi ostala v koraku z izjemno hitrim razvojem na področju onesnaževal; zato pozdravlja sedanja prizadevanja, da bi se pripravil dokument za enotno razumevanje ključnih opredelitev in konceptov iz direktive o okoljski odgovornosti; vendar obžaluje, da se Komisija in vladne skupine strokovnjakov za direktivo o okoljski odgovornosti niso dogovorile o obliki tega dokumenta, kar pomeni, da ga bo pripravilo svetovalno podjetje, ki ga je najela Komisija, da bi podprla izvajanje večletnega delovnega programa za direktivo o okoljski odgovornosti za obdobje 2017–2020; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi bilo treba revizijo direktive o okoljski odgovornosti uskladiti s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, da bi zaščitili interese državljanov EU in okolje; priznava, da imajo okolje in ekosistemi lastno vrednost in pravico do učinkovitega varstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je ureditev odgovornosti v zvezi z razpršenim onesnaževanjem v pravu EU razdrobljena; poziva Komisijo, naj izvede študijo o tem, kako različne ureditve odgovornosti EU obravnavajo razpršeno onesnaževanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so eden od razlogov za nedosledno uporabo direktive različne razlage in uporaba meril iz Priloge I k direktivi o okoljski odgovornosti, kjer se natančneje opredeljuje „okoljska škoda“, kot določa člen 2(1)(a) te direktive; zato poziva k doslednejši uporabi ter boljši pojasnitvi teh meril in smernic, s tem pa tudi „večje škode“ v okviru direktive o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj oceni, ali bi lahko z razširitvijo področja uporabe direktive o okoljski odgovornosti ter dejavnosti iz Priloge III omejili kratko- in dolgoročno škodo za okolje, zdravje ljudi in kakovost zraka; ravno tako jo poziva, naj oceni, ali se s pristopom po previdnostnem načelu ustrezno in uspešno predvidijo morebitna nevarna tveganja ali vplivi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in Svet, naj prednostno obravnavata kazniva dejanja zoper okolje; poziva Komisijo, naj v celoti uporabi člen 83(2) PDEU in preuči sprejetje splošne okvirne direktive o kaznivih dejanjih zoper okolje ter učinkovitih in sorazmernih sankcijah, kjer bi določili, katero ravnanje je treba kaznovati, pa tudi naravo kršitev, vrste kaznivih dejanj, ureditve povračila škode, sanacijske ukrepe in minimalne sankcije, vključno s splošno odgovornostjo pravnih oseb in posameznikov; poziva jo tudi, naj oceni možnost vključitve kaznivih dejanj zoper okolje v kategorije kaznivih dejanj iz člena 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je mogoče okoljsko škodo preprečevati s celovitimi in učinkovitimi preventivnimi ukrepi ter odvračilnimi in sorazmernimi kazenskimi sankcijami; obžaluje nizko stopnjo odkrivanja, preiskovanja, pregona in obsodb za kazniva dejanja zoper okolje; meni, da bi morala podjetja v skladu z načelom, da plača onesnaževalec, kriti celotne stroške okoljske škode, ki jo neposredno povzročijo, s čimer bi jih spodbudili k internalizaciji okoljskih stroškov in preprečevanju njihove eksternalizacije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi morala okoljska škoda vključevati upravno, civilno in kazensko odgovornost za odgovorna podjetja v skladu z načelom ne bis in idem; ugotavlja, da te oblike odgovornosti obstajajo hkrati z drugimi režimi odgovornosti v poslovnem pravu, kot sta pravo varstva potrošnikov ali konkurenčno pravo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje pojavnosti kaznivih dejanj zoper okolje, saj skupne ocene Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Urada Združenih narodov za droge in kriminal, Programa Združenih narodov za okolje in Interpola o denarni vrednosti vseh kaznivih dejanj zoper okolje kažejo, da gre za četrto najobsežnejšo vrsto mednarodne kriminalitete; ugotavlja, da so kazniva dejanja zoper okolje posredno ali neposredno povezana z mednarodnim organiziranim kriminalom in korupcijo (21); poziva Europol, naj posodobi študijo iz leta 2015 (22) in redno zagotavlja posodobljene podatke; poudarja, da sta zamrznitev in zaplemba premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, tudi zoper okolje, pomembno sredstvo za boj proti organiziranemu kriminalu, in tudi, da je treba te koristi uporabiti tudi za socialne namene, da bi popravili povzročeno škodo in izboljšali okolje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi mandat Evropskega javnega tožilstva, ko bo dokončno vzpostavljeno in polno delovalo, razširili na kazniva dejanja zoper okolje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Europol in Eurojust, naj v večjem obsegu dokumentirata, preiskujeta in preganjata kazniva dejanja zoper okolje; poziva Komisijo, Europol in Eurojust, naj zagotovijo dodatno podporo in bolj učinkovito ter institucionalizirano strukturo za obstoječe mreže strokovnih delavcev, čezmejno izvrševanje, okoljske agencije in specializirane tožilce, kot sta Evropska mreža tožilcev za okolje (ENPE) in Forum sodnikov Evropske unije za okolje (EUFJE); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen (e-)usposabljanja za akterje preprečevanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj na področju okoljske kriminalitete in poziva agencijo CEPOL, naj okrepi usposabljanje na tem področju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je pomembno okrepiti mrežo Europola za boj proti okoljskemu kriminalu EnviCrimeNet na nacionalni ravni in ravni EU, da bi omogočili izvajanje neodvisnih in učinkovitih preiskav za boj proti okoljski kriminaliteti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da mora sistem EU o okoljski odgovornosti spoštovati skladnost politik za razvoj in načelo „nepovzročanja škode“; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj preuči uvedbo sekundarnega sistema odgovornosti za škodo, povzročeno zdravju ljudi in okolju (23), in sicer odgovornosti matičnih družb in verižne odgovornosti, ter naj pripravi oceno o sedanjem stanju glede odgovornosti hčerinskih družb, ki delujejo izven EU, ter o možnih izboljšavah v primerih okoljske škode; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja napoved Komisije, da bo njen predlog o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij vključeval sistem odgovornosti, in meni, da bi morala biti podjetja v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorna za škodo, ki so jo podjetja pod njihovim nadzorom povzročila ali prispevala k njej z dejanji ali opustitvami, če so kršila človekove pravice ali povzročila okoljsko škodo, razen če lahko podjetje dokaže, da je ravnalo s primerno skrbnostjo v skladu z obveznostmi primerne skrbnosti in sprejelo vse razumne ukrepe za preprečitev te škode, na ta način pa bi žrtve dobile imele ustrezna pravna sredstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da se lahko podjetje sklicuje na možnost ugovora na podlagi dovoljenja in ugovora na podlagi stanja v skladu z direktivo o okoljski odgovornosti le, kadar lahko dokaže, da ni moglo vedeti za nevarnost, povezano z njegovo dejavnostjo (obrnjeno dokazno breme); zato poziva, naj se v spremenjenem sistemu okoljske odgovornosti v skladu z načelom, da plača onesnaževalec, omeji področje uporabe za ugovor na podlagi dovoljenja in na podlagi stanja, da bi bil sistem bolj učinkovit; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi direktivo o okoljski odgovornosti uskladili z zakonodajo o civilni odgovornosti za upravne odbore podjetij v primerih, ko obstaja vzročna povezava med ukrepi ali opustitvijo ukrepanja upravnega odbora in okoljsko škodo, opredeljeno v direktivi o okoljski odgovornosti, tudi kadar je škoda posledica dejavnosti onesnaževanja, ki se izvajajo za povečanje dobička podjetja in bonusa članov upravnega odbora (24); |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da bi lahko stroške okoljske škode za davkoplačevalce in odgovorne subjekte močno zmanjšali s pomočjo instrumentov finančnega jamstva; vendar ugotavlja, da direktiva o okoljski odgovornosti ne določa obveznega sistema finančnega jamstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj preuči uvedbo sistema obveznih finančnih jamstev (ki bi zajel zavarovanja, bančne garancije, skupine podjetij, vrednostne papirje ter obveznice ali sklade) z najvišjim pragom za posamezni primer, da stroškov stroške sanacije okoljske škode ne bi nosili davkoplačevalci; Komisijo tudi poziva, naj razvije usklajeno metodologijo EU za izračun največjega praga za odgovornost, pri čemer naj upošteva dejavnost in vpliv na okolje; poudarja, da je treba poskrbeti za možnost finančnega nadomestila tudi v primeru insolventnosti odgovornega izvajalca; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo o uvedbi sheme finančnega nadomestila na ravni EU ali na nacionalni ravni v okviru direktive o okoljski odgovornosti, če razpoložljiva sredstva na zadoščajo glede na obseg škode; poudarja, da bi bilo treba v razpravah o tej temi med drugim obravnavati tudi možne načine za količinsko opredelitev okoljske škode; |
| --- | --- |

44.

| 45. | glede na to, da je namen direktive o okoljski odgovornosti preprečevati in sanirati okoljsko škodo, meni, da bi se morala prihodnja uredba (uredba o okoljski odgovornosti) uporabljati za vsa podjetja, ki delujejo v EU, ne glede na to, kje so registrirana ali kje je njihov sedež, in da sta za zadostitev potreb podjetij v svetovnem gospodarstvu potrebna celostni pristop in vzajemnost; poleg tega meni, da bi bilo treba uporabo prihodnje uredbe razširiti na vsa subjekte, ki prejemajo sredstva EU, nacionalna ali regionalna sredstva ter s svojimi dejavnostmi povzročajo okoljsko škodo ali bi jo lahko povzročila; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja, da si vse več evropskih podjetij prizadeva ustvariti trajnostno vrednost, ter vsa podjetja poziva k doseganju trojnega izida; |
| --- | --- |

46.

| 47. | se zaveda, da lahko prehod na trajnostnejše in okolju prijaznejše načine proizvodnje zahteva veliko časa in stroškov, ter poudarja, da sta za zadevna podjetja pomembni pravna varnost in predvidljivost poslovanja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja, da mora Unija spodbujati visoko raven varstva okolja na svojem ozemlju in si po najboljših močeh prizadevati za preprečevanje okoljske škode, ki jo podjetja s sedežem v državah članicah EU povzročijo v tretjih državah; prav tako opozarja, da ni pravnega instrumenta EU, ki bi omogočal pregon evropskih gospodarskih družb v tujini zaradi kaznivih dejanj zoper okolje ali dejavnosti, ki povzročajo okoljsko škodo; poziva EU, naj matične družbe spodbuja k trajnostnemu in odgovornemu pristopu pri sodelovanju s tretjimi državami v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in okolja, ter jih odvrača od naložbenih strategij, ki bodo povzročile neposredno nevarnost; spodbuja Komisijo, naj pripravi spodbude za podjetja, katerih ukrepi za trajnostnost prostovoljno presegajo predpise o varstvu okolja in biotske raznovrstnosti, ter te ukrepe oceni, da bi širila dobre prakse in ta podjetja postavila za zgled drugim podjetjem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj zagotovi polno izvajanje in izvrševanje določb o biotski raznovrstnosti v vseh trgovinskih sporazumih, tudi prek glavnega uradnika za trgovinsko skladnost; meni, da bi morala Komisija bolje ocenjevati učinek trgovinskih sporazumov na biotsko raznovrstnost ter po potrebi naknadno ukrepati in okrepiti določbe o biotski raznovrstnosti v obstoječih in prihodnjih sporazumih; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj poskrbi za izvrševanje določb o vzpostavitvi ali ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev glede okoljskih vprašanj v trgovinskih sporazumih EU, kadar so te določbe vključene tak sporazum; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da bi bilo treba v vnaprej opredeljenih primerih zelo razširjenega onesnaženja za reševanje problema uporabiti ne samo instrumente za okoljsko odgovornost, ampak več instrumentov, tudi upravne ukrepe, denarne kazni in v nekaterih primerih kazenski pregon; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj zagotovi izvrševanje sankcij iz direktive o kazenskopravnem varstvu okolja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pri tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da se pri pogodbah o javnih naročilih in dodeljevanju javnih sredstev upošteva družbena odgovornost podjetij pri preprečevanju okoljske škode in njenem odpravljanju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi predlog za okoljske inšpekcijske preglede na ravni EU, kot je predlagal forum za okoljsko skladnost in upravljanje v devetem ukrepu svojega delovnega programa, vendar meni, da priporočilo o določitvi minimalnih meril za okoljske inšpekcijske preglede ni dovolj; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepanje EU, njenih držav članic in mednarodne skupnosti za dejavnejši boj proti okoljski kriminaliteti; poziva Komisijo in države članice, naj na mednarodnih forumih krepijo ozaveščenost in spodbujajo iskanje rešitev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | predlaga, naj se po potrebi posodobi priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 (25), kjer je podobno razloženo izvajanje okoljskih inšpekcijskih pregledov, in naj se preoblikuje v zavezujoč dokument ali uredbo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva varuhinjo človekovih pravic EU, naj se bolj osredotoči na vprašanja, povezana s pravnim redom Unije na področju okolja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da podjetja, obsojena zaradi okoljske kriminalitete, ustrezno, a omejeno časovno obdobje ne bi smela imeti koristi od ukrepov, predvidenih za podjetja, vpisana v register za preglednost; v ta namen predlaga, naj se revidira področje uporabe registra za preglednost in kodeks ravnanja v zvezi z njim, da bi vključili določbe o začasnem izbrisu podjetij, obsojenih zaradi okoljske kriminalitete; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da se lahko zaradi zaupne obravnave informacij o učinkih industrijske dejavnosti ter težav pri nadziranju in odkrivanju praks, kot so nezakoniti izpusti snovi ali odpadkov v morje, razplinjevanje in izlitje olja z ladij, poveča število kršitev zakonodaje o onesnaževanju vode; zato poudarja, da bi morale države članice objaviti ustrezne informacije in na ta način olajšati iskanje morebitne vzročne povezave med industrijskimi dejavnostmi in škodo za okolje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podpira poziv OZN, da se na svetovni ravni prizna pravica do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja na ravni OZN; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opozarja, da svetovni porast okoljske kriminalitete vse bolj ogroža uresničevanje Agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, prebivalstvo v državah v razvoju pa je pri hrani, zdravju in ekonomski varnosti neposredno odvisno od okolja; obžaluje, da se zaradi degradacije biotske raznovrstnosti, ki jo povzroča okoljska kriminaliteta, in posledične izgube virov povečuje njihova ranljivost; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva k večji podpori za lokalne organe in vlade v državah v razvoju, da bi notranjo zakonodajo in politiko uskladili z mednarodnimi okoljskimi standardi; poudarja, da je treba podpreti civilno družbo in lokalne akterje v tretjih državah in državah v razvoju pri prizadevanjih, da bi vladni organi prevzeli odgovornost za okoljsko škodo, ki jo povzročajo zasebna ali državna podjetja, dopušča ali podpira pa jo država; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(2)  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

(3)  UL L 102, 11.4.2006, str. 15.

(4)  UL L 140, 5.6.2009, str. 114.

(5)  UL L 178, 28.6.2013, str. 66.

(6)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(7)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(8)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(9)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(10)  Direktiva 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju (UL L 178, 28.6.2013, str. 66).

(11)  COM(2016)0204, str. 10.

(12)  Generalni direktorat za okolje, Outcome of the Specific Contract 'Support for the REFIT actions for the ELD – phase 2’ (Rezultati posameznega naročila „Podpora za ukrepe v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov za direktivo o okoljski odgovornosti – faza 2“), Evropska komisija, Bruselj, 2019, str. 17.

(13)  REFIT Evaluation of the Environmental Liability Directive (Ocena direktive o okoljski odgovornosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov), str. 47.

(14)  UL L 409, 4.12.2020, str. 1.

(15)  UL C 215, 19.6.2018, str. 125.

(16)  Sporočilo Komisije z dne 18. januarja 2018 z naslovom Ukrepi EU za izboljšanje okoljske skladnosti in upravljanja (COM(2018)0010).

(17)  Forum za okoljsko skladnost in upravljanje, Endorsed work programme 2020–2022 to improve environmental compliance and governance (Odobreni delovni program za obdobje 2020–2022 za izboljšanje okoljske skladnosti in upravljanja), Evropska komisija, Bruselj, 2020.

(18)  Tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve, Environmental liability of companies (Okoljska odgovornost podjetij), Evropski parlament, Bruselj, 2020, str. 110.

(19)  Predlog Komisije uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. oktobra 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (COM(2020)0642).

(20)  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

(21)  Gl. poročilo za EFFACE Organised Crime and Environmental Crime: Analysis of International Legal Instruments (Organizirani kriminal in kazniva dejanja zoper okolje: analiza mednarodnih pravnih instrumentov) (2015) ali študijo Transnational environmental crime undermines sustainable development (Čezmejna kazniva dejanja zoper okolje ogrožajo trajnostni razvoj) (2019).

(22)  Europol, Report on Environmental Crime in Europe (Poročilo o okoljski kriminaliteti v Evropi), 5. junij 2015.

(23)  Gl. na primer sodbo Sodišča z dne 10. septembra 2009, Akzo Nobel NV in drugi proti Komisiji Evropskih skupnosti, C-97/08 B, ECLI:EU:C:2009:536.

(24)  Npr. škandal Dieselgate in primer izvršnega direktorja podjetja Volkswagen.

(25)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o minimalnih merilih za okoljsko inšpekcijo v državah članicah (UL L 118, 27.4.2001, str. 41).

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/196

---

P9_TA(2021)0260

Nove poti za zakonite delovne migracije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o novih poteh za zakonite delovne migracije (2020/2010(INI))

(2022/C 15/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 3(2), ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 79, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 3(2), ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 79,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in zlasti člena 2 Protokola št. 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in zlasti člena 2 Protokola št. 4,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 45, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 45,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in zlasti 13. člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in zlasti 13. člena,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in zlasti načel 5, 6, 10, 12 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in zlasti načel 5, 6, 10, 12 in 16,

| — | ob upoštevanju mednarodnih delovnih standardov o migraciji delavcev, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca dela Mednarodne organizacije dela, ter Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 18. decembra 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih delovnih standardov o migraciji delavcev, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca dela Mednarodne organizacije dela, ter Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 18. decembra 1990,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom Evropska agenda o migracijah (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom Evropska agenda o migracijah (COM(2015)0240),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom K reformi skupnega evropskega azilnega sistema in krepitvi zakonitih poti v Evropo (COM(2016)0197) in z dne 12. septembra 2018 z naslovom Izboljšanje zakonitih poti v Evropo: nepogrešljiv del uravnotežene in celovite migracijske politike (COM(2018)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom K reformi skupnega evropskega azilnega sistema in krepitvi zakonitih poti v Evropo (COM(2016)0197) in z dne 12. septembra 2018 z naslovom Izboljšanje zakonitih poti v Evropo: nepogrešljiv del uravnotežene in celovite migracijske politike (COM(2018)0635),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta in politične izjave, sprejetih na vrhu med EU in Afriko o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015 v Valletti, zlasti njegovih ustreznih delov o migracijah in mobilnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta in politične izjave, sprejetih na vrhu med EU in Afriko o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015 v Valletti, zlasti njegovih ustreznih delov o migracijah in mobilnosti,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 10. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 10. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta z dne 15. januarja 2016 o razvoju ustreznih zakonitih ekonomskih migracijskih poti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta z dne 15. januarja 2016 o razvoju ustreznih zakonitih ekonomskih migracijskih poti (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (COM(2020)0758),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo (4),

| — | ob upoštevanju študij tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve GD za notranjo politiko iz septembra 2015 o preučitvi novih zakonodajnih možnosti na področju migracije delavcev v Evropsko unijo in iz oktobra 2015 o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije ter študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2019 o stroških neukrepanja na področju zakonite migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve GD za notranjo politiko iz septembra 2015 o preučitvi novih zakonodajnih možnosti na področju migracije delavcev v Evropsko unijo in iz oktobra 2015 o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije ter študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2019 o stroških neukrepanja na področju zakonite migracije,

| — | ob upoštevanju pregleda ustreznosti zakonodaje EU o zakoniti migraciji, ki ga je Komisija izvedla 29. marca 2019 (v nadaljnjem besedilu: pregled ustreznosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda ustreznosti zakonodaje EU o zakoniti migraciji, ki ga je Komisija izvedla 29. marca 2019 (v nadaljnjem besedilu: pregled ustreznosti),

| — | ob upoštevanju študij Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije iz 23. aprila 2020 z naslovom Immigrant key workers: Their contribution to Europe’s COVID-19 response (Ključni delavci priseljenci: njihov prispevek k odzivu Evrope na pandemijo covida-19) in iz 19. maja 2020 z naslovom A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic (Ranljiva delovna sila: delavci migranti med pandemijo covida-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije iz 23. aprila 2020 z naslovom Immigrant key workers: Their contribution to Europe’s COVID-19 response (Ključni delavci priseljenci: njihov prispevek k odzivu Evrope na pandemijo covida-19) in iz 19. maja 2020 z naslovom A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic (Ranljiva delovna sila: delavci migranti med pandemijo covida-19),

| — | ob upoštevanju študij Evropske migracijske mreže, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij Evropske migracijske mreže,

| — | ob upoštevanju študij Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah migrantov,

| — | ob upoštevanju dejavnosti, poročil in resolucij Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti, poročil in resolucij Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil Mednarodne organizacije za migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil Mednarodne organizacije za migracije,

| — | ob upoštevanju pravnega reda EU na področju zakonitih delovnih migracij, razvitega v obdobju 2004–2016, ki ureja pogoje za vstop in prebivanje ter pravice delavcev, ki so državljani tretjih držav, ter vključuje: |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega reda EU na področju zakonitih delovnih migracij, razvitega v obdobju 2004–2016, ki ureja pogoje za vstop in prebivanje ter pravice delavcev, ki so državljani tretjih držav, ter vključuje:

| — | Direktivo Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (5) (direktiva o modri karti), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (5) (direktiva o modri karti),

| — | Direktivo 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (6) (direktiva o enotnem dovoljenju), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (6) (direktiva o enotnem dovoljenju),

| — | Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (7) (direktiva o sezonskih delavcih), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (7) (direktiva o sezonskih delavcih),

| — | Direktiva 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (8) (direktiva o premestitvah znotraj podjetja), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (8) (direktiva o premestitvah znotraj podjetja),

| — | Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (9), |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (9),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. junija 2016 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visoko usposobljene zaposlitve (COM(2016)0378) in ustreznih stališč, ki sta jih leta 2017 sprejela Evropski parlament in Svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. junija 2016 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visoko usposobljene zaposlitve (COM(2016)0378) in ustreznih stališč, ki sta jih leta 2017 sprejela Evropski parlament in Svet,

| — | ob upoštevanju direktiv, ki urejajo pogoje za vstop in prebivanje ter pravice drugih splošnejših kategorij državljanov tretjih držav, kot sta direktivi o pravici do združitve družine (10) in o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv, ki urejajo pogoje za vstop in prebivanje ter pravice drugih splošnejših kategorij državljanov tretjih držav, kot sta direktivi o pravici do združitve družine (10) in o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (11),

| — | ob upoštevanju direktiv, ki urejajo pogoje za vstop in prebivanje za kategorije državljanov tretjih držav, ki v EU ne vstopijo za namene dela, vendar jim je to dovoljeno, kot so direktive, ki upravičencem do mednarodne zaščite zagotavljajo pravico do dostopa do zaposlitve in samozaposlitve po priznanju njihovega statusa ali prosilcem za mednarodno zaščito zagotavljajo dostop do trga dela najpozneje v devetih mesecih po vložitvi njihove prošnje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv, ki urejajo pogoje za vstop in prebivanje za kategorije državljanov tretjih držav, ki v EU ne vstopijo za namene dela, vendar jim je to dovoljeno, kot so direktive, ki upravičencem do mednarodne zaščite zagotavljajo pravico do dostopa do zaposlitve in samozaposlitve po priznanju njihovega statusa ali prosilcem za mednarodno zaščito zagotavljajo dostop do trga dela najpozneje v devetih mesecih po vložitvi njihove prošnje,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0143/2021),

| A. | ker je sedanji zakonodajni okvir Unije o zakoniti delovni migraciji (v nadaljnjem besedilu: zakonita migracija) razdrobljen in zajema sektorske direktive, ki določajo pogoje za vstop in prebivanje za posebne kategorije državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

A.

ker je sedanji zakonodajni okvir Unije o zakoniti delovni migraciji (v nadaljnjem besedilu: zakonita migracija) razdrobljen in zajema sektorske direktive, ki določajo pogoje za vstop in prebivanje za posebne kategorije državljanov tretjih držav;

| B. | ker so Unija in njene države članice zaradi različnih pravil, ki temeljijo na 27 nacionalnih pristopih, neprivlačne destinacije za zakonito migracijo; |
| --- | --- |

B.

ker so Unija in njene države članice zaradi različnih pravil, ki temeljijo na 27 nacionalnih pristopih, neprivlačne destinacije za zakonito migracijo;

| C. | ker je zakonita migracija kljub nameri iz evropske agende o migracijah za prizadevanja za celovit pristop od leta 2015 komajda del razvoja migracijske politike EU; |
| --- | --- |

C.

ker je zakonita migracija kljub nameri iz evropske agende o migracijah za prizadevanja za celovit pristop od leta 2015 komajda del razvoja migracijske politike EU;

| D. | ker novi pakt o migracijah in azilu ne prinaša posebnih predlogov o zakonitih delovnih migracijah, čeprav so zakonite delovne migracije nepogrešljive za celovito migracijsko in azilno politiko; |
| --- | --- |

D.

ker novi pakt o migracijah in azilu ne prinaša posebnih predlogov o zakonitih delovnih migracijah, čeprav so zakonite delovne migracije nepogrešljive za celovito migracijsko in azilno politiko;

| E. | ker se sedanji zakonodajni okvir nagiba k zaposlovanju bodisi v večnacionalnih družbah (direktiva o premestitvah znotraj podjetja) bodisi v sektorjih z visokokvalificiranimi ali dobro plačanimi delavci na trgih dela Unije (direktiva o modri karti), saj je samo ena direktiva namenjena manj plačanim migracijam (direktiva o sezonskih delavcih); |
| --- | --- |

E.

ker se sedanji zakonodajni okvir nagiba k zaposlovanju bodisi v večnacionalnih družbah (direktiva o premestitvah znotraj podjetja) bodisi v sektorjih z visokokvalificiranimi ali dobro plačanimi delavci na trgih dela Unije (direktiva o modri karti), saj je samo ena direktiva namenjena manj plačanim migracijam (direktiva o sezonskih delavcih);

| F. | ker v EU primanjkuje delovne sile za specifične stopnje znanj in spretnosti, sektorje in poklice, tudi za nizko kvalificirane poklice (12); ker Sporočilo Komisije iz leta 2018 o izboljšanju zakonitih poti v Evropo priznava pomanjkanje strokovnih poklicev, pa tudi poklicev, ki zahtevajo manj formalnega znanja; |
| --- | --- |

F.

ker v EU primanjkuje delovne sile za specifične stopnje znanj in spretnosti, sektorje in poklice, tudi za nizko kvalificirane poklice (12); ker Sporočilo Komisije iz leta 2018 o izboljšanju zakonitih poti v Evropo priznava pomanjkanje strokovnih poklicev, pa tudi poklicev, ki zahtevajo manj formalnega znanja;

| G. | ker je pandemija covida-19 osvetlila našo izjemno odvisnost od ključnih delavcev in osrednjo vlogo, ki jo imajo delavci migranti pri zagotavljanju ključnih storitev, saj je v EU v povprečju 13 % ključnih delavcev priseljencev (13); ker je pandemija covida-19 močno prizadela migrante, njihove družine, gostiteljske skupnosti in domače države ter tudi povečala obstoječe ranljivosti delavcev migrantov in njihovih družin po vsej EU, kar ovira njihovo mobilnost, dostop do trga dela, pravico do dostojnih delovnih pogojev ter dostop do socialnega in zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

G.

ker je pandemija covida-19 osvetlila našo izjemno odvisnost od ključnih delavcev in osrednjo vlogo, ki jo imajo delavci migranti pri zagotavljanju ključnih storitev, saj je v EU v povprečju 13 % ključnih delavcev priseljencev (13); ker je pandemija covida-19 močno prizadela migrante, njihove družine, gostiteljske skupnosti in domače države ter tudi povečala obstoječe ranljivosti delavcev migrantov in njihovih družin po vsej EU, kar ovira njihovo mobilnost, dostop do trga dela, pravico do dostojnih delovnih pogojev ter dostop do socialnega in zdravstvenega varstva;

| H. | ker globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah krepi sodelovanje na področju migracij in priznava skupno odgovornost vseh držav za medsebojno obravnavanje potreb in pomislekov v zvezi z migracijami ter splošno obveznost spoštovanja, varovanja in uresničevanja človekovih pravic vseh migrantov, ne glede na njihov priseljenski status, pri čemer se spodbujata varnost in blaginja vseh skupnosti; |
| --- | --- |

H.

ker globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah krepi sodelovanje na področju migracij in priznava skupno odgovornost vseh držav za medsebojno obravnavanje potreb in pomislekov v zvezi z migracijami ter splošno obveznost spoštovanja, varovanja in uresničevanja človekovih pravic vseh migrantov, ne glede na njihov priseljenski status, pri čemer se spodbujata varnost in blaginja vseh skupnosti;

| 1. | se opira na načelo, da so migracije običajne in da smo ljudje neprestano v gibanju; priznava prispevek državljanov tretjih držav k našim družbam, ekonomiji in kulturi in poudarja, da je treba migracije upravljati na urejen, varen in zakonit način; meni, da bi morala EU za vzpostavitev novih možnosti za zakonito delovno migracijo določiti ambiciozne cilje, ki bodo kos izzivom prihodnosti, hkrati pa učinkovito uporabljati in izboljšati obstoječi pravni in politični okvir; |
| --- | --- |

1.

Veljavni zakonodajni okvir EU

| 2. | ugotavlja, da člen 79 PDEU določa podlago za upravljanje zakonite migracije na ravni Unije in zavezuje države članice k razvoju skupne politike priseljevanja, vključno s skupnimi pravili o pogojih za vstop in prebivanje za državljane tretjih držav ter opredelitvami pravic, ki jih imajo, ko zakonito prebivajo v Uniji, vključno s pogoji svobode gibanja in prebivanja v drugih državah članicah; priznava, da člen 79(5) PDEU državam članicam pridržuje pravico, da določijo število sprejetih državljanov tretjih držav, ki prihajajo na njihovo ozemlje zaradi iskanja zaposlitve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pozitivne učinke okvira EU za delovno migracijo, ki jih je Komisija opredelila v svojem pregledu ustreznosti; ugotavlja, da obstaja stopnja usklajenosti glede pogojev, postopkov in pravic ter večje pravne varnosti za državljane tretjih držav, delodajalce, lokalne, regionalne in nacionalne organe ter uprave; ugotavlja tudi, da ta usklajenost koristi konkurenci na trgih dela EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da pristop EU k zakonitim delovnim migracijam ne izključuje samodejno potrebe po nacionalnih zakonodajnih okvirih; vendar opozarja, da je veljavni okvir Unije, ki ureja zakonito migracijo v Unijo, razdrobljen in osredotočen na posebne kategorije delavcev, predvsem delavcev, zaposlenih v sektorjih z visokimi plačami, in da te kategorije neenako obravnava, zagotavlja različne ravni pravic ter dovoljuje obstoj vzporednih nacionalnih zakonodajnih okvirov; poudarja, da sedanji asimetrični mozaik nacionalnih zakonodaj in zakonodaje EU sicer odraža razlike med nacionalnimi trgi dela, a povzroča konkurenco med nacionalnimi zakonodajnimi okviri in z okvirom Unije, kar pomeni birokratske postopke za bodoče delavce in delodajalce; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da se s takim pristopom zadovoljujejo le kratkoročne potrebe in da ta pristop ni v skladu s ciljem Unije glede celovitega pristopa k migracijski politiki; meni, da je lahko delovna migracija, če je dobro zasnovana in dobro upravljana, vir blaginje, inovacij in rasti tako za države pošiljateljice kot države gostiteljice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je Komisija v pregledu ustreznosti prišla do podobnega sklepa in ugotovila, da je treba sprejeti širok nabor ukrepov, tudi zakonodajnih, za odpravljanje neskladij, vrzeli in pomanjkljivosti; poleg tega ugotavlja, da lahko nove možnosti za zakonito delovno migracijo ugodno vplivajo na zmanjšanje nedovoljenih migracij, ki so nevarne za državljane tretjih držav, ki iščejo zaposlitev v Uniji, in lahko slabo vplivajo na trge dela držav članic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se zaveda, da je bil sedanji okvir Unije, ki ureja zakonite migracije, delno razvit za preprečevanje izkoriščanja delovne sile in za zaščito pravic delavcev državljanov tretjih držav; ugotavlja pa, da so imele veljavne direktive le omejen učinek na preprečevanje izkoriščanja delovne sile in da se delavci migranti še vedno srečujejo z neenako obravnavo in izkoriščanjem delovne sile; poziva Unijo, naj sprejme usklajene ukrepe za odpravo neenake obravnave in izkoriščanja; meni, da je v primerih izkoriščanja uporaba dovoljenj z omejenim trajanjem dobra praksa, ki bi jo bilo treba spodbujati po vsej Uniji; poudarja, da so potrebni ukrepi za izboljšanje dostopnosti in učinkovitosti mehanizmov za spremljanje na delovnem mestu; poudarja, da bi morali biti vzpostavljeni učinkoviti pritožbeni mehanizmi za zaščito vseh delavcev migrantov pred izkoriščanjem v skladu z direktivo o sankcijah zoper delodajalce iz leta 2009 (14), ki bi morali zlasti zagotoviti učinkovit dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev, da bi s tem zagotovili enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

7.

Sprejetje poenostavljenega pristopa

| 8. | poudarja, da sta sedanji pravni okvir in različno izvajanje veljavnih direktiv v državah članicah povzročila številna neskladja za državljane tretjih držav, kar zadeva enako obravnavo, pogoje za vstop in ponovni vstop, delovno dovoljenje, status rezidenta, mobilnost znotraj EU, socialno varnost, priznavanje kvalifikacij in ponovno združitev družine; ugotavlja, da bi lahko te nedoslednosti ovirale vključevanje; poudarja, da poleg tega ta neskladja povzročajo težave tudi podjetjem, ki zaposlujejo državljane tretjih držav (15), in lokalnim organom, ki zagotavljajo storitve vključevanja; poziva k širjenju ustreznih informacij za podjetja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja dodano vrednost, ki jo celoviti okvir Unije za zakonito migracijo prinaša kot del celostnega pristopa k migraciji, saj zagotavlja zakonite in varne možnosti za z delom povezano migracijo, državljanom tretjih držav izboljšuje dostop do trga dela Unije, spodbuja bolj urejeno migracijo, privablja delavce, študente in podjetja, ki jih potrebujejo trg dela EU in nacionalni trgi dela, pomaga omajati kriminalne poslovne modele, ki jih uporabljajo tihotapci in trgovci z ljudmi, zagotavlja, da se delavci, ki so državljani tretjih držav, obravnavajo v skladu s temeljnimi pravicami v EU, izboljšuje dostop do dostojnih delovnih pogojev in spodbuja vključevanje žensk in moških na enaki podlagi; meni, da tak celostni pristop koristi delavcem iz tretjih držav in njihovim družinam, gostiteljskim skupnostim in izvornim državam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poudarja, da je treba v praksi najprej sprejeti ukrepe za boljše in bolj usklajeno izvajanje sedanjega zakonodajnega okvira ter boljše uveljavljanje pravic, določenih v obstoječih direktivah, in boljše širjenje informacij za večjo seznanjenost s postopki, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priporoča poenostavitev zakonodajnega okvira in njegovo uskladitev z določbami o postopkih obravnavanja vlog, razlogih za sprejem in zavrnitev, postopkovnih zaščitnih ukrepih, enaki obravnavi, dostopu do trga dela, tudi s pravico do zamenjave delodajalca, združitvi družine v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in mobilnosti znotraj EU v veljavnih direktivah o zakoniti migraciji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da Komisija načrtuje pregled direktive o enotnem dovoljenju; predlaga razširitev področja uporabe in izvajanje direktive, da bi zajeli širšo kategorijo delavcev; pozdravlja, da Komisija načrtuje pregled direktive o rezidentih za daljši čas, kar predstavlja priložnost za izboljšanje mobilnosti ter poenostavitev in uskladitev postopkov; z zanimanjem pričakuje prihodnje poročilo Komisije o izvajanju direktive o sezonskih delavcih, ki bi moralo podrobno preučiti določbe o prebivališču, enakem obravnavanju in najdaljšem obdobju prebivanja; poziva Komisijo, naj po navedeni oceni razmisli o zakonodajni reviziji zgoraj navedene direktive; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne zakonodajne ukrepe za izboljšanje veljavnih direktiv, tako da jih uskladi z najugodnejšimi določbami; |
| --- | --- |

12.

Izboljšanje mobilnosti znotraj EU

| 13. | poudarja, da je mobilnost državljanov tretjih držav znotraj EU ključni element politike EU o zakoniti migraciji, saj zagotavlja jasno dodano vrednost, ki je ni mogoče doseči na ravni držav članic; opozarja, da prosti pretok delavcev prispeva k usklajevanju povpraševanja in ponudbe na trgih dela EU ter lahko v času krize prispeva tudi k prilagajanju trga dela in splošni gospodarski rasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj izboljšajo usklajevanje med nacionalnimi organi v zvezi s programi mobilnosti državljanov tretjih držav znotraj EU; poudarja, da je treba olajšati zbiranje podatkov, tudi statističnih, in dokazov ter izmenjavo informacij in sodelovanje med državami članicami, da bi izboljšali učinkovitost in uspešnost pravnega reda EU ter v celoti izkoristili dodano vrednost EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi bolj usklajena in prilagodljiva pravila za olajšanje mobilnosti znotraj EU pomenila spodbudo za državljane tretjih držav in pozitiven ukrep za delodajalce, državam članicam pa bi pomagala zapolniti vrzeli na njihovih trgih dela in spodbudila njihova gospodarstva; poudarja tudi, da bi večja mobilnost znotraj EU državljanom tretjih držav, ki so že v EU, omogočala, da izboljšajo svoje možnosti za vključitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da nedavno sprejete direktive o študentih in raziskovalcih ter delavcih, premeščenih znotraj podjetij, državljanom tretjih držav podeljujejo precej obsežnejše pravice do mobilnosti kot prej sprejete direktive o zakoniti migraciji, kot sta prvotna direktiva o modri karti in direktiva o rezidentih za daljši čas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča, naj se kot prvi ukrep za poenostavitev okrepijo pravice do mobilnosti znotraj EU v obstoječih direktivah o zakoniti migraciji; ponovno poudarja, da bi morala Komisija predlagati ustrezne zakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

17.

Vzpostavitev nabora talentov

| 18. | poudarja, da so potrebna nova orodja, ki bodo delodajalce povezala s potencialnimi zaposlenimi, reševala pomanjkanje delovne sile ter olajšale priznavanje formalnih kvalifikacij ter znanj in spretnosti, pridobljenih v tretjih državah, na ravni Unije; poudarja, da so potrebne boljše informacije o zakoniti migraciji v EU za delodajalce in državljane tretjih držav ter da je treba okrepiti strukturiran in smiseln dialog o zakoniti migraciji z ustreznimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zato predlaga razvoj platforme EU za nabor talentov in povezovanje, ki bi se uporabljala kot enotna kontaktna točka za delavce, ki so državljani tretjih držav, delodajalce iz EU in nacionalne uprave; pozdravlja načrt Komisije, da nadalje preuči razvoj tega nabora talentov; priporoča, naj zajema vse sektorje zaposlovanja nizko-, srednje- in visokokvalificiranih delavcev ter zaposlenih in samozaposlenih delavcev, tudi v malih in srednjih podjetjih ter zagonskih podjetjih; ugotavlja, da bi vključitev javnih zavodov za zaposlovanje, tudi na lokalni ravni, v take platforme v EU in državah izvora lahko prispevala k izboljšanju partnerstev in izgradnji zaupanja med državami članicami in tretjimi državami ter pripomogla ustvariti naložbeno okolje in ustreznejše odzivanje na potrebe po zaposlovanju ali pomanjkanje delovne sile na trgu delovne sile; priporoča, naj se olajša sodelovanje tretjih držav v takšnem naboru talentov, na primer na spletu ali prek diplomatskih predstavništev EU in držav članic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi lahko tak nabor talentov EU služil kot pomembno novo orodje za povezovanje in upravljanje ponudbe znanj in spretnosti z nacionalnimi trgi dela ter da bi EU lahko odigrala pomembno vlogo pri vzpostavitvi, spremljanju in nadzoru tega orodja, tudi s financiranjem in izmenjavo znanja; priporoča, naj se platforma uporablja za pojasnitve in boljšo uskladitev zahtev glede izobraževanja in usposabljanja med sodelujočimi državami članicami in tretjimi državami; meni, da bi usklajen prijavni okvir EU, ki bi temeljil na naboru talentov, pomagal zmanjšati birokracijo na ravni držav članic; meni, da ima lahko EU pomembno vlogo pri predhodnem preverjanju kvalifikacij, znanja jezika ter znanj in spretnosti kandidatov; poudarja, kako pomembno je ciljno razširjanje informacij za promoviranje nabora talentov in platforme za povezovanje v tretjih državah in sodelujočih državah članicah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča, naj se v vseh državah članicah z izvajanjem pospešenih postopkov in omogočanjem dostopa do informacij olajša, pospeši, racionalizira in zagotovi pravičnejše ocenjevanje, vzajemno priznavanje in potrjevanje diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij, vključno s formalnim in neformalnim pridobivanjem znanj in spretnosti v tretjih državah; meni, da bi s tem izboljšali mobilnost znotraj EU; poudarja, da je evropsko ogrodje kvalifikacij dobra podlaga za povezavo sistemov kvalifikacij tretjih držav s skupnim referenčnim okvirom EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vztraja, naj države članice nemudoma vzpostavijo mehanizme in ureditve za potrjevanje poklicnih izkušenj ter neformalnega in priložnostnega učenja v skladu s priporočilom Sveta iz leta 2012 (16); poudarja, da morajo nacionalni organi izmenjavati dobre prakse; vztraja, da je treba v razprave o opredelitvi znanj in spretnosti, ki bi morale zajemati usposabljanje na delovnem mestu, neformalne kvalifikacije in delovne izkušnje, vključiti ustrezne organizacije civilne družbe, socialne partnerje in mreže diaspore ter same delavce državljane tretjih držav, pa tudi lokalne organe in mednarodne organizacije (zlasti Mednarodno organizacijo za migracije, Mednarodno organizacijo dela in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj); |
| --- | --- |

22.

Krepitev odnosov s tretjimi državami in spodbujanje zakonitih poti

| 23. | poudarja, da lahko programi mobilnosti delovne sile glede na staranje prebivalstva EU in zmanjševanje delovne sile spodbudijo evropske trge dela in prispevajo h gospodarski rasti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira globalno in lokalno sodelovanje na področju migracij kot enega od načinov za okrepitev razpoložljivosti in prilagodljivosti zakonitih migracijskih poti; ostaja prepričan, da bi s povečanjem zakonitih migracijskih poti zmanjšali nezakonite migracije, omajali poslovni model tihotapcev, zmanjšali trgovino z ljudmi in izkoriščanje delavcev ter okrepili enake možnosti za vse delavce in ponudili zakonito možnost tistim, ki razmišljajo o tem, da bi v Unijo migrirali nezakonito; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj regulira vse agencije za zaposlovanje, po možnosti prek Evropskega organa za delo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi lahko širši dialog o migracijah, na primer z rednimi srečanji na vrhu med EU in več tretjimi državami, olajšal izpolnjevanje potreb trgov dela EU in razvoj uravnoteženih partnerstev, tudi na pobudo podjetij in civilne družbe, kar bi lahko pomagalo pri pripravah na vključevanje državljanov tretjih držav na trg dela v namembni državi in izboljšalo trajnostni prenos pridobljenih znanj in spretnosti med državami izvora in namembnimi državami; poudarja, da je mogoče najti navdih v veljavnih sporazumih o razvoju partnerstev za privabljanje talentov na podlagi znanj in spretnosti, ki namembni državi omogočajo neposredno sodelovanje pri oblikovanju naborov potrebnih znanj in spretnosti državljanov tretjih držav, ki bi jih morda zanimala migracija v EU, vključno z vzpostavitvijo zmogljivosti in programov za usposabljanje za tretje države, ter obravnava potrebo po preglednosti partnerstev s tretjimi državami, tudi zaradi potrebe po vključitvi socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja na pomembno vlogo nakazil in na ugodnosti, ki jih državam pošiljateljicam in gostiteljicam nudijo varne, zakonite in urejene migracije; podpira prizadevanja za reševanje težav „bega možganov“ in „priliva možganov“ z nadaljnjim razvojem instrumentov, ki omogočajo krožno migracijo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj analizira koristi in slabosti obstoječih modelov, ki jih uporabljajo druge države, kot so točkovni sistem in modeli prijave interesa; priporoča, naj se za olajšanje krožne migracije uvedejo prednostna mobilnost in možnost obnovljivih dovoljenj, pravica do ponovnega vstopa ter podaljšanje dovoljenega obdobja odsotnosti za državljane tretjih držav, v katerem se lahko vrnejo v domovino; |
| --- | --- |

26.

Razvoj zakonodajnega okvira EU

| 27. | opozarja, da EU zaostaja v svetovni tekmi za talente; ugotavlja, da je bil edini predlog, ki ga je v zvezi z zakonitimi delovnimi migracijami predstavila prejšnja Komisija, revizija direktive o modri karti; ostaja zavezan prizadevanjem za smotrn in robusten pregled direktive o modri karti, da bi se zagotovila dodana vrednost v smislu uskladitve, priznavanja znanj in spretnosti, poenostavitve postopkov in izboljšane mobilnosti znotraj EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba pri preučevanju prihodnjega razvoja zakonodajnega okvira EU izvajati strukturiran dialog in posvetovanje z deležniki, tudi z ustreznimi organizacijami civilne družbe, socialnimi partnerji in mrežami diaspore ter samimi delavci državljani tretjih držav, pa tudi z lokalnimi organi in mednarodnimi organizacijami (zlasti Mednarodno organizacijo za migracije, Mednarodno organizacijo dela in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj); |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi se morale politika EU in nacionalne politike o zakoniti migraciji osredotočiti na odziv na pomanjkanje delovne sile ter znanj in spretnosti; poziva Komisijo, naj zato analizira neučinkovitost pri preskusih trga dela in programih delovne migracije, ki ne ustrezajo dejanskim potrebam trga dela; priporoča, naj Unija razvije zakonodajni okvir, ki bo v večjem obsegu zajemal državljane tretjih držav, ki iščejo zaposlitev, za katero se zahteva nižja ali srednja usposobljenost (17); |
| --- | --- |

29.

| 30. | v zvezi s tem ugotavlja, da so državljani tretjih držav pogosto zaposleni v sektorju oskrbe na domu (18); ugotavlja, da se v tem sektorju večinoma zaposlujejo ženske; poziva EU in njene države članice, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 189 o delavcih v gospodinjstvu in zagotovijo polno uporabo standardov zaposlovanja; poziva Komisijo, naj tudi razmisli o zakonodajnih ukrepih na tem področju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj razvije vseevropski sistem za privabljanje in lajšanje čezmejnih dejavnosti samozaposlenih oseb, podjetnikov in zagonskih podjetij, da bi okrepili inovacije, pa tudi mladih državljanov tretjih držav brez formalnih kvalifikacij, na primer z vizumi za iskalce zaposlitve in usposabljanjem, ob upoštevanju storitev platforme Europass v skladu s Sklepom (EU) 2018/646 Evropskega parlamenta in Sveta (19); |
| --- | --- |

31.

| 32. | priznava, da sektorske direktive niso vsestranska rešitev niti za potrebe trga dela EU niti, splošneje, za vprašanje zakonite migracije, obenem pa priznava, da imajo države članice nacionalne programe za privabljanje delovnih migrantov; meni, da se mora EU srednjeročno oddaljiti od sektorskega pristopa in sprejeti zakonik o priseljevanju, v katerem bodo določena splošna pravila o vstopu in prebivanju vseh državljanov tretjih držav, ki iščejo zaposlitev v Uniji, in bo uskladil pravice, ki jih uživajo ti državljani tretjih držav in njihove družine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi s splošnim zakonodajnim instrumentom odpravili sedanje različne ureditve postopkov, odpravili različne zahteve, določene v državah članicah, ter zagotovili potrebno poenostavitev in uskladitev pravil brez diskriminacije katerega koli sektorja zaposlovanja ali vrste zaposlenega; meni tudi, da bo tak instrument olajšal sodelovanje med državami članicami ter med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(2)  PE573.223v01-00.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0176.

(4)  UL L 186, 11.7.2019, str. 21.

(5)  UL L 155, 18.6.2009, str. 17.

(6)  UL L 343, 23.12.2011, str. 1.

(7)  UL L 94, 28.3.2014, str. 375.

(8)  UL L 157, 27.5.2014, str. 1. Delavci, premeščeni znotraj podjetij, so napoteni iz podjetja s sedežem zunaj EU v podjetje, ki spada v isto skupino podjetij s sedežem v EU.

(9)  UL L 132, 21.5.2016, str. 21.

(10)  Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do ponovne združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12).

(11)  Direktiva Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL L 16, 23.1.2004, str. 44).

(12)  Študije tematskega sektorja C o raziskovanju novih možnosti za zakonodajo o delovnih migracijah v EU in o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracij.

(13)  Fasani, F. in Mazza, J., Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response, (Ključni delavci imigranti: njihov prispevek k odzivu Evrope na pandemijo covida-19), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(14)  Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24).

(15)  V pregledu ustreznosti je bilo ugotovljeno, da je največ težav z notranjo skladnostjo na naslednjih področjih: postopki obravnavanja vlog, pogoji za sprejem in prebivanje (tudi razlogi za zavrnitev in umik), pogoji za enako obravnavo, mobilnost znotraj EU in ponovna združitev družine;

(16)  Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).

(17)  Glej na primer Evropsko migracijsko mrežo, Determining labour shortages and the need for labour migration from third countries in the EU (Ugotavljanje pomanjkanja delovne sile in potrebe po delovni migraciji iz tretjih držav v EU), Evropska komisija, Bruselj, 2015.

(18)  Glej tudi: EPRS, The cost of non-Europe in the area of legal migration (Stroški neukrepanja na evropski ravni na področju zakonite migracije), Evropski parlament, Bruselj, 2019, str. 21 in 22.

(19)  Sklep (EU) 2018/646 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o skupnem okviru za zagotavljanje boljših storitev za znanja in spretnosti ter kvalifikacije (Europass) (UL L 112, 2.5.2018, str. 42).

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/204 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/204

---

P9_TA(2021)0261

Digitalna prihodnost Evrope: enotni digitalni trg in uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (2020/2216(INI))

(2022/C 15/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2020 o novi agendi za potrošnike – krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020)0696), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2020 o novi agendi za potrošnike – krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020)0696),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo (COM(2018)0237),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta iz februarja 2020 o oblikovanju digitalne preobrazbe v Evropi, ki ga je za Komisijo pripravilo podjetje McKinsey & Company (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta iz februarja 2020 o oblikovanju digitalne preobrazbe v Evropi, ki ga je za Komisijo pripravilo podjetje McKinsey & Company (1),

| — | ob upoštevanju poročil o indeksu digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) iz leta 2020 in rezultatov posebne raziskave Eurobarometra z naslovom Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives (Odnos do vpliva digitalizacije na vsakdanje življenje) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o indeksu digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) iz leta 2020 in rezultatov posebne raziskave Eurobarometra z naslovom Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives (Odnos do vpliva digitalizacije na vsakdanje življenje) (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/302 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. februarja 2018 o naslovitvi neupravičenega geografskega blokiranja in drugih oblik diskriminacije na podlagi državljanstva, kraja prebivališča ali kraja sedeža strank na notranjem trgu ter o spremembi uredb (ES) št. 2006/2004 in (EU) 2017/2394 ter Direktive 2009/22/ES (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/302 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. februarja 2018 o naslovitvi neupravičenega geografskega blokiranja in drugih oblik diskriminacije na podlagi državljanstva, kraja prebivališča ali kraja sedeža strank na notranjem trgu ter o spremembi uredb (ES) št. 2006/2004 in (EU) 2017/2394 ter Direktive 2009/22/ES (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (12),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/2161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in direktiv 98/6/ES, 2005/29/ES ter 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta zaradi boljšega izvrševanja in posodobitve pravil Unije o varstvu potrošnikov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/2161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in direktiv 98/6/ES, 2005/29/ES ter 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta zaradi boljšega izvrševanja in posodobitve pravil Unije o varstvu potrošnikov (13),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (14),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (15),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 o pravicah intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 o pravicah intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (22),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0149/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0149/2021),

| A. | ker na digitalnem enotnem trgu še vedno obstajajo ovire, ki jih je treba odpraviti, da bi lahko v celoti izkoristili njegov potencial, in ker je treba, če naj bo uspešen, ubrati skupen pristop EU, ki bo osredotočen na človeka; |
| --- | --- |

A.

ker na digitalnem enotnem trgu še vedno obstajajo ovire, ki jih je treba odpraviti, da bi lahko v celoti izkoristili njegov potencial, in ker je treba, če naj bo uspešen, ubrati skupen pristop EU, ki bo osredotočen na človeka;

| B. | ker lahko digitalizacija zagotovi veliko večjo vrednost celotnega enotnega trga in je pomembna tako za evropske potrošnike kot za tradicionalne in netradicionalne sektorje, poleg tega pa je lahko tudi konkurenčna prednost na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

B.

ker lahko digitalizacija zagotovi veliko večjo vrednost celotnega enotnega trga in je pomembna tako za evropske potrošnike kot za tradicionalne in netradicionalne sektorje, poleg tega pa je lahko tudi konkurenčna prednost na svetovnem trgu;

| C. | ker so tradicionalni trgi zaradi digitalnega enotnega trga pred vrsto izzivov in ker je treba spoštovati načelo, da je to, kar je nezakonito zunaj spleta, nezakonito tudi v spletu; |
| --- | --- |

C.

ker so tradicionalni trgi zaradi digitalnega enotnega trga pred vrsto izzivov in ker je treba spoštovati načelo, da je to, kar je nezakonito zunaj spleta, nezakonito tudi v spletu;

| D. | ker za umetno inteligenco do določene mere že veljajo zakonske zahteve; |
| --- | --- |

D.

ker za umetno inteligenco do določene mere že veljajo zakonske zahteve;

| E. | ker je treba krepiti zaupanje javnosti v umetno inteligenco, tako da se v zvezi z njo vedno vključijo zahteve za dosledno spoštovanje temeljnih pravic, varstvo potrošnikov, varstvo in varnost podatkov ter spodbujajo inovacije v Evropi; |
| --- | --- |

E.

ker je treba krepiti zaupanje javnosti v umetno inteligenco, tako da se v zvezi z njo vedno vključijo zahteve za dosledno spoštovanje temeljnih pravic, varstvo potrošnikov, varstvo in varnost podatkov ter spodbujajo inovacije v Evropi;

| F. | ker je kmetijstvo v beli knjigi o umetni inteligenci priznano kot eden od sektorjev, v katerih lahko umetna inteligenca poveča učinkovitost, in ker je eden od splošnih ciljev prihodnje skupne kmetijske politike spodbujati pametno kmetovanje; ker lahko raziskave o umetni inteligenci in njena uporaba v kmetijstvu in živinoreji povečajo privlačnost kmetijskega sektorja za mlade ter izboljšajo kmetijsko proizvodnjo na območjih z naravnimi omejitvami, pa tudi dobrobit živali in produktivnost; ker je namen strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost kmetom pomagati pri pridelovanju kakovostnih pridelkov ter pri zmanjšanju izgub hranil ter uporabe pesticidov in gnojil do leta 2030; |
| --- | --- |

F.

ker je kmetijstvo v beli knjigi o umetni inteligenci priznano kot eden od sektorjev, v katerih lahko umetna inteligenca poveča učinkovitost, in ker je eden od splošnih ciljev prihodnje skupne kmetijske politike spodbujati pametno kmetovanje; ker lahko raziskave o umetni inteligenci in njena uporaba v kmetijstvu in živinoreji povečajo privlačnost kmetijskega sektorja za mlade ter izboljšajo kmetijsko proizvodnjo na območjih z naravnimi omejitvami, pa tudi dobrobit živali in produktivnost; ker je namen strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost kmetom pomagati pri pridelovanju kakovostnih pridelkov ter pri zmanjšanju izgub hranil ter uporabe pesticidov in gnojil do leta 2030;

| G. | ker so za digitalni prehod potrebne večje naložbe v ključne omogočitvene dejavnike digitalnega gospodarstva ter usklajevanje z ukrepi za spodbujanje zelenega prehoda; |
| --- | --- |

G.

ker so za digitalni prehod potrebne večje naložbe v ključne omogočitvene dejavnike digitalnega gospodarstva ter usklajevanje z ukrepi za spodbujanje zelenega prehoda;

| H. | ker umetna inteligenca nudi številne koristi, a prinaša tudi nekatera tveganja; |
| --- | --- |

H.

ker umetna inteligenca nudi številne koristi, a prinaša tudi nekatera tveganja;

| I. | ker so države članice in institucije EU v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah dolžne preprečiti, da bi se z uporabo novih in nastajajočih tehnologij neupravičeno omejevale pravice posameznikov do zasebnosti, varstva podatkov, svobodnega izražanja in zbiranja, nediskriminacije in dostojanstva ter druge temeljne pravice; |
| --- | --- |

I.

ker so države članice in institucije EU v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah dolžne preprečiti, da bi se z uporabo novih in nastajajočih tehnologij neupravičeno omejevale pravice posameznikov do zasebnosti, varstva podatkov, svobodnega izražanja in zbiranja, nediskriminacije in dostojanstva ter druge temeljne pravice;

| J. | ker uporaba umetne inteligence prinaša tudi tveganja in vzbuja pomisleke glede etike, obsega in preglednosti pri zbiranju, uporabi in razširjanju osebnih podatkov; |
| --- | --- |

J.

ker uporaba umetne inteligence prinaša tudi tveganja in vzbuja pomisleke glede etike, obsega in preglednosti pri zbiranju, uporabi in razširjanju osebnih podatkov;

Prvi del: odprava ovir za delovanje digitalnega enotnega trga

| 1. | meni, da bi morala digitalna politika EU vzpostaviti in podpirati ključne temelje, potrebne za zagotovitev, da bosta evropski javni in zasebni sektor vodilna v svetu na področju zaupanja vrednih digitalnih inovacij, osredotočenih na človeka; meni, da je digitalni enotni trg eden od teh temeljev in da je namenjen zagotavljanju, da se bo potencial novih tehnologij v celoti izkoristil, tako da bodo odpravljene neupravičene nacionalne ovire in vzpostavljena pravna jasnost za potrošnike in podjetja, kar bo prineslo koristi evropskim državljanom in povečalo konkurenco; meni, da lahko k dosegi tega rezultata prispeva bolje organiziran in skupen evropski pristop k povezovanju in usklajevanju trgov; je prepričan, da so za uresničitev tega cilja potrebni dodatni ukrepi na ravni držav članic in EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, kako pomembno je, da digitalni enotni trg v celoti deluje, da bodo lahko imeli potrošniki in podjetja od njega koristi, ter poziva, naj se malim in srednjim podjetjem pomaga pri njihovi digitalni preobrazbi, ter pričakuje, da bo Komisija pred predložitvijo zakonodaje preverila njeno ustreznost za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da mora biti pristop EU k digitalizaciji popolnoma v skladu z načeli spoštovanja temeljnih pravic, varstva potrošnikov, tehnološke in omrežne nevtralnosti in pravili o varstvu podatkov ter načeloma inkluzivnosti in nediskriminacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da lahko digitalizacija in nastajajoče tehnologije, kot je umetna inteligenca, pomagajo uresničiti cilje industrijske strategije EU in zelenega dogovora ter premostiti nekatere težave, ki so posledica pandemije covida-19; poleg tega meni, da bi lahko sinergijski pristop politike k zelenemu dogovoru, industrijski strategiji in digitalizaciji pomagal izpolniti njihove cilje, hkrati pa bi tlakoval pot za vodilni položaj EU na področju tehnologije; želi poudariti, da se lahko z digitalnimi rešitvami, na primer z delom na daljavo in aplikacijami umetne inteligence, spodbuja vključevanje invalidov na digitalni enotni trg; meni, da je pandemija covida-19 tudi priložnost za pospešitev digitalizacije in da mora biti digitalna preobrazba v splošnem javnem interesu; meni, da bi lahko digitalna preobrazba pomagala zadostiti potrebam mestnih, podeželskih in izoliranih regij v EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen s potencialom, ki ga nove tehnologije nudijo v zvezi s prehodom na krožno in trajnostno gospodarstvo, saj omogočajo uporabo krožnih poslovnih modelov, podpirajo energijsko učinkovitost sistemov za obdelavo in shranjevanje podatkov ter prispevajo k bolj trajnostnim vrednostnim verigam in optimizirajo rabo virov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira, da se pri izvajanju zelenega dogovora uporabljajo in razvijajo trajnostne tehnologije, med drugim tako, da oceni, kako izmenjava podatkov in infrastruktura, potrebna za trajnostni digitalni prehod, vplivata na okolje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bosta omogočanje izmenjave bistvenih in točno določenih naborov podatkov in dostop do njih ključna, če naj se potencial zelenega dogovora v celoti izkoristi; poziva Komisijo, naj določi, kateri nabori podatkov so bistveni v ta namen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi bilo treba odpraviti prakse, ki spodkopavajo pravice potrošnikov, varstvo podatkov in pravice delavcev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi morala Komisija za zakonodajo uporabiti uravnotežen, v prihodnost usmerjen in z dokazi podprt pristop, ki bo temeljil na načelu subsidiarnosti in ustvaril digitalni enotni trg, ki bo zagotavljal konkurenčne, poštene, dostopne, tehnološko nevtralne, inovacijam in potrošnikom prijazne, na človeka osredotočene in zanesljive storitve ter bo gradil varno podatkovno družbo in gospodarstvo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba pri obdavčevanju digitalnega in tradicionalnega gospodarstva ustvariti enake konkurenčne pogoje, in sicer z dosego dogovora glede tega, kje se vrednost ustvarja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izpostavlja, da bi lahko mala in srednja podjetja ter drugi gospodarski akterji, kadar je to ustrezno, imeli koristi od uporabe modelov sodelovanja, kot sta odprtokodna in odprta programska oprema, odvisno od različnih situacij ali okoliščin, ob upoštevanju morebitnih prednosti, kibernetske varnosti, zasebnosti in varstva podatkov ter brez poseganja v veljavno zakonodajo; meni, da lahko to prispeva k doseganju strateške neodvisnosti Evrope na digitalnem področju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj pri prihodnjih zakonodajnih predlogih upošteva svoja vodilna načela in prepreči razdrobljenost digitalnega enotnega trga, odpravi morebitne obstoječe neupravičene ovire in nepotrebne upravne zahteve, podpre inovacije, zlasti v korist malih in srednjih podjetij, ter da ustrezne spodbude za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in enakega dostopa do naložbenih priložnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo veljavne in morebitne nove zakonske zahteve izvajale učinkovito in uspešno; meni, da mora biti čezmejno in medsektorsko izvajanje učinkovito ter da je treba pri tem okrepiti sodelovanje med organi in upoštevati strokovno znanje in ustrezne pristojnosti posameznega organa; meni, da bi morala Komisija vzpostaviti vodilni okvir, da bodo morebitne nove regulativne zahteve na področju umetne inteligence ali s tem povezanih področjih skladne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj si v tesnem usklajevanju z državami članicami in deležniki prizadeva za inovacijam in potrošnikom prijazno regulativno okolje ter evropskemu digitalnemu gospodarstvu nudi večjo finančno in institucionalno podporo, med drugim z naslednjimi ukrepi: vlaganje v izobraževanje, raziskave in razvoj, podpiranje inovacij v Evropi, zagotavljanje večjega in širšega dostopa do lahko berljivih, interoperabilnih in visokokakovostnih industrijskih in javnih informacij, vzpostavitev digitalne infrastrukture, krepitev splošne razpoložljivosti digitalnih znanj in spretnosti med prebivalstvom, spodbujanje dosege vodilnega položaja na področju tehnologije v poslovnem okolju ter oblikovanje sorazmernega in usklajenega regulativnega okolja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da imajo lahko pametni sistemi javnega naročanja, kot je evropska platforma GovTech, pomembno vlogo pri podpiranju digitalnega razvoja po vsej EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da so nujne obsežne naložbe in javno-zasebno sodelovanje na področju umetne inteligence in drugih ključnih novih tehnologij; glede na to, da programi financiranja EU temeljijo na načelih učinkovitosti, preglednosti in inkluzivnosti, pozdravlja, da se uporabljajo v podporo digitalizaciji naše družbe in industrije; poziva, naj se sredstva iz različnih virov usklajeno izvršujejo za čim večjo sinergijo med programi; predlaga, naj se sredstva strateško prednostno namenjajo za izgradnjo potrebne digitalne infrastrukture; poziva, naj se naložbe z instrumentom NextGenerationEU ter javnim in zasebnim financiranjem povečajo na raven, ki bo odražala ambicijo EU, da postane vodilna svetovna sila na področju tehnologije, okrepi svoje raziskave in znanje ter za vse v družbi v celoti izkoristi prednosti digitalizacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da umetna inteligenca pomeni še poseben izziv za mala in srednja podjetja in da lahko po nepotrebnem kompleksne regulativne zahteve nesorazmerno vplivajo na njihovo konkurenčnost; poudarja, da bi moral prehod na rešitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, tem podjetjem koristiti, sprejetje nove zakonodaje o njeni uporabi pa ne bi smelo privesti do neupravičenih upravnih bremen, ki bi lahko ogrozila njihovo konkurenčnost na trgu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj zagotovi širše usklajevanje naložb v načrtu za okrevanje NextGenerationEU; poziva Komisijo, naj v okviru tega načrta predlaga konkretne ukrepe v podporo tehnologijam in infrastrukturi z velikim učinkom v EU, kot so umetna inteligenca, visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, infrastruktura za računalništvo v oblaku, platforme, pametna mesta, 5G in optična infrastruktura; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva in da za uspešen digitalni prehod potrebujejo posebno podporo iz programov financiranja EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagonskim ter mikro-, malim in srednjim podjetjem prek programa za enotni trg, vozlišč za digitalne inovacije ter mehanizma za okrevanje in odpornost bolj pomagajo pri razvoju in uporabi digitalnih tehnologij, da bi digitalno preobrazbo še pospešili in da bodo tako lahko v celoti razvila svoj digitalni potencial in konkurenčnost za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je v EU v primerjavi z drugimi trgi veliko premalo tveganega in semenskega kapitala ter zasebnega lastniškega kapitala; meni, da evropska zagonska podjetja za svojo širitev zaradi tega pogosto uporabijo trge tretjih držav, namesto da bi se širila v EU; meni, da širše evropsko gospodarstvo zato toliko prelitih koristi od podjetij, ustanovljenih v Evropi, ne more izkoristiti; poudarja, da imajo javni organi trenutno nesorazmerno veliko vlogo pri financiranju inovacij in raziskav ter da med državami članicami obstajajo občutne razlike, kar zadeva ekosisteme za zagonska podjetja in razpoložljivo financiranje; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo celovit evropski pristop, da bi povečale število virov kapitala za naložbe v tehnologije v EU, vključno s pobudami za naložbe poslovnih angelov v obliki vodilnih akterjev v evropskem zasebnem sektorju, poleg tega pa naj zagotovijo, da bosta za evropska in zagonska podjetja na voljo tvegani in semenski kapital; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so programi za digitalno Evropo, Obzorje Evropa in za povezovanje Evrope nepogrešljivi kot gonilo digitalne preobrazbe Evrope in da bi morali biti ustrezno financirani; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da se bodo lahko ti programi čim prej začeli uporabljati; opozarja, da morajo države članice spoštovati svojo zavezo iz strategije Evropa 2020, da bodo 3 % svojega BDP vložile v raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj si prizadeva, da bo EU v procesu sprejemanja in standardizacije novih tehnologij prevzela vodilno vlogo in tako lahko zagotovila, da bo umetna inteligenca osredotočena na človeka in v skladu z evropskimi vrednotami, temeljnimi pravicami in standardi; poudarja, da je treba pri določanju svetovnih standardov sodelovati z organizacijami za standardizacijo, industrijo in tudi mednarodnimi partnerji, saj se vodilni položaj in razvoj na področju tehnologije dosegata v svetovnem kontekstu; meni, da lahko uporaba dogovorov z delavnic Evropskega odbora za standardizacijo za posebna področja, kot so umetna inteligenca ter nove in nastajajoče tehnologije, prispeva k učinkovitejšemu oblikovanju usklajenih standardov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira cilj Komisije, da bi za okrepitev evropskega gospodarstva povečala razpoložljivost in izmenjavo neosebnih podatkov; meni, da bi bilo treba pri uresničevanju tega cilja upoštevati tveganja, povezana z večjim dostopom do neosebnih podatkov, kot je deanonimizacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da so potrebne spodbude za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do podatkov, in poziva k spodbudam, ki bi jim omogočile, da ob upoštevanju vseh potrebnih zaščitnih ukrepov iz Uredbe (EU) 2016/679 in pravnega okvira za pravice intelektualne lastnine prostovoljno in vzajemno koristno dostopajo do neosebnih podatkov drugih zasebnih deležnikov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da javna podjetja pri izvajanju javnih storitev ali javnih naročil ustvarijo, zberejo in obdelajo znatno količino neosebnih podatkov, kar je velike vrednosti za njihovo komercialno ponovno uporabo in koristno za družbo; spodbuja Komisijo in države članice, naj zagotovijo širši dostop do teh podatkov za njihovo ponovno uporabo v splošnem interesu, da se doseže napredek v zvezi s cilji direktive o odprtih podatkih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da potrebujemo podatkovno gospodarstvo, ki bo kot eden ključnih omogočitvenih dejavnikov digitalizacije ustrezalo celotni EU; meni, da bi lahko visoka raven varstva podatkov za zaupanja vredno umetno inteligenco prispevala k večjemu zaupanju potrošnikov; nadalje meni, da je pomembno, da EU s pomočjo jasnih in uravnoteženih pravil, med drugim o pravicah intelektualne lastnine, poskrbi za visoko raven nadzora strank in, kadar je to ustrezno, potrošnikov nad lastnimi podatki in istočasno zagotavlja najvišje standarde varstva osebnih podatkov, a hkrati verjame, da je bistveno ohraniti odprtost do tretjih držav in da je čezmejni prosti pretok neosebnih podatkov pomemben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen z aktom o digitalnih storitvah in aktom o digitalnih trgih in meni, da bi morala prispevati k podpiranju inovacij, zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in izboljševanju pravic uporabnikov, njihovega zaupanja in njihove varnosti v spletu; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo evropski trg ostal aktiven in visokokonkurenčen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi moralo imeti varstvo potrošnikov v aktu o digitalnih storitvah pomembno vlogo, in je prepričan, da bi se z večjo preglednostjo in potrebno skrbnostjo na spletnih tržnicah povečala varnost proizvodov in s tem okrepilo zaupanje potrošnikov v spletne tržnice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zato poudarja, da bi bilo treba na podlagi načela sorazmernosti jasno opredeliti odgovornost spletnih tržnic; izpostavlja, da bi bilo treba pojasniti, da so platforme za gostovanje vsebin odgovorne za blago, ki se prodaja ali oglašuje na njih, da bi odpravili pravno vrzel, ki kupcem onemogoča, da bi dosegli zadoščenje, do katerega so upravičeni v skladu z zakonom ali s pogodbo o dobavi blaga, na primer zato, ker ne morejo ugotoviti, kdo je prvotni prodajalec (načelo poznavanja poslovnih strank); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja novo agendo za potrošnike, ki jo je predlagala Komisija, in Komisijo spodbuja, naj po potrebi posodobi zakonodajo o varstvu potrošnikov, da bodo bolje upoštevani učinki novih tehnologij in morebitna škoda, ki jo lahko povzročijo potrošnikom, zlasti najbolj ranljivim skupinam in ob upoštevanju učinka pandemije covida-19; meni, da bi morali imeti evropski potrošniki možnost, da dejavno sodelujejo pri digitalnem prehodu, in da sta zaupanje potrošnikov in njihovo sprejemanje digitalnih tehnologij zagotovljena samo, če se njihove pravice varujejo v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da neupravičeno geografsko blokiranje spletnih storitev pomeni veliko oviro za enotni trg in neupravičeno diskriminacijo med evropskimi potrošniki; je seznanjen s prvim kratkoročnim pregledom uredbe o geografskem blokiranju, ki ga je opravila Komisija, in jo poziva, naj to preučevanje nadaljuje in začne dialog z deležniki, da bi omogočila kroženje kakovostnih vsebin po vsej EU, saj je povpraševanje po čezmejnem dostopu do avdiovizualnih storitev vse večje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno opozarja na temeljni pravici EU do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, vključno z izrecno informirano privolitvijo, kot je določena v splošni uredbi o varstvu podatkov; poudarja, da bi morala privolitev temeljiti na razumljivih in lahko dostopnih informacijah o tem, kako se bodo osebni podatki uporabljali in obdelovali, to pa bi bilo treba upoštevati tudi pri uporabi algoritmov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja novo strategijo EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju, ki je nepogrešljiva za to, da se v zvezi z digitalno preobrazbo pridobi zaupanje državljanov in v celoti izkoristijo njene inovacije, povezljivost in avtomatizacija, hkrati pa zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic, ter poziva, naj se ukrepi, določeni v njej, začnejo učinkovito in hitro izvajati; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj nemudoma začnejo izvajati evropski akt o dostopnosti, da bodo učinkovito odpravile ovire za invalidne državljane in zagotovile, da so jim na voljo dostopne digitalne storitve in da so pogoji, pod katerimi se opravljajo, ustrezni, da se tako vzpostavi popolnoma vključujoč in dostopen enotni digitalni trg, na katerem bosta zagotovljena enaka obravnava in vključevanje invalidov; spodbuja države članice, naj razširijo uporabo direktive o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja na področja, ki so dostopna za javno uporabo, zlasti v zdravstvenem in prometnem sektorju ter sektorju telekomunikacij in poštnih storitev (23); |
| --- | --- |

34.

Drugi del: izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike

| 35. | močno verjame, da ima umetna inteligenca, če je razvita v skladu z veljavno zakonodajo, potencial za izboljšanje nekaterih področij za evropske državljane ter lahko ponudi druge znatne prednosti in koristi za gospodarstvo, varnost, zaščito, izobraževanje, zdravstvo, promet in okolje; meni, da je treba zagotoviti varnost, zaščito, vključevanje, nediskriminacijo, dostopnost in pravičnost proizvodov in storitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, zlasti za skupine potrošnikov, za katere šteje, da so v ranljivih situacijah, da ne bo nihče zapostavljen in da bodo koristi teh proizvodov in storitev na voljo vsej družbi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava, da morajo Komisija, države članice, zasebni sektor, civilna družba in znanstvena skupnost učinkovito sodelovati, da bodo ustvarili ekosistem za varno in k človeku usmerjeno umetno inteligenco, ki bo koristna vsej družbi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da ima umetna inteligenca dober potencial, hkrati pa lahko pomeni tudi velika tveganja zaradi težav, kot sta pristranskost in nepreglednost; meni, da se lahko ta tveganja razkrijejo v specifičnih okoliščinah in uporabah umetne inteligence; poziva, naj bodo postopki sledljivosti sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, pregledni in naj obstaja možnost pregleda, v primeru, ko pride do dokazane resne škode; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da lahko poleg nekaterih preprek za razvoj, sprejemanje in učinkovito pravno urejanje digitalne tehnologije v EU tudi pomanjkanje zaupanja potrošnikov ovira, da bi bila umetna inteligenca široko sprejeta; opozarja, da državljani premalo razumejo procese, s katerimi napredni algoritemski sistemi in sistemi umetne inteligence sprejemajo odločitve; |
| --- | --- |

38.

| 39. | se zaveda, da potrošniki v primeru nepravilnega delovanja proizvoda potrebujejo jasen in predvidljiv pravni okvir; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj nepretrgoma izboljšujejo tisti del javne uprave, ki bo odgovoren za izvajanje prihodnje zakonodaje o umetni inteligenci; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja belo knjigo Komisije o umetni inteligenci in poziva Komisijo, naj razvije skupen regulativni okvir EU za umetno inteligenco, ki bo osredotočen na človeka, temeljil na tveganju, jasen in pripravljen na zahteve prihodnosti; meni, da je to potrebno za nadzor nad avtomatiziranimi sistemi odločanja in bi moralo dopolnjevati obstoječo zakonodajo, ki zadeva umetno inteligenco, ter zagotoviti, da je sorazmerna z ravnjo tveganja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno raven človeškega nadzora nad algoritemskim odločanjem ter ustrezne in učinkovite pritožbene mehanizme; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomen opolnomočenja potrošnikov z osnovnim usposabljanjem ter znanji in spretnostmi o umetni inteligenci, kar bi jim omogočilo več koristi od teh tehnologij, hkrati pa bi se zaščitili pred morebitnimi nevarnostmi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da je sicer umetna inteligenca v različnem obsegu že vključena v veljavno evropsko zakonodajo, a odpira doslej še nerešena pravna vprašanja, ki zadevajo potrošnike, zato poziva Komisijo, naj objavi jasne smernice o delovanju in sinergiji med vso sedanjo veljavno zakonodajo in predlaganimi novimi ukrepi, da bi zapolnili obstoječe pravne vrzeli in vzpostavili sorazmeren in dosleden pravni okvir; meni, da je za okrepitev enotnega digitalnega trga potrebno sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj pri izvrševanju regulativnega okvira zagotovijo tesno sodelovanje, da bi preprečili razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je umetna inteligenca hitro razvijajoča se tehnologija, za katero je potrebna učinkovita zakonodaja, ne zgolj smernice, na podlagi načel in sorazmernosti; verjame, da je treba v ta namen široko opredeliti umetno inteligenco, in tako regulativne ukrepe v različnih sektorjih ohraniti prožne in prilagodljive, da bi upoštevali prihodnji razvoj ter ustrezno obravnavali različne ravni tveganja uporabe umetne inteligence, ki bodo dodatno opredeljene v sektorskih okvirih; meni, da morajo prihodnje uredbe ustrezno upoštevati, do katere mere zaznanih praktičnih tveganj prihaja pri različnih načinih uporabe in uvedbe umetne inteligence; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da uporaba algoritmov za samoučenje podjetjem omogoča celovit vpogled v potrošnikove osebne okoliščine in vedenjske vzorce; zato poziva Komisijo, naj celovito uredi tehnologije umetne inteligence, da bi prepovedala nepošteno uporabo ali zlorabo teh sistemov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da bi moral biti cilj regulativnega okvira za umetno inteligenco vzpostaviti notranji trg za zaupanja vredne in varne proizvode, aplikacije in storitve, podprte z umetno inteligenco, in da bi moral biti podlaga za to člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja pravico potrošnikov do tega, da so ustrezno in pravočasno na lahko dostopen način obveščeni o obstoju in morebitnih izidih sistemov umetne inteligence ter o tem, kako je mogoče odločitve sistema preveriti, smiselno izpodbijati in popraviti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva k določbi o obveznem obvestilu o tem, ali potrošniki komunicirajo s sistemom umetne inteligence; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da sta razložljivost in preglednost bistvenega pomena za vzpostavitev in negovanje zaupanja uporabnikov v sisteme umetne inteligence; meni, da to pomeni, da morajo biti postopki pregledni, zmogljivosti in namen sistemov umetne inteligence je treba odprto sporočati, odločitve pa je treba prizadetim neposredno razložiti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da bi moral regulativni okvir podpirati razvoj zaupanja vrednih sistemov umetne inteligence in zagotavljati visoke standarde varstva potrošnikov, da bi okrepili zaupanje potrošnikov v proizvode, ki jih omogoča umetna inteligenca; meni, da je potrebno bolj postopno določanje tveganj in ustreznih pravnih zahtev in zaščitnih ukrepov pred škodo za potrošnike; meni tudi, da bi moral regulativni okvir zagotavljati preglednost, odgovornost, ustrezne zahteve jasno predstaviti potrošnikom in regulativnim organom ter razvijalce in uporabnike umetne inteligence proaktivno spodbujati k prevzemanju zaupanja vredne umetne inteligence; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj med organi držav članic spodbuja izmenjavo informacij o algoritemskih sistemih ter naj podpre oblikovanje skupnega razumevanja teh sistemov na enotnem trgu, tako da izda smernice, mnenja in strokovne nasvete; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bi moral ta okvir temeljiti na etičnem pristopu, osredotočenem na človeka in temelječem na temeljnih pravicah, in sicer v vseh fazah oblikovanja, razvoja in življenjskega cikla proizvodov umetne inteligence na podlagi ohranjanja temeljnih pravic in načel preglednosti, razložljivosti (kadar je to ustrezno) in odgovornosti ter pravic in obveznosti glede splošne uredbe o varstvu podatkov, vključno z najmanjšim obsegom podatkov, omejitvijo namena in privzetim in vgrajenim varstvom podatkov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da bi moralo biti področje uporabe novih regulativnih zahtev razdeljeno tako, da za aplikacije umetne inteligence v njihovem specifičnem kontekstu, ki štejejo za najbolj tvegane, veljajo najstrožje regulativne zahteve in nadzor, vključno z možnostjo prepovedi škodljivih in diskriminatornih praks; poziva Komisijo, naj razvije objektivno metodologijo za izračun tveganja škode, ki bo dopolnjevala veljavno zakonodajo o varstvu potrošnikov; meni, da pri tej metodologiji ne bi smel biti uporabljen omejevalen, binaren pristop, ki bi lahko hitro postal zastarel, in da bi se bilo treba namesto tega osredotočiti na kontekst, uporabo in posebno uporabo umetne inteligence; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da bi morala standardizacija umetne inteligence v celotni EU spodbuditi inovacije in interoperabilnost ter zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov; priznava, da sta kljub precejšnjemu številu obstoječih standardov potrebna nadaljnje spodbujanje in razvoj skupnih standardov za umetno inteligenco, na primer za sestavne dele in obsežne aplikacije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da bi lahko, ko bodo vzpostavljena jasna pravna pravila in mehanizmi izvrševanja, razmislili o vlogi prostovoljne zaupanja vredne oznake, pri tem pa je treba upoštevati, da je zaradi informacijske asimetrije, ki je neločljivo povezana s sistemi algoritemskega učenja, vloga sistemov označevanja zelo zapletena; meni, da bi lahko taka oznaka izboljšala preglednost tehnologije, ki temelji na umetni inteligenci; poudarja, da mora biti tak sistem označevanja razumljiv potrošnikom in zagotavljati merljive koristi glede ozaveščenosti potrošnikov s skladnimi aplikacijami umetne inteligence, da se bodo lahko v ozaveščeno odločali, sicer se v praksi ne bo ustrezno uveljavil; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je trdno prepričan, da morajo biti nove regulativne zahteve in ocene razumljive in izvedljive ter bi morale biti vključene v obstoječe sektorske zahteve, kadar je to mogoče, da bi bila upravna bremena sorazmerna; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo inovativna regulativna orodja, kot so regulativni peskovniki, skladno s previdnostnim načelom, da bi zagonskim in malim podjetjem pomagale zagotoviti jasne možnosti za širitev; meni, da lahko ta orodja pomagajo spodbuditi inovacije, če se uporabljajo v nadzorovanem okolju; poudarja, da bo oblikovanje usklajenega okolja za inovativno preizkušanje in potrjevanje proizvodov, ki temeljijo na tehnologijah, kot je umetna inteligenca, evropskim podjetjem omogočilo premagati razdrobljenost enotnega trga in izkoristiti potencial rasti po vsej EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja, da je najučinkovitejši način za zmanjšanje pristranskosti, zagotavljanje kakovosti podatkovnih nizov, ki se uporabljajo za učenje sistemov umetne inteligence; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da bi morala biti uporaba umetne inteligence, kadar je povezana z visokim tveganjem, omejena na določene namene, pri čemer bi bilo treba v celoti spoštovati veljavno pravo in obveznosti glede preglednosti; poudarja, da bo samo jasen in pravno varen zakonodajni okvir odločilen za zagotovitev varnosti in zaščite, varstva podatkov in potrošnikov, zaupanja in podpore javnosti v zvezi z nujnostjo in sorazmernostjo uvajanja tovrstnih tehnologij; poziva Komisijo, naj skrbno preuči, ali obstajajo primeri, razmere ali prakse določene uporabe, za katere bi bilo treba sprejeti posebne tehnične standarde, vključno z osnovnimi algoritmi; meni, da je v primeru sprejetja teh tehničnih standardov nujno, da jih glede na hitrost tehnološkega razvoja redno pregledujejo in ponovno ocenijo pristojni organi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da je lahko ustanovitev odborov za pregled proizvodov in storitev umetne inteligence v organizacijah in podjetjih za oceno potencialne koristi in škode, zlasti socialne škode, ki izvira iz zelo tveganih projektov umetne inteligence z velikim učinkom, uporabno orodje, s katerim bi lahko organizacije sprejemale odgovorne odločitve o proizvodih in storitvah umetne inteligence, zlasti kadar so udeleženi ustrezni deležniki; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja pomen izobraževanja in raziskav na področju umetne inteligence; poudarja, da mora EU izgraditi svoje digitalne zmogljivosti, in sicer tako, da več ljudi spodbudi k temu, da se odločijo za poklicno pot v sektorjih, povezanih z IKT, ter tako, da usposobi več strokovnjakov za podatke s področja umetne inteligence, pa tudi strokovnjakov na povezanih novih področjih, kot so naložbe z uporabo umetne inteligence in varnost umetne inteligence; poziva k znatnim naložbam v evropsko mrežo centrov odličnosti za umetno inteligenco ter ustanovitvi vseevropskih univerzitetnih in raziskovalnih mrež, osredotočenih na umetno inteligenco; meni, da bi morala ta mreža prispevati h krepitvi izmenjave znanja o umetni inteligenci, podpirati talente, povezane z umetno inteligenco, v EU in privabljati nove talente, spodbujati sodelovanje med inovativnimi podjetji, visokim šolstvom, raziskovalnimi ustanovami in razvijalci umetne inteligence ter regulativnim organom zagotavljati specializirano usposabljanje in razvoj, da bi zagotovili ustrezno uporabo teh tehnologij in zaščitili evropske državljane pred potencialnimi tveganji in kršitvami njihovih temeljnih pravic; poleg tega poudarja, kako pomembni so ukrepi in informacijski kanali, ki malim in srednjim ter zagonskim podjetjem pomagajo, da se učinkovito digitalizirajo in napredujejo v „industrijo 5.0“; priznava, da se z izmenjavo in ponovno uporabo komponent aplikacij umetne inteligence povečujeta uporaba in uvajanje rešitev umetne inteligence; poudarja pomen temeljnih raziskav temeljev umetne inteligence; poudarja, da je treba omogočiti celovite raziskave vseh aplikacij in tehnologij umetne inteligence; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva k oceni učinka posledic digitalne vrzeli za ljudi ter h konkretnim ukrepom za njeno premostitev; poziva k ublažitvi negativnih učinkov z izobraževanjem, preusposabljanjem in izpopolnjevanjem; poudarja, da je treba zaradi prenizke zastopanosti žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v digitalnih podjetjih obravnavati razsežnost spola; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti programom za krepitev pismenosti na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj posodobi obstoječi okvir varnosti proizvodov in odgovornosti, da bodo obravnavani novi izzivi nastajajočih digitalnih tehnologij, kot je umetna inteligenca; ter jo poziva, naj med drugim posodobi direktivo o splošni varnosti proizvodov in direktivo o odgovornosti za proizvode, zlasti tako, da razmisli o spremembi pojma „dokaznega bremena“ za škodo, ki jo povzročijo nastajajoče digitalne tehnologije, v jasno opredeljenih primerih in po ustrezni oceni, ter o spremembi izrazov „proizvod“, „škoda“ in „napaka“, da bodo odražali kompleksnost nastajajočih tehnologij, tudi proizvodov, v katere so vključeni umetna inteligenca, internet stvari in robotika, samostojne programske opreme ter programske opreme ali posodobitev, ki vključujejo bistvene spremembe proizvoda, tako da gre dejansko za nov proizvod; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba razviti ustrezno povezljivost za uvedbo umetne inteligence ter katerekoli nove tehnologije, tudi v regijah, ki se soočajo z demografskimi ali gospodarskimi izzivi; poziva, naj se upošteva neenak dostop do tehnologije na podeželskih območjih, zlasti pri uporabi sredstev Unije za vzpostavitev omrežij 5G, da bi zmanjšali bele lise ter v korist infrastrukture za povezljivost na splošno; poziva k uvedbi komunikacijske strategije EU, ki bi državljanom EU zagotavljala zanesljive informacije, in kampanj za ozaveščanje o 5G; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj oceni razvoj in uporabo tehnologij razpršene evidence, vključno s tehnologijo blokovne verige, in sicer pametnih pogodb na enotnem digitalnem trgu, ter zagotovi smernice in razmisli o oblikovanju ustreznega pravnega okvira, da bi zagotovili pravno varnost za podjetja in potrošnike, zlasti glede zakonitosti, izvrševanja pametnih pogodb v čezmejnih primerih in po potrebi zahtev za overitev; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva, naj se večstranska pogajanja Svetovne trgovinske organizacije (STO) o e-trgovini zaključijo z uravnoteženim izidom; poziva Komisijo, naj temeljito oceni učinek klavzule o izvorni kodi, ki je predmet e-trgovinskih pogajanj v STO o prihodnji evropski zakonodaji na področju umetne inteligence, vključno z njenim učinkom na pravice potrošnikov, in naj v to oceno vključi Evropski parlament; obžaluje, da se utegnejo podjetja iz EU v digitalni trgovini zaradi pomanjkanja globalnih pravil soočati z netarifnimi ovirami, kot so neupravičeno geografsko blokiranje, lokalizacija podatkov in obvezne zahteve za prenos tehnologije; ugotavlja, da so te ovire še posebej težavne za mala in srednja podjetja; poudarja, da bi lahko z uvedbo svetovnih pravil na področju digitalne trgovine dodatno okrepili varstvo potrošnikov; podpira prizadevanja, da bi moratorij STO za elektronske prenose postal stalen, in poudarja, da je treba zagotoviti jasno opredelitev elektronskih prenosov; poziva, naj se dosledno izvajajo in širše sprejmejo sporazum STO o trgovini z izdelki informacijske tehnologije, njegova razširitev in referenčni dokument STO o telekomunikacijskih storitvah; |
| --- | --- |

68.

| 69. | se strinja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo v svetu na področju razvoja in uporabe umetne inteligence; poziva EU, naj še naprej sodeluje s partnerji, na primer z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in STO, pri določanju standardov na področju umetne inteligence, da bi zmanjšali trgovinske ovire in spodbudili zaupanja vredno umetno inteligenco v skladu z vrednotami EU; podpira sodelovanje za vzpostavitev mednarodnih pravil in druge oblike sodelovanja med državami OECD na področju digitalnega gospodarstva, vključno s svetovnim partnerstvom za umetno inteligenco; spodbuja EU, naj okrepi sodelovanje z OZN in mednarodnimi standardizacijskimi organi na tem področju; je seznanjen s sklenitvijo sporazuma o celovitem azijskem regionalnem gospodarskem partnerstvu, ki spodbuja najobsežnejše globalno gospodarsko povezovanje; meni, da bi morala EU spodbujati digitalna pravila, ki so v skladu z demokratičnimi načeli, človekovimi pravicami in trajnostnim razvojem, zato podpira predlog za ustanovitev sveta za trgovino in tehnologijo med EU in ZDA; |
| --- | --- |

69.

| 70. | v zvezi s tem podpira pripravo čezatlantskega sporazuma o umetni inteligenci za oblikovanje močnejšega in širšega soglasja o načelih etične umetne inteligence ter upravljanja podatkov ter spodbujanje inovacij in izmenjave podatkov za razvoj umetne inteligence v okviru teh načel, ki bo spodbujal trgovino ter razvoj kompatibilnih pravil in standardov na področju digitalne trgovine ter zagotovil osrednjo vlogo EU pri določanju teh standardov; poudarja, da bi bilo treba v ta čezatlantski sporazum o umetni inteligenci vključiti tudi poglavje o varnosti ter varstvu podatkov uporabnikov in potrošnikov, da bi zagotovili zaščito pravil EU; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z ZDA, Japonsko in drugimi enako mislečimi partnerji pri reformi pravil STO, med drugim o subvencijah, prisilnem prenosu tehnologij in podjetjih v državni lasti; poudarja, da so sporazumi EU oprosti trgovini pomembni pri spodbujanju interesov in vrednot podjetij, potrošnikov in delavcev EU v svetovnem digitalnem gospodarstvu, in meni, da dopolnjujejo konkurenčen enotni digitalni trg; meni, da je treba zlasti sodelovati z Združenim kraljestvom, ki ima pomembno vlogo v svetovnem digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva države članice, naj v svoje načrte za okrevanje vključijo projekte za digitalizacijo prometa; poudarja, da je treba zagotoviti stabilno in ustrezno financiranje postopka izgradnje prometne infrastrukture in infrastrukture IKT za inteligentne prometne sisteme, vključno z varno uvedbo omrežja 5G, razvojem omrežij 6G in prihodnjih brezžičnih omrežij, da bi omogočili razvoj polnega potenciala digitaliziranega prometa, ob tem pa zagotovili visoke standarde prometne varnosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba razviti novo infrastrukturo ter nadgraditi obstoječo; poziva države članice, naj zagotovijo varno, odporno, visokokakovostno prometno infrastrukturo, ki bo olajšala uvajanje povezanih in avtomatiziranih storitev na področju mobilnosti; poudarja, da je treba pospešiti nadgradnjo ustrezne prometne in digitalne infrastrukture v vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T); zato poziva Komisijo, naj pri reviziji uredbe o omrežju TEN-T in uredbe o koridorjih za železniški tovorni promet predlaga mehanizme, s katerimi bo to zagotovila; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da ogromen potencial UI v prometnem sektorju in njeno sposobnost povečati avtomatizacijo cestnega, železniškega, vodnega in zračnega prometa; poudarja vlogo UI pri spodbujanju multimodalnosti in prehoda na druge oblike prevoza, pa tudi razvoja pametnih mest, in s tem izboljševanju potovalne izkušnje vseh državljanov z učinkovitejšim, varnejšim in okolju prijaznejšim prevozom, logistiko in prometnimi tokovi, kar bo skrajšalo potovanja, zmanjšalo prometne zamaške in škodljive emisije ter znižalo stroške; poudarja, da imajo sistemi, ki uporabljajo umetno inteligenco v prometnem sektorju, ogromen potencial za varnost v cestnem prometu in za doseganje ciljev, zastavljenih v viziji brez žrtev; poudarja, da bo UI prispevala k nadaljnjemu razvoju nemotene multimodalnosti v skladu s konceptom mobilnosti kot storitve; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi olajšala uravnotežen razvoj mobilnosti kot storitve, zlasti na urbanih območjih; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja dosežke Skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) ter poziva, naj se okrepijo raziskave in naložbe, da bi povečali potencial umetne inteligence v letalskem sektorju za potrošnike, in sicer z izboljšanjem trženja, prodaje, distribucije, postopkov določanja cen ter zemeljske oskrbe (varnostnih pregledov itd.) letalskih prevoznikov; ugotavlja, da je mogoče z umetno inteligenco razviti avtomatizirano plovbo v pomorskem prevozu na dolge in kratke razdalje ter po celinskih plovnih poteh in izboljšati pomorski nadzor v času, ko se povečuje ladijski promet; poziva k uvedbi umetne inteligence in višji ravni digitalizacije v velikem obsegu v vseh evropskih pristaniščih, da bi dosegli večjo učinkovitost in konkurenčnost, ter poudarja, da bodo imele digitalizacija, umetna inteligenca in robotika bistveno vlogo v turističnem sektorju, s čimer bodo prispevale k dolgoročni trajnostnosti industrije; ugotavlja, da so potrebni ustrezno financiranje in spodbude za turistična podjetja, zlasti za mikro-, mala in srednja podjetja, da bi lahko izkoristila prednosti digitalizacije in posodobila svojo ponudbo za potrošnike; ugotavlja, da bo to pomagalo spodbujati digitalni primat EU v trajnostnem turizmu z raziskavami in razvojem, skupnimi podjetji in javno-zasebnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | želi spomniti, da lahko umetna inteligenca povzroči pristransko obravnavo in s tem različne oblike diskriminacije na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnih ali drugih stališč, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; v zvezi s tem opozarja, da je treba popolnoma spoštovati pravice vseh in da pobude na področju umetne inteligence ne smejo dopuščati nobene oblike diskriminacije; poudarja, da lahko do te pristranske obravnave in diskriminacije privedejo pristranski nabori podatkov, ki so odraz obstoječe diskriminacije v družbi; nadalje poudarja, da je treba pri umetni inteligenci preprečiti pristransko obravnavanje, ki bi lahko privedlo do prepovedane diskriminacije, in onemogočiti širjenje diskriminirajočih procesov; poudarja, da je treba ta tveganja upoštevati že pri zasnovi tehnologij umetne inteligence in da je pomembno sodelovati s ponudniki umetne inteligence, če želimo odpraviti ukoreninjene vrzeli, ki omogočajo diskriminacijo; priporoča, naj ekipe, ki oblikujejo in razvijajo umetno inteligenco, odražajo raznolikost družbe; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da morajo biti algoritmi pregledni, da bi v celoti zaščitili temeljne pravice; poudarja, da morajo zakonodajalci ob upoštevanju pomembnejših etičnih in pravnih posledic preučiti kompleksno vprašanje odgovornosti, zlasti odgovornosti za materialno škodo ali telesne poškodbe, in da bi morala biti za vse aplikacije umetne inteligence vedno odgovorna fizična ali pravna oseba; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da mora umetna inteligenca postati široko dostopna kulturnim in ustvarjalnim sektorjem po vsej Evropi, da bi ohranili enake konkurenčne pogoje in lojalno konkurenco za vse deležnike in akterje v Evropi; poudarja potencial tehnologij umetne inteligence za kulturne in ustvarjalne sektorje, ki sega od boljšega upravljanja, obveščanja in vključevanja občinstva do asistiranega urejanja vsebin in prevrednotenja kulturnih arhivov, pa tudi asistiranega preverjanja dejstev in podatkovnega novinarstva; poudarja, da je treba nuditi priložnosti za učenje in usposabljanje, da bo lahko evropska družba razumela, kako se umetna inteligenca uporablja, ter njena potencialna tveganja in priložnosti; v zvezi s tem ponavlja svoje stališče, da je treba inovacije na področju umetne inteligence in robotike vključiti v izobraževalne načrte in programe usposabljanja; opozarja, da v poklicnem izobraževanju in usposabljanju vladajo posebne potrebe, kar zadeva umetno inteligenco, in poziva, naj se na evropski ravni uporabi sodelovalni pristop, da bi povečali potencial, ki ga ponuja umetna inteligenca v poklicnem izobraževanju in usposabljanju po vsej Evropi; poudarja, da je prenos direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (24) v nacionalno pravo bistvenega pomena za vzpostavitev resnično enotnega digitalnega trga, ki bo spodbujal kulturno raznolikost; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opozarja na nezadostno evropsko financiranje s tveganim kapitalom, nezadosten dostop do financiranja in nezadostno razpoložljivost podatkov ter nadalje priznava zunanje in notranje ovire pri uvajanju tehnologij umetne inteligence, zlasti za manj razvite sektorje ter mala in srednja podjetja; poziva k celovitemu pristopu v Uniji na podlagi spodbujanja podjetništva z vlagateljem prijaznimi ureditvami, da se obetavnim evropskim zagonskim podjetjem v vseh fazah rasti zagotovi dostop do finančnih sredstev; poziva k skupnim prizadevanjem za preprečevanje in odvračanje od odseljevanja mladih obetavnih evropskih podjetij, ki po vstopu na trg pogosto ne najdejo virov financiranja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opozarja, da sedanja zakonodaja Unije ne določa obveznih zahtev glede kibernetske varnosti za izdelke in storitve na splošno; poziva k vključitvi bistvenih zahtev že v fazo zasnove (vgrajena varnost) in tudi k uporabi ustreznih standardov in postopkov kibernetske varnosti tako v življenjskem ciklu izdelkov in storitev kot v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opozarja, da bo četrta industrijska revolucija med drugim odvisna od dostopa do surovin, kot so litij in redke zemlje, in da mora Unija zmanjšati svojo odvisnost od njihovega uvoza z omejevanjem absolutne porabe ter z lastnim okoljsko odgovornim rudarjenjem in krožnim gospodarstvom; meni, da bi lahko močnejša politika krožnega gospodarstva za digitalne naprave in polprevodnike hkrati prispevala k industrijski suverenosti Unije in preprečevanju negativnih učinkov rudarskih dejavnosti, povezanih s surovinami; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva k jasnejši strategiji za evropska vozlišča za digitalne inovacije, da bi se spodbudilo obsežno uvajanje novih tehnologij v malih in srednjih podjetjih, podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo in zagonskih podjetjih; poudarja, da bi morala mreža evropskih vozlišč za digitalne inovacije zagotoviti obsežno geografsko pokritost Evrope, tudi oddaljenih, podeželskih in otoških območij, ter začeti medsektorski dialog; poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno in celovito strategijo za podporo ustanavljanju in rasti zagonskih podjetij, da bi v 10 letih nastala nova generacija evropskih digitalnih samorogov, v tej strategiji pa bi bilo treba zlasti obravnavati ukrepe, kot so davčne spodbude za zagonska podjetja in novoustanovljena mala in srednja podjetja ter uvedba vizuma EU za zagonska podjetja; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja novo strategijo Komisije za računalništvo v oblaku in evropsko pobudo za računalništvo v oblaku; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja pozitivni učinek, ki ga lahko ima umetna inteligenca na evropske trge dela, na primer ustvarjanje delovnih mest, varnejša in bolj vključujoča delovna mesta, boj proti diskriminaciji pri zaposlovanju in plačilu ter spodbujanje boljšega usklajevanja znanj in spretnosti ter delovnih tokov, pod pogojem, da se obvladujejo tveganja in glede na digitalni napredek redno posodabljajo regulativni okviri; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva države članice, naj vlagajo v visokokakovostne, odzivne in vključujoče sisteme izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja ter v politike preusposabljanja in izpopolnjevanja delavcev v panogah, na katere bi lahko umetna inteligenca močno negativno vplivala, tudi v kmetijstvu in gozdarstvu; poudarja, da je treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti vključevanju prikrajšanih skupin; |
| --- | --- |

83.

| 84. | je seznanjen s tem razkorakom v znanju in spretnostih na evropskih trgih dela; pozdravlja, da je Komisija posodobila evropski program znanj in spretnosti in sprejela nov akcijski načrt za digitalno izobraževanje (2021–2027), ki bosta pripomogla, da se bodo delavci lahko dodatno izpopolnjevali in se usposobili za prihodnost sveta dela, ter pomagala reševati vprašanje prilagajanja in pridobivanja kvalifikacij in znanja za digitalni in zeleni prehod; poudarja, da morajo biti etični vidiki umetne inteligence in razvoj znanj in spretnosti za etične namene sestavni del vseh programov izobraževanja in usposabljanja za razvijalce in ljudi, ki pri delu uporabljajo umetno inteligenco; želi opozoriti, da se morajo razvijalci, programerji, nosilci odločanja in podjetja, ki se ukvarjajo z umetno inteligenco, zavedati svoje etične odgovornosti; poudarja, da lahko z dostopom do pravih veščin in znanja o umetni inteligenci premagamo digitalni razkorak v družbi in da bi morale rešitve umetne inteligence podpirati vključevanje ranljivih skupin na trg dela, na primer invalidov ali oseb, ki živijo na oddaljenih ali podeželskih območjih; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja, da je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije, kar bi se moralo odražati v vseh politikah EU; poziva, naj se prizna temeljna vloga žensk pri doseganju ciljev evropske digitalne strategije v skladu s cilji na področju enakosti spolov; želi opozoriti, da je udejstvovanje žensk v digitalnem gospodarstvu bistveno za oblikovanje cvetoče digitalne družbe in za spodbuditev digitalnega notranjega trga EU; poziva Komisijo, naj poskrbi za popolno izvajanje ministrske izjave o zavezah glede žensk na digitalnem področju; meni, da bi lahko umetna inteligenca znatno prispevala k odpravi spolne diskriminacije in k reševanju izzivov žensk, s čimer bi spodbujali enakost spolov, če bi zasnovali ustrezen pravni in etični okvir, odpravili zavedne in nezavedne predsodke ter spoštovali načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da je kmetijstvo sektor, v katerem bo imela umetna inteligenca ključno vlogo pri reševanju vprašanj in izzivov v zvezi s proizvodnjo hrane in oskrbe z njo; poudarja, da so tehnologije interneta stvari in zlasti umetna inteligenca znatna priložnost za posodobitev, avtomatizacijo in povečanje učinkovitosti in trajnostnosti agroživilskega sektorja, za lokalni razvoj podeželskih območij ter za povečanje pridelave poljščin in izboljšanje njihove kakovosti; meni, da je v agroživilskem sektorju nujno treba uporabljati digitalne tehnologije in umetno inteligenco ter povečati obseg raziskav in razvoja, če želimo izboljšati njegovo trajnostnost, učinkovitost, preciznost in produktivnost; poudarja potencial interneta stvari in umetne inteligence v preciznem kmetijstvu, zlasti pri določanju vremenskih razmer, hranilnih snovi v prsti in potreb po vodi, pa tudi pri prepoznavanju napadov škodljivcev in bolezni rastlin; poudarja, da je mogoče s spremljanjem z avtomatiziranimi in digitalnimi orodji znatno zmanjšati okoljski in podnebni odtis kmetijstva; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva in naložbe, dodeljene kmetijskemu sektorju v te namene, ter naj zagotovijo dovolj sredstev in razvijejo orodja za raziskave o uporabi umetne inteligence na teh območjih, da bodo lahko zadevni kmetje lahko bolje uporabljali razpoložljive vire, da bi povečali učinkovitost in proizvodnjo ter da bi spodbujali ustvarjanje inovacijskih središč in zagonskih podjetij na tem področju; |
| --- | --- |

86.

| 87. | meni, da bi bilo treba pri uporabi umetne inteligence v Uniji in s tem povezani uporabi osebnih podatkov državljanov EU spoštovati naše vrednote in temeljne pravice, priznane v Listini EU o temeljnih pravicah, kot so človekovo dostojanstvo, zasebnost, varstvo podatkov in varnost; poudarja, da umetna inteligenca že po definiciji vključuje obdelavo podatkov, zato mora spoštovati zakonodajo EU s tega področja, zlasti splošno uredbo o varstvu podatkov; poudarja, da je pomembno neodvisnim javnim organom za varstvo podatkov zagotoviti potrebne vire, da bodo lahko spremljali in učinkovito zagotavljali skladnost z zakonodajo na tem področju; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da so naložbe v znanost, raziskave in razvoj na področju digitalizacije in umetne inteligence, spodbujanje boljšega dostopa do tveganega kapitala, razvoj močne kibernetske varnosti kritičnih infrastruktur in elektronskih komunikacijskih omrežij ter dostop do nepristranskih visokokakovostnih podatkov temelji za zagotovitev digitalne suverenosti Unije; poziva Komisijo, naj preuči različne vzroke tveganja, da bi Unija postala odvisna od zunanjih akterjev; ugotavlja, da nejasna, pretirana ali razdrobljena ureditev ovira nastanek inovativnih visokotehnoloških samorogov, zagonskih podjetij ter malih in srednjih podjetij ali jih spodbuja, da svoje proizvode in storitve razvijejo zunaj Evrope; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja, da je vzpostavitev varne in vključujoče evropske gigabitne družbe osnovni pogoj za uspeh Unije pri njenem digitalnem prehodu; poudarja vlogo povezljivosti, zlasti če jo poganjata 5G in optična infrastruktura, pri preoblikovanju načinov dela in izobraževanja, poslovnih modelov in celotnih sektorjev, kot so proizvodnja, promet in zdravstvo, zlasti v povezavi z drugimi tehnologijami, kot so virtualizacija, računalništvo v oblaku, računalništvo na robu, umetna inteligenca, omrežno rezinjenje in avtomatizacija, ter njen potencial za doseganje večje produktivnosti ter več inovacij in uporabniških izkušenj; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisijo, naj evropska podjetja spodbudi, da začnejo razvijati in graditi tehnološke zmogljivosti za mobilna omrežja naslednje generacije; poziva Komisijo, naj analizira učinek neenakega dostopa do digitalnih tehnologij in razlik v povezljivosti med državami članicami; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ugotavlja, da so naložbe v visokozmogljivostno računalništvo bistvene, da bi lahko izkoristili celotni potencial umetne inteligence in drugih nastajajočih tehnologij; poziva, naj se naložbena vrzel za povezljivost premosti z instrumentom Next Generation EU ter nacionalnim in zasebnim financiranjem, da se nadomesti krčenje naložb EU v prihodnje tehnologije v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva k celostnemu družbenemu pristopu h kibernetski varnosti; poudarja, da bi morali biti novi pristopi h kibernetski varnosti zasnovani na podlagi odpornosti in prilagodljivosti na pritiske in napade; poziva k celostnemu pristopu h kibernetski varnosti, pri katerem se upošteva celoten sistem, od zasnove in uporabnosti sistema do izobraževanja in usposabljanja državljanov; poudarja, da sta zaradi digitalne preobrazbe s hitro digitalizacijo storitev in obsežno uvedbo povezanih naprav naša družba in gospodarstvo neizogibno bolj izpostavljena kibernetskim napadom; opozarja, da bo napredek na področju kvantnega računalništva vplival na obstoječe tehnike šifriranja; poziva Komisijo, naj podpre raziskave, ki bi Evropi omogočile, da se spopade s tem izzivom, ter poudarja potrebo po močnem in varnem šifriranju od konca do konca; poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe protokolov in aplikacij na področju kibernetske varnosti, ki temeljijo na blokovnih verigah, da bi izboljšali odpornost, zanesljivost in trdnost infrastruktur umetne inteligence; poudarja, da je treba elemente kibernetske varnosti vključiti v vse sektorske politike; poudarja, da učinkovita zaščita od institucij EU in nacionalnih institucij zahteva, da medsebojno sodelujejo ob podpori agencije ENISA, da bi zagotovile varnost, celovitost, odpornost in trajnostnost kritične infrastrukture in elektronskih komunikacijskih omrežij; pozdravlja predlog Komisije za revizijo direktive o kibernetski varnosti ter njeno namero, da razširi področje uporabe direktive in zmanjša razlike v uporabi med državami članicami; poziva k previdnosti pri stopanju v smeri potencialne odvisnosti od dobaviteljev z visokim tveganjem, zlasti pri uvajanju omrežij 5G; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64962

(2)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2228

(3)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(4)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

(5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(6)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(7)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(8)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(9)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(10)  UL C 11, 12.1.2018, str. 55.

(11)  UL L 60 I, 2.3.2018, str. 1.

(12)  UL L 295, 21.11.2018, str. 1.

(13)  UL L 328, 18.12.2019, str. 7.

(14)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(15)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

(16)  UL L 186, 11.7.2019, str. 57.

(17)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0032.

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0272.

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0277.

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0275.

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0276.

(22)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0007.

(23)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1), uvodna izjava 34.

(24)  Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (UL L 303, 28.11.2018, str. 69).

---

petek, 21. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/218 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/218

---

P9_TA(2021)0262

Ustrezno varstvo osebnih podatkov v Združenem kraljestvu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2021 o ustreznem varstvu osebnih podatkov v Združenem kraljestvu (2021/2594(RSP))

(2022/C 15/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 7, 8, 16, 47 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 7, 8, 16, 47 in 52,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi C-311/18, Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi C-311/18, Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II) (1),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (zadeva Schrems I) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (zadeva Schrems I) (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2020 v zadevi C-623/17, Privacy International proti Secretary of State of Foreign and Commonwealth Affairs (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2020 v zadevi C-623/17, Privacy International proti Secretary of State of Foreign and Commonwealth Affairs (3),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II), zadeva C-311/18 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. julija 2020 v zadevi Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu (zadeva Schrems II), zadeva C-311/18 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (8),

| — | ob upoštevanju Sporazuma z dne 31. decembra 2020 o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma z dne 31. decembra 2020 o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o izidu pogajanj med EU in Združenim kraljestvom (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o izidu pogajanj med EU in Združenim kraljestvom (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (splošna uredba o varstvu podatkov) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (splošna uredba o varstvu podatkov) (11),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov (12) (direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov (12) (direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (13),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spoštovanju zasebnega življenja in varstvu osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij (COM(2017)0010) in stališča Evropskega parlamenta o njem, sprejetega 20. oktobra 2017 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spoštovanju zasebnega življenja in varstvu osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij (COM(2017)0010) in stališča Evropskega parlamenta o njem, sprejetega 20. oktobra 2017 (14),

| — | ob upoštevanju priporočil Evropskega odbora za varstvo podatkov, vključno z njegovo izjavo z dne 9. marca 2021 o uredbi o e-zasebnosti in njegovimi priporočili št. 01/2020 z dne 10. novembra 2020 o ukrepih, ki dopolnjujejo orodja za prenos, za zagotovitev skladnosti z ravnjo varstva osebnih podatkov na ravni EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Evropskega odbora za varstvo podatkov, vključno z njegovo izjavo z dne 9. marca 2021 o uredbi o e-zasebnosti in njegovimi priporočili št. 01/2020 z dne 10. novembra 2020 o ukrepih, ki dopolnjujejo orodja za prenos, za zagotovitev skladnosti z ravnjo varstva osebnih podatkov na ravni EU,

| — | ob upoštevanju referenčnega dokumenta o ustreznosti, ki ga je 6. februarja 2018 sprejela Delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 in ga je potrdil Evropski odbor za varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju referenčnega dokumenta o ustreznosti, ki ga je 6. februarja 2018 sprejela Delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 in ga je potrdil Evropski odbor za varstvo podatkov,

| — | ob upoštevanju priporočil Evropskega odbora za varstvo podatkov št. 01/2021 z dne 2. februarja 2021 o referenčnem dokumentu o ustreznosti v skladu z direktivo o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Evropskega odbora za varstvo podatkov št. 01/2021 z dne 2. februarja 2021 o referenčnem dokumentu o ustreznosti v skladu z direktivo o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj,

| — | ob upoštevanju osnutkov sklepov o ustreznosti, ki ju je Komisija objavila 19. februarja 2021, enega v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (15), drugega pa v skladu z direktivo o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov sklepov o ustreznosti, ki ju je Komisija objavila 19. februarja 2021, enega v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (15), drugega pa v skladu z direktivo o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (16),

| — | ob upoštevanju mnenj 14/2021 in 15/2021 Evropskega odbora za varstvo podatkov z dne 13. aprila 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Evropske komisije v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 o ustreznem varstvu osebnih podatkov v Združenem kraljestvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj 14/2021 in 15/2021 Evropskega odbora za varstvo podatkov z dne 13. aprila 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Evropske komisije v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 o ustreznem varstvu osebnih podatkov v Združenem kraljestvu,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (v nadaljnjem besedilu: EKČP) in Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, pa tudi protokola, s katerim je bila spremenjena (konvencija 108+), katerih država pogodbenica je Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (v nadaljnjem besedilu: EKČP) in Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, pa tudi protokola, s katerim je bila spremenjena (konvencija 108+), katerih država pogodbenica je Združeno kraljestvo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| A. | ker bi lahko možnost čezmejnega prenosa osebnih podatkov pomenila glavno gonilo inovacij, produktivnosti in gospodarske konkurenčnosti in je bistvenega pomena za učinkovito sodelovanje v boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in hudim kaznivim dejanjem ter boju proti terorizmu, ki je vse bolj odvisen od izmenjave osebnih podatkov; |
| --- | --- |

A.

ker bi lahko možnost čezmejnega prenosa osebnih podatkov pomenila glavno gonilo inovacij, produktivnosti in gospodarske konkurenčnosti in je bistvenega pomena za učinkovito sodelovanje v boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in hudim kaznivim dejanjem ter boju proti terorizmu, ki je vse bolj odvisen od izmenjave osebnih podatkov;

| B. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Schrems I poudarilo, da neselektivni dostop obveščevalnih organov do vsebine elektronskih komunikacij pomeni kršitev bistva pravice do zaupnosti komunikacij iz člena 7 Listine in da Združene države Amerike ne zagotavljajo zadostnih pravnih sredstev proti množičnemu nadzoru za osebe, ki niso iz ZDA, kar je kršitev člena 47 Listine; |
| --- | --- |

B.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Schrems I poudarilo, da neselektivni dostop obveščevalnih organov do vsebine elektronskih komunikacij pomeni kršitev bistva pravice do zaupnosti komunikacij iz člena 7 Listine in da Združene države Amerike ne zagotavljajo zadostnih pravnih sredstev proti množičnemu nadzoru za osebe, ki niso iz ZDA, kar je kršitev člena 47 Listine;

| C. | ker je Združeno kraljestvo tradicionalno pomemben trgovinski partner številnih držav članic EU in tesen zaveznik na področju varnosti; ker bi morala EU in Združeno kraljestvo to tesno sodelovanje ohraniti kljub izstopu Združenega kraljestva iz EU, saj bo to koristilo obema stranema; |
| --- | --- |

C.

ker je Združeno kraljestvo tradicionalno pomemben trgovinski partner številnih držav članic EU in tesen zaveznik na področju varnosti; ker bi morala EU in Združeno kraljestvo to tesno sodelovanje ohraniti kljub izstopu Združenega kraljestva iz EU, saj bo to koristilo obema stranema;

| D. | ker evropska podjetja potrebujejo pravno jasnost in varnost, saj postaja možnost čezmejnega prenosa osebnih podatkov vse pomembnejša za vse vrste podjetij, ki dobavljajo blago in zagotavljajo storitve na mednarodni ravni; ker je sklep o ustreznosti za Združeno kraljestvo v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov izjemno pomemben, saj mnoga evropska podjetja trgujejo prek Rokavskega preliva, zlasti glede na to, da je Združeno kraljestvo šele pred nedavnim izstopilo iz EU, pretok podatkov znotraj Unije pa ni omejen; ker bi lahko nesprejetje trdnega okvira o ustreznosti povzročilo motnje pri komercialnih čezmejnih prenosih osebnih podatkov med EU in Združenim kraljestvom in visoke stroške zagotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

D.

ker evropska podjetja potrebujejo pravno jasnost in varnost, saj postaja možnost čezmejnega prenosa osebnih podatkov vse pomembnejša za vse vrste podjetij, ki dobavljajo blago in zagotavljajo storitve na mednarodni ravni; ker je sklep o ustreznosti za Združeno kraljestvo v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov izjemno pomemben, saj mnoga evropska podjetja trgujejo prek Rokavskega preliva, zlasti glede na to, da je Združeno kraljestvo šele pred nedavnim izstopilo iz EU, pretok podatkov znotraj Unije pa ni omejen; ker bi lahko nesprejetje trdnega okvira o ustreznosti povzročilo motnje pri komercialnih čezmejnih prenosih osebnih podatkov med EU in Združenim kraljestvom in visoke stroške zagotavljanja skladnosti;

| E. | ker sporazum o trgovini in sodelovanju vsebuje številne zaščitne ukrepe in pogoje za izmenjavo ustreznih osebnih podatkov v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; ker so pogajanja o pretoku osebnih podatkov potekala vzporedno s pogajanji o sporazumu o trgovini in sodelovanju, vendar se niso končala do konca prehodnega obdobja 31. decembra 2020; ker je bila kot začasna rešitev v sporazum o trgovini in sodelovanju vključena premostitvena klavzula, ki je pogojena z zavezo Združenega kraljestva, da ne bo spremenilo sedanjega sistema varstva podatkov, da bi zagotovili nemoten pretok osebnih podatkov med Združenim kraljestvom in EU do sprejetja sklepa o ustreznosti; ker je bilo začetno štirimesečno obdobje podaljšano in se bo izteklo konec junija 2021; |
| --- | --- |

E.

ker sporazum o trgovini in sodelovanju vsebuje številne zaščitne ukrepe in pogoje za izmenjavo ustreznih osebnih podatkov v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; ker so pogajanja o pretoku osebnih podatkov potekala vzporedno s pogajanji o sporazumu o trgovini in sodelovanju, vendar se niso končala do konca prehodnega obdobja 31. decembra 2020; ker je bila kot začasna rešitev v sporazum o trgovini in sodelovanju vključena premostitvena klavzula, ki je pogojena z zavezo Združenega kraljestva, da ne bo spremenilo sedanjega sistema varstva podatkov, da bi zagotovili nemoten pretok osebnih podatkov med Združenim kraljestvom in EU do sprejetja sklepa o ustreznosti; ker je bilo začetno štirimesečno obdobje podaljšano in se bo izteklo konec junija 2021;

| F. | ker je ocena, ki jo je opravila Komisija pred predstavitvijo osnutka izvedbenega sklepa, ni bila popolna in ni bila v skladu z zahtevami Sodišča Evropske unije za oceno ustreznosti, na kar je Evropski odbor za varstvo podatkov opozoril v mnenjih o ustreznosti, v katerih Komisiji priporoča, naj dodatno oceni posebne elemente zakonodaje in prakse Združenega kraljestva, ki se nanašajo na množično zbiranje, čezmorska razkritja in mednarodne sporazume na področju izmenjave obveščevalnih podatkov, dodatno uporabo informacij, zbranih za potrebe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, in neodvisnost sodnih pooblaščencev; |
| --- | --- |

F.

ker je ocena, ki jo je opravila Komisija pred predstavitvijo osnutka izvedbenega sklepa, ni bila popolna in ni bila v skladu z zahtevami Sodišča Evropske unije za oceno ustreznosti, na kar je Evropski odbor za varstvo podatkov opozoril v mnenjih o ustreznosti, v katerih Komisiji priporoča, naj dodatno oceni posebne elemente zakonodaje in prakse Združenega kraljestva, ki se nanašajo na množično zbiranje, čezmorska razkritja in mednarodne sporazume na področju izmenjave obveščevalnih podatkov, dodatno uporabo informacij, zbranih za potrebe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, in neodvisnost sodnih pooblaščencev;

| G. | ker Komisija ni upoštevala nekaterih vidikov prava in/ali prakse Združenega kraljestva, kar je privedlo do osnutkov izvedbenih sklepov, ki niso v skladu s pravom EU; ker člen 45 splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da „Komisija pri ocenjevanju ustreznosti ravni varstva upošteva zlasti [...] ustrezno splošno in področno zakonodajo, tudi na področju javne varnosti, obrambe, nacionalne varnosti in kazenskega prava ter dostopa javnih organov do osebnih podatkov, pa tudi izvajanje take zakonodaje, pravila o varstvu podatkov, strokovna pravila ter varnostne ukrepe, vključno s pravili za nadaljnji prenos osebnih podatkov v drugo tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ki se spoštujejo v navedeni tretji državi ali mednarodni organizaciji, sodno prakso“ in „mednarodne zaveze, ki jih je sprejela zadevna tretja država ali mednarodna organizacija, ali druge obveznosti, ki izhajajo iz pravno zavezujočih konvencij ali instrumentov, pa tudi iz sodelovanja tretje države ali mednarodne organizacije v večstranskih ali regionalnih sistemih, zlasti glede varstva osebnih podatkov“, kar vključuje mednarodne sporazume na drugih področjih, ki zajemajo dostop do podatkov ali izmenjavo informacij, in torej zahteva oceno takih mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija ni upoštevala nekaterih vidikov prava in/ali prakse Združenega kraljestva, kar je privedlo do osnutkov izvedbenih sklepov, ki niso v skladu s pravom EU; ker člen 45 splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da „Komisija pri ocenjevanju ustreznosti ravni varstva upošteva zlasti [...] ustrezno splošno in področno zakonodajo, tudi na področju javne varnosti, obrambe, nacionalne varnosti in kazenskega prava ter dostopa javnih organov do osebnih podatkov, pa tudi izvajanje take zakonodaje, pravila o varstvu podatkov, strokovna pravila ter varnostne ukrepe, vključno s pravili za nadaljnji prenos osebnih podatkov v drugo tretjo državo ali mednarodno organizacijo, ki se spoštujejo v navedeni tretji državi ali mednarodni organizaciji, sodno prakso“ in „mednarodne zaveze, ki jih je sprejela zadevna tretja država ali mednarodna organizacija, ali druge obveznosti, ki izhajajo iz pravno zavezujočih konvencij ali instrumentov, pa tudi iz sodelovanja tretje države ali mednarodne organizacije v večstranskih ali regionalnih sistemih, zlasti glede varstva osebnih podatkov“, kar vključuje mednarodne sporazume na drugih področjih, ki zajemajo dostop do podatkov ali izmenjavo informacij, in torej zahteva oceno takih mednarodnih sporazumov;

| H. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Schrems I jasno navedlo, da „mora Komisija pri preučitvi ravni varstva, ki jo zagotavlja tretja država, presoditi vsebino predpisov, ki se uporabljajo v tej državi in ki je razvidna tako iz njene nacionalne zakonodaje ali mednarodnih obveznosti kot tudi iz tega, kako se spoštovanje teh predpisov zagotavlja v praksi, pri čemer mora ta institucija v skladu s členom 25(2) Direktive 95/46/ES upoštevati vse okoliščine prenosa osebnih podatkov v tretjo državo“ (točka 75); |
| --- | --- |

H.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Schrems I jasno navedlo, da „mora Komisija pri preučitvi ravni varstva, ki jo zagotavlja tretja država, presoditi vsebino predpisov, ki se uporabljajo v tej državi in ki je razvidna tako iz njene nacionalne zakonodaje ali mednarodnih obveznosti kot tudi iz tega, kako se spoštovanje teh predpisov zagotavlja v praksi, pri čemer mora ta institucija v skladu s členom 25(2) Direktive 95/46/ES upoštevati vse okoliščine prenosa osebnih podatkov v tretjo državo“ (točka 75);

| I. | ker so v skladu s Pogodbama dejavnosti obveščevalnih služb in izmenjava informacij s tretjimi državami, ko gre za države članice, izključene iz področja uporabe prava EU, vendar sodijo v področje nujne ocene ustreznosti ravni varstva osebnih podatkov, ki jo zagotavljajo tretje države, kot je potrdilo Sodišče Evropske unije v sodbah Schrems I in II; |
| --- | --- |

I.

ker so v skladu s Pogodbama dejavnosti obveščevalnih služb in izmenjava informacij s tretjimi državami, ko gre za države članice, izključene iz področja uporabe prava EU, vendar sodijo v področje nujne ocene ustreznosti ravni varstva osebnih podatkov, ki jo zagotavljajo tretje države, kot je potrdilo Sodišče Evropske unije v sodbah Schrems I in II;

| J. | ker standardi varstva podatkov ne temeljijo le na veljavni zakonodaji, ampak tudi na njeni uporabi v praksi, in ker je Komisija pri pripravi sklepa ocenila le zakonodajo, ne pa tudi njene dejanske uporabe v praksi; |
| --- | --- |

J.

ker standardi varstva podatkov ne temeljijo le na veljavni zakonodaji, ampak tudi na njeni uporabi v praksi, in ker je Komisija pri pripravi sklepa ocenila le zakonodajo, ne pa tudi njene dejanske uporabe v praksi;

| K. | ker Komisija trenutno priznava 12 tretjim državam, da zagotavljajo ustrezno zaščito v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov, in je v zvezi s tem nedavno zaključila pogovore z Republiko Korejo; ker je Združeno kraljestvo prva država, za katero Komisija predlaga, da se ji odobri ustreznost v skladu z direktivo o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

K.

ker Komisija trenutno priznava 12 tretjim državam, da zagotavljajo ustrezno zaščito v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov, in je v zvezi s tem nedavno zaključila pogovore z Republiko Korejo; ker je Združeno kraljestvo prva država, za katero Komisija predlaga, da se ji odobri ustreznost v skladu z direktivo o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj;

| L. | ker se primer Združenega kraljestva razlikuje od vseh prejšnjih ocen ustreznosti, saj zadeva nekdanjo državo članico EU, ki je vključila določbe splošne uredbe o varstvu podatkov v svoje nacionalno pravo in je poleg tega določila, da se bo vsa „nacionalna zakonodaja, ki izhaja iz EU“, vključno z zakonodajo, ki prenaša direktivo o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, še naprej uporabljala tudi po koncu prehodnega obdobja; |
| --- | --- |

L.

ker se primer Združenega kraljestva razlikuje od vseh prejšnjih ocen ustreznosti, saj zadeva nekdanjo državo članico EU, ki je vključila določbe splošne uredbe o varstvu podatkov v svoje nacionalno pravo in je poleg tega določila, da se bo vsa „nacionalna zakonodaja, ki izhaja iz EU“, vključno z zakonodajo, ki prenaša direktivo o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, še naprej uporabljala tudi po koncu prehodnega obdobja;

I.   SPLOŠNA UREDBA O VARSTVU PODATKOV

Splošne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da je Združeno kraljestvo podpisnik EKČP in Konvencije Sveta Evropa o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in njenega dodatnega protokola; pričakuje, da bo Združeno kraljestvo zagotovilo enak minimalni okvir varstva podatkov, četudi je zapustilo Evropsko unijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja zavezanost Združenega kraljestva spoštovanju demokracije in pravne države ter varstvu in uveljavljanju temeljnih pravic, kot so pravice iz EKČP, vključno z visokimi ravnmi varstva podatkov; opozarja, da je to nujen pogoj za sodelovanje EU z Združenim kraljestvom; želi spomniti, da je britanska vlada zavrnila prizadevanja, da bi v zakonodajo vključili temeljno pravico do varstva podatkov, čeprav je člen 8 EKČP o pravici do zasebnosti prek zakona o človekovih pravicah iz leta 1998 del notranjega prava Združenega kraljestva in del common law prek novega delikta zlorabe informacij o zasebnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se je EU odločila za pristop k upravljanju podatkov, osredotočen na človekove pravice, in v okviru splošne uredbe o varstvu podatkov določila stroga pravila o varstvu podatkov, zato je globoko zaskrbljen zaradi javnih izjav britanskega predsednika vlade, da si bo Združeno kraljestvo prizadevalo, da bi odstopilo od pravil EU o varstvu podatkov in uvedlo lasten, „suveren“ nadzor na tem področju; meni, da nacionalna podatkovna strategija Združenega kraljestva za leto 2020 pomeni odmik od varstva osebnih podatkov k širši uporabi in izmenjavi podatkov, kar ni združljivo z načeli pravičnosti, zmanjšanja količine podatkov in omejitve namena v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov; ugotavlja, da Evropski odbor za varstvo podatkov v mnenjih o ustreznosti poudarja, da bi se zaradi tega lahko pojavila morebitna tveganja v povezavi z varstvom osebnih podatkov, prenesenih iz EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da veljavni sklepi o ustreznosti veliko prispevajo k varstvu temeljnih pravic posameznikov in pravni varnosti za podjetja; vendar poudarja tudi, da imajo lahko sklepi o ustreznosti, ki temeljijo na nepopolnih ocenah in ki jih Komisija ne izvršuje ustrezno, nasproten učinek, če se izpodbijajo na sodišču; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je ocena, ki jo je opravila Komisija pred predstavitvijo osnutka izvedbenega sklepa, ni bila popolna in ni bila v skladu z zahtevami Sodišča Evropske unije za oceno ustreznosti, na kar je Evropski odbor za varstvo podatkov opozoril v mnenjih o ustreznosti, v katerih Komisiji priporoča, naj dodatno oceni posebne elemente zakonodaje in prakse Združenega kraljestva, ki se nanašajo na množično zbiranje, čezmorska razkritja in mednarodne sporazume na področju izmenjave obveščevalnih podatkov, dodatno uporabo informacij, zbranih za potrebe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, in neodvisnost sodnih pooblaščencev; |
| --- | --- |

5.

Izvajanje splošne uredbe o varstvu podatkov

| 6. | izraža zaskrbljenost, ker je Združeno kraljestvo, ko je bilo še članica EU, splošno uredbo o varstvu podatkov izvajalo pomanjkljivo, pogosto pa sploh ne; poudarja zlasti, da je urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva v preteklosti ni ustrezno izvajal; opozarja na primer, ko je informacijski pooblaščenec Združenega kraljestva končal pritožbeni postopek v zvezi s tehnologijo spletnega oglaševanja po tem, ko je organiziral dogodka z deležniki spletnega oglaševanja, objavil poročilo „Update Report on Adtech“ (Posodobljeno poročilo o tehnologiji spletnega oglaševanja) in navedel, „da se zdi sektor, ki uporablja to tehnologijo spletnega oglaševanja, nedorasel zahtevam glede varstva podatkov“, vendar pa ni uporabil svojih izvršilnih pooblastil (17); je zaskrbljen, ker je to neizvrševanje strukturna težava, opredeljena v politiki regulativnega ukrepanja informacijskega pooblaščenca, iz katere izrecno izhaja, da „si bomo v večini primerov pridržali pooblastila za najhujše primere, ki predstavljajo najhujše kršitve obveznosti glede pravice do obveščenosti. Ti običajno pomenijo naklepna in namerna dejanja ali dejanja iz malomarnosti ali ponavljajoče se kršitve obveznosti glede pravice do obveščenosti, ki posameznikom povzročajo škodo“; poudarja, da to v torej praksi pomeni, da številne kršitve zakonodaje o varstvu podatkov v Združenem kraljestvu niso bile odpravljene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen z nacionalno podatkovno strategijo Združenega kraljestva, posodobljeno dne 9. decembra 2020, ki kaže na odmik od varstva osebnih podatkov k pogostejši in širši uporabi in izmenjavi podatkov; poudarja, da stališče iz strategije, da nesporočanje podatkov lahko negativno vpliva na družbo, ni združljivo z načeli zmanjšanja količine podatkov in omejitve namena v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov in primarno zakonodajo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen s tem, da sta odbor za ustavne zadeve (leta 2004) (18) in odbor za javne zadeve (leta 2014) (19) parlamenta Združenega kraljestva priporočila, naj se zagotovi neodvisnost informacijskega pooblaščenca, in sicer tako, da postane uradnik parlamenta, ki parlamentu tudi poroča, namesto da bi ga še naprej imenoval minister za digitalne medije in šport; obžaluje, da to priporočilo ni bilo nadalje obravnavano; |
| --- | --- |

8.

Obdelava podatkov za nadzor priseljevanja

| 9. | navaja, da ker pravo Združenega kraljestva o varstvu podatkov določa odstopanje od nekaterih vidikov temeljnih pravic in načel varstva podatkov, kot sta pravica do dostopa in pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da ve, s kom so bili njegovi podatki izmenjani, kadar bi tako varstvo posegalo v učinkovit nadzor priseljevanja; poudarja, da je treba spremljanje in skladnost uporabe izjeme izvajati v skladu s standardi iz referenčnega dokumenta o ustreznosti, ki zahteva upoštevanje prakse in načela, saj poudarja, da „je treba upoštevati ne le vsebino pravil, ki se uporabljajo za osebne podatke, prenesene v tretjo državo [...], ampak tudi sistem, ki zagotavlja učinkovitost teh pravil“; je seznanjen, da sta to izjemo, do katere so upravičeni vsi upravljavci podatkov v Združenem kraljestvu, podprla informacijski pooblaščenec in sodišče, da se je nanjo mogoče sklicevati le za vsak primer posebej ter da se mora uporabljati na potreben in sorazmeren način; opozarja na nedavno razkrite informacije, da je bilo v zvezi s podatki, ki jih je ministrstvo za notranje zadeve obdelalo med 1. aprilom 2018 in 31. marcem 2019 in zadevajo 146,75 milijona posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, vloženih 17 780 zahtevkov za dostop in da je bila v letu 2020 izjema za potrebe priseljevanja uporabljena za več kot 70 % zahtevkov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, naslovljenih na ministrstvo za notranje zadeve (20); poudarja, da tudi v primerih, ko je ministrstvo za notranje zadeve uporabilo odstopanje, dostop do informacij ni bil v celoti zavrnjen, ampak omejen na redigirane dokumente; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da se ta izjema zdaj uporablja za državljane EU, ki prebivajo ali nameravajo prebivati v Združenem kraljestvu; je močno zaskrbljen, ker izjema odpravlja ključne priložnosti za odgovornost in pravna sredstva, in poudarja, da to ni ustrezna raven varstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi izjeme glede pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v politiki priseljevanja Združenega kraljestva; ponavlja svoje stališče, da je treba izjemo za obdelavo osebnih podatkov za namene priseljevanja iz zakona Združenega kraljestva o varstvu podatkov spremeniti, preden se lahko izda veljaven sklep o ustreznosti, kot je večkrat poudaril tudi v resoluciji z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (21) in mnenju Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 5. februarja 2021 (22); poziva Komisijo, naj si prizadeva za odpravo izjeme pri priseljevanju ali zagotovi njeno reformo, tako da bosta izjema in njena uporaba zadostno varovalo za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, in ne bosta kršila standardov, ki se pričakujejo od tretje države; |
| --- | --- |

11.

Množični nadzor

| 12. | želi spomniti na primere množičnega nadzora v ZDA in Združenem kraljestvu, ki jih je razkril žvižgač Edward Snowden; opozarja, da britanski vladni urad za komunikacije GCHQ v okviru programa Tempora v realnem času prestreza komunikacije prek optičnih kablov in evidentira podatke, da jih je mogoče pozneje obdelati in iskati; opozarja, da se množični nadzor vsebine komunikacij in metapodatkov izvaja ne glede na to, ali v posameznem primeru obstaja sum ali ciljni podatki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da je Sodišče Evropske unije v sodbah v zadevah Schrems I in Schrems II razsodilo, da množični dostop do vsebine zasebnih komunikacij zadeva bistvo pravice do zasebnosti in da v takih primerih preizkus nujnosti in sorazmernosti ni več potreben; poudarja, da se ta načela uporabljajo za prenose podatkov v tretje države, ki niso ZDA, vključno z Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja na svojo ugotovitev iz resolucije z dne 12. marca 2014, da programi množičnega nadzora, ki temeljijo na vsesplošni uporabi in ne na sumu ter jih izvaja britanska obveščevalna agencija GCHQ, niso združljivi z načeloma nujnosti in sorazmernosti v demokratični ter po pravu EU o varstvu podatkov ne veljajo za primerne; se zaveda, da je Združeno kraljestvo od takrat temeljito spremenilo svojo zakonodajo o nadzoru in uvedlo zaščitne ukrepe, ki presegajo pogoje, ki jih je Sodišče Evropske unije opredelilo v sodbi v zadevi Schrems II (23), in tudi zaščitne ukrepe iz zakonodaje večine držav članic o nadzoru; zlasti pozdravlja neokrnjen dostop do učinkovitega sodnega varstva; želi spomniti, da je posebni poročevalec OZN o pravici do zasebnosti pozdravil zanesljive zaščitne ukrepe, uvedene z zakonom o preiskovalnih pooblastilih iz leta 2016 glede nujnosti, sorazmernosti in neodvisnega dovoljenja sodnega organa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice septembra 2018 potrdilo, da so programi Združenega kraljestva za prestrezanje in hrambo množičnih podatkov, vključno s programom Tempora, „nezakoniti in nezdružljivi s pogoji, ki so nujni za demokratično družbo“ (24); |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je nesprejemljivo, da se v osnutkih sklepov o ustreznosti ne upoštevata niti pomanjkanje omejitev glede uporabe pooblastil Združenega kraljestva v zvezi z množičnimi podatki niti dejanska uporaba operacij nadzora Združenega kraljestva in ZDA, na katero je opozoril Edward Snowden, vključno s tem, da:






  (a) | urad informacijskega pooblaščenca ali sodišča ne izvajajo učinkovitega vsebinskega nadzora, kako se v pravu Združenega kraljestva o varstvu podatkov uporablja izjema glede nacionalne varnosti; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

urad informacijskega pooblaščenca ali sodišča ne izvajajo učinkovitega vsebinskega nadzora, kako se v pravu Združenega kraljestva o varstvu podatkov uporablja izjema glede nacionalne varnosti;

| (b) | omejitve uporabe množičnih pooblastil Združenega kraljestva niso določene v sami zakonodaji, kot to zahteva Sodišče Evropske unije (ampak so prepuščene izvršni presoji pod spoštljivim sodnim nadzorom); |
| --- | --- |

(b)

omejitve uporabe množičnih pooblastil Združenega kraljestva niso določene v sami zakonodaji, kot to zahteva Sodišče Evropske unije (ampak so prepuščene izvršni presoji pod spoštljivim sodnim nadzorom);

| (c) | je opis sekundarnih podatkov (metapodatki) v osnutkih sklepov zelo zavajajoč in ne pove, da lahko ti podatki mnogo razkrijejo, so vsiljivi ter da se lahko analizirajo na zelo izpopolnjen avtomatiziran način (kot je Sodišče Evropske unije ugotovilo v zadevi Digital Rights Ireland (25)), vendar metapodatki po zakonodaji Združenega kraljestva niso smiselno zaščiteni pred neupravičenim dostopom, množičnim zbiranjem in analizo na podlagi umetne inteligence s strani obveščevalnih agencij Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(c)

je opis sekundarnih podatkov (metapodatki) v osnutkih sklepov zelo zavajajoč in ne pove, da lahko ti podatki mnogo razkrijejo, so vsiljivi ter da se lahko analizirajo na zelo izpopolnjen avtomatiziran način (kot je Sodišče Evropske unije ugotovilo v zadevi Digital Rights Ireland (25)), vendar metapodatki po zakonodaji Združenega kraljestva niso smiselno zaščiteni pred neupravičenim dostopom, množičnim zbiranjem in analizo na podlagi umetne inteligence s strani obveščevalnih agencij Združenega kraljestva;

| (d) | si agencije „petih oči“, zlasti GCHQ in Agencija za nacionalno varnost (v nadaljevanju: NSA), v praksi izmenjujejo vse obveščevalne podatke; |
| --- | --- |

(d)

si agencije „petih oči“, zlasti GCHQ in Agencija za nacionalno varnost (v nadaljevanju: NSA), v praksi izmenjujejo vse obveščevalne podatke;

poleg tega poudarja, da za državljane Združenega kraljestva v ZDA veljajo nekateri neformalno dogovorjeni zaščitni ukrepi med GCHQ in NSA; izraža globoko zaskrbljenost, da ti zaščitni ukrepi ne bodo varovali državljanov ali prebivalcev EU, katerih podatki so lahko predmet nadaljnjega prenosa in izmenjave z NSA;

| 17. | poziva države članice, naj z Združenim kraljestvom sklenejo sporazume o prepovedi vohunjenja, in poziva Komisijo, naj prek svojih sogovornikov iz Združenega kraljestva posreduje sporočilo, da bi bila brez sprememb zakonodaje in praks Združenega kraljestva o nadzoru edina izvedljiva možnost za lažje sprejemanje sklepov o ustreznosti sklenitev sporazumov o prepovedi vohunjenja z državami članicami; |
| --- | --- |

17.

Nadaljnji prenos

| 18. | odločno poudarja, da je z zakonom o izstopu iz Evropske unije iz leta 2018 določeno, da bo sodna praksa Sodišča Evropske unije, ki je nastala pred koncem prehodnega obdobja, „ohranjeno pravo EU“ in s tem pravno zavezujoča za Združeno kraljestvo; poudarja, da Združeno kraljestvo pri ocenjevanju ustreznosti tretjih držav, ki niso članice EU, zavezujejo načela in pogoji, opredeljeni v sodbah Sodišča Evropske unije v zadevi Schrems I in Schrems II; je zaskrbljen, da sodišča Združenega kraljestva kljub temu ne bodo več uporabljala Listine; poudarja, da Združeno kraljestvo ni več pod jurisdikcijo Sodišča Evropske unije, ki je najvišji organ, pristojen za razlago listine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da pravila Združenega kraljestva o izmenjavi osebnih podatkov v skladu z zakonom o digitalnem gospodarstvu iz leta 2017 in o nadaljnjih prenosih raziskovalnih podatkov očitno niso „v bistvenem enakovredna“ pravilom iz splošne uredbe o varstvu podatkov, kot jih razlaga Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zaskrbljen, ker si je Združeno kraljestvo podelilo pravico, da razglasi, da druge tretje države ali ozemlja zagotavljajo ustrezno varstvo podatkov, ne glede na to, ali se v EU meni, da zadevna tretja država ali ozemlje zagotavlja tako zaščito; opozarja, da je Združeno kraljestvo že razglasilo, da Gibraltar zagotavlja takšno zaščito, čeprav EU tega ni storila; je zelo zaskrbljen, da bi status ustreznosti Združenega kraljestva privedel do tega, da bi se zaobšla pravila EU o prenosih v države ali ozemlja, ki v skladu s pravom EU ne veljajo za primerna; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen, da je Združeno kraljestvo 1. februarja 2021 poslalo prošnjo za pridružitev Celostnemu in naprednemu sporazumu za čezpacifiško partnerstvo, zlasti da „bi imelo koristi od sodobnih pravil digitalne trgovine, ki omogočajo prost pretok podatkov med članicami, odpravilo nepotrebne ovire za podjetja [itd.]“; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ima to partnerstvo enajst članov, od katerih jih osem ni prejelo sklepa EU o ustreznosti; je zelo zaskrbljen zaradi morebitnih nadaljnjih prenosov osebnih podatkov državljanov in prebivalcev EU v te države, če bo Združenemu kraljestvu odobren sklep o ustreznosti (26); |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da Komisija ni ocenila učinka in morebitnih tveganj sporazuma o celovitem gospodarskem partnerstvu med Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska ter Japonsko, ki vključuje določbe o osebnih podatkih in ravni varstva podatkov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen, da bi bila ogrožena raven varstva, ki jo zagotavlja splošna uredba o varstvu podatkov, če bi Združeno kraljestvo vključilo določbe o prenosu podatkov v vse prihodnje trgovinske sporazume, med drugim v trgovinske sporazume med ZDA in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

23.

II.   DIREKTIVA O VARSTVU PODATKOV PRI PREPREČEVANJU, ODKRIVANJU IN PREISKOVANJU KAZNIVIH DEJANJ

| 24. | poudarja, da je Združeno kraljestvo prva država, za katero je Komisija predlagala sprejetje sklepa o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je seznanjen s sporazumom Združenega kraljestva z ZDA (27) o čezmejnem dostopu do podatkov na podlagi ameriškega zakona o pojasnitvi zakonite tuje uporabe podatkov, ki naj bi olajšal prenose za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; je zelo zaskrbljen, da bo organom ZDA omogočil neupravičen dostop do osebnih podatkov državljanov in prebivalcev EU; se strinja z zaskrbljenostjo Evropskega odbora za varstvo podatkov, da zaščitni ukrepi iz krovnega sporazuma med EU in ZDA (28), ki se smiselno uporabljajo, ne bi izpolnjevali meril o jasnih, natančnih in dostopnih pravilih v zvezi z dostopom do osebnih podatkov ali ne bi zadostno vključevali zaščitnih ukrepov, da bi bili učinkoviti in izvedljivi v okviru prava Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da je treba sodbo Sodišča Evropske unije C-623/17 razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, ki državnim organom omogoča, da od ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev zahtevajo, da zaradi zagotavljanja nacionalne varnosti opravijo splošen in neselektiven prenos podatkov o prometu in lokaciji državnim varnostnim in obveščevalnim agencijam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da je Sodišče Evropske unije v tej zadevi razsodilo, da je zbiranje množičnih podatkov v Združenem kraljestvu, kot je urejeno z zakonom o preiskovalnih pooblastilih iz leta 2000, nezakonito; poudarja, da je bila ta ureditev potem nadomeščena z zakonom o preiskovalnih pooblastilih iz leta 2016, ki naj bi okrepil načeli nujnosti in sorazmernosti; poudarja, da zakon o preiskovalnih pooblastilih iz leta 2016 določa sodni nadzor nad prestrezanjem ter posameznikom omogoča dostop do njihovih podatkov in vlaganje pritožb pred sodiščem za preiskovalna pooblastila; vendar obžaluje, da zakon o preiskovalnih pooblastilih iz leta 2016 še naprej omogoča hrambo množičnih podatkov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen zaradi nedavnih poročil, da je sistem množičnega zbiranja in hrambe podatkov del preizkusa ministrstva Združenega kraljestva za notranje zadeve, ki poteka v okviru zakona o preiskovalnih pooblastilih iz leta 2016; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da Evropski parlament v resoluciji z dne 12. februarja 2020 poudaril, da Združeno kraljestvo ne more imeti neposrednega dostopa do podatkov iz informacijskih sistemov EU niti sodelovati v upravljavskih strukturah agencij EU na območju svobode, varnosti in pravice, za vsako izmenjavo informacij z Združenim kraljestvom, vključno z osebnimi podatki, pa bi morala veljati stroga pravila glede jamstev, revizije in nadzora, vključno z enakovredno ravnjo varstva osebnih podatkov, kot jo zagotavlja pravo EU; je seznanjen z ugotovljenimi pomanjkljivostmi pri tem, kako je Združeno kraljestvo izvajalo pravo o varstvu podatkov, ko je bilo še država članica EU; želi spomniti, da je Združeno kraljestvo kopiralo podatke iz schengenskega informacijskega sistema in kopije hranilo; pričakuje, da bodo organi kazenskega pregona Združenega kraljestva pri izmenjavi osebnih podatkov v prihodnje v celoti spoštovali veljavna pravila; opozarja, da Združeno kraljestvo ohranja dostop do nekaterih baz podatkov EU na področju kazenskega pregona le na podlagi tega, ali zadetek obstaja ali ne, in je pravno izključeno iz dostopa do schengenskega informacijskega sistema; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen zaradi razkritja iz januarja 2021, da je bilo iz nacionalnega policijskega računalnika v Združenem kraljestvu po nesreči izbrisanih 400 000 kazenskih evidenc; poudarja, da to ne povečuje zaupanja v prizadevanja Združenega kraljestva na področju varstva podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da osnutek sklepa o ustreznosti vsebuje temeljito oceno pravic vseh organov Združenega kraljestva, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo pooblaščeni za prestrezanje in hrambo osebnih podatkov iz razlogov državne varnosti; poleg tega pozdravlja dejstvo, da podrobna poročila o nadzoru nad organi, odgovornimi za obveščevalno skupnost, vsebujejo informacije o sedanjih nadzornih praksah Združenega kraljestva; poziva Komisijo, naj podrobneje oceni in spremlja vrste komunikacijskih podatkov, ki spadajo v pristojnost Združenega kraljestva za hrambo podatkov in zakonito prestrezanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom vključuje poglavja o izmenjavi DNK, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil, prenosu in obdelavi podatkov iz evidence podatkov o potnikih, sodelovanju v zvezi z operativnimi informacijami ter sodelovanja z Europolom in Eurojustom, ki se bodo uporabljala ne glede na sklep o ustreznosti; vendar opozarja na pomisleke iz mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve iz februarja 2021 o sporazumu o trgovini in sodelovanju glede posebne uporabe in daljše hrambe osebnih podatkov, do katerih je Združeno kraljestvo upravičeno v skladu s poglavji o prümski pogodbi in o podatkih iz evidence podatkov o potnikih iz sporazuma o trgovini in sodelovanju, ki niso v skladu z načini uporabe in hrambe v državah članicah; opominja na pravico, da se za preverjanje zakonitosti prihodnjega mednarodnega sporazuma, še zlasti njegove skladnosti z zaščito temeljnih pravic, vloži tožba pri Sodišču Evropske unije (29); |
| --- | --- |

32.

Ugotovitve

| 33. | poziva Komisijo, naj podjetjem v EU zagotovi, da bo s sklepom o ustreznosti zagotovljena trdna, zadostna in v prihodnost usmerjena pravna podlaga za prenos podatkov; poudarja, da je treba zagotoviti, da se bo ta sklep o ustreznosti štel za sprejemljiv, če ga bo pregledalo Sodišče Evropske unije, in da bi bilo treba zato upoštevati vsa priporočila iz mnenja Evropskega odbora za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja dejstvo, da bodo sklepi o ustreznosti veljali le štiri leta, saj bi se lahko Združeno kraljestvo zdaj, ko ni več država članica EU, odločilo spremeniti zakonodajo, katere ustreznost je Komisija ocenila; poziva Komisijo, naj medtem še naprej spremlja raven varstva podatkov v Združenem kraljestvu v zakonodaji in praksi ter naj pred obnovitvijo sklepa o ustreznosti leta 2025 opravi temeljito oceno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da Komisija s sprejetjem dveh izvedbenih sklepov, ki nista v skladu s pravom Unije, ne da bi odgovorila na vse pomisleke, izražene v tej resoluciji, presega izvedbena pooblastila, podeljena z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo (EU) 2016/680; nasprotuje izvedbenima aktoma, saj osnutka izvedbenih sklepov nista skladna s pravom EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj osnutka izvedbenih sklepov spremeni tako, da bosta v celoti skladna s pravom EU in sodno prakso; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zahteva, da nacionalni organi za varstvo podatkov prekinejo prenos osebnih podatkov, do katerih bi lahko obveščevalni organi Združenega kraljestva dostopali neselektivno, če bi Komisija sprejela sklepe o ustreznosti v zvezi z Združenim kraljestvom, preden Združeno kraljestvo reši zgoraj navedene probleme; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in pristojne organe Združenega kraljestva, naj pripravijo akcijski načrt, da bi čim prej odpravili pomanjkljivosti, ugotovljene v mnenjih Evropskega odbora za varstvo podatkov, in druga odprta vprašanja v zvezi z varstvom podatkov v Združenem kraljestvu, kar mora biti temeljni pogoj za končni sklep o ustreznosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja raven varstva podatkov ter zakonodajo in prakso o množičnem nadzoru v Združenem kraljestvu; poudarja, da so v Poglavju V splošne uredbe o varstvu podatkov tudi druge pravne možnosti za prenose osebnih podatkov v Združeno kraljestvo; opozarja, da morajo biti v skladu s smernicami Evropskega odbora za varstvo podatkov prenosi, ki se zanašajo na odstopanja za posebne primere v skladu s členom 49 splošne uredbe o varstvu podatkov, izjema; |
| --- | --- |

39.

| 40. | obžaluje, da Komisija ni upoštevala pozivov Parlamenta k prekinitvi izvajanja zasebnostnega ščita, dokler organi ZDA ne bi izpolnili njegovih pogojev, ampak je namesto tega vedno raje „spremljala stanje“ brez konkretnih rezultatov v smislu varstva podatkov za posameznike in pravne varnosti za podjetja; poziva Komisijo, naj se uči iz svojih preteklih napak, ko ni upoštevala pozivov Parlamenta in strokovnjakov v zvezi s sklepanjem in spremljanjem preteklih sklepov o ustreznosti, ter naj ustreznega izvajanja prava EU o varstvu podatkov ne preloži na Sodišče Evropske unije, ki odloča na podlagi tožb posameznikov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj pravo Združenega kraljestva o varstvu podatkov natančno spremlja, Parlament nemudoma obvesti in se z njim posvetuje o vseh prihodnjih spremembah ureditve varstva podatkov v Združenem kraljestvu, in naj Parlamentu prepusti nadzorno vlogo v novem institucionalnem okviru, tudi ustreznih organov, kot je Specializirani odbor za sodelovanje na področju kazenskega pregona in pravosodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, državam članicam ter vladi Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  UL C 378, 9.11.2017, str. 104.

(5)  UL C 118, 8.4.2020, str. 133.

(6)  UL C 345, 16.10.2020, str. 58.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0256.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0337.

(9)  UL L 444, 31.12.2020, str. 14.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0141.

(11)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(12)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(13)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(14)  A8-0324/2017.

(15)  Osnutek izvedbenega sklepa Komisije v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Združeno kraljestvo.

(16)  Osnutek izvedbenega sklepa Komisije v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Združeno kraljestvo.

(17)  Lomas, N., Informacijskemu pooblaščencu Združenega kraljestva grozi tožba, ker je brez utemeljitve končal pritožbeni postopek v zvezi s tehnologijo spletnega oglaševanja, TechCrunch, San Francisco, 2020.

(18)  Sedmo poročilo ožjega odbora za ustavne zadeve, ki ga je 13. junija 2006 objavil spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva. Odstavek 108: „Menimo, da bi bilo zelo koristno, da bi informacijski pooblaščenec postal neposredno odgovoren parlamentu in da bi ga ta tudi financiral, ter priporočamo obravnavo te spremembe, ko se bo spreminjala zakonodaja“.

(19)  Poročilo odbora za javno upravo z naslovom „Kdo je odgovoren? Odnosi med vladnimi in neodvisnimi organi“, ki ga je 4. novembra 2014 objavil spodnji dom britanskega parlamenta. Odstavek 64: „Informacijski pooblaščenec in Inšpektorat njenega veličanstva za zapore bi morala biti bolj neodvisna od vlade in poročati parlamentu. Informacijski pooblaščenec, komisar za javna imenovanja in predsednik odbora za standarde v javnem življenju bi morali postati uradniki parlamenta, kot so že zdaj parlamentarni in zdravstveni varuh človekovih pravic ter preglednik računov kraljeve hiše in generalni revizor.“

(20)  Sporočilo za javnost skupine Open Rights Group z dne 3. marca 2021 z naslovom Documents reveal controversial Immigration Exemption used in 70 % of access requests to Home Office (Dokumenti razkrivajo sporno izjemo pri priseljevanju, ki se uporablja v 70 % prošenj za dostop pri ministrstvu za notranje zadeve).

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0033.

(22)  Mnenje Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma glede varnostnih postopkov pri izmenjavi in varovanju tajnih podatkov med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, LIBE_AL(2021)680848.

(23)  Sodba z dne 16. julija 2020, Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited in Maximillianu Schremsu, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(24)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 13. septembra 2018, Big Brother Watch in drugi proti Združenemu kraljestvu, zadeve št. 58170/13, 62322/14, 24960/15.

(25)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 8. aprila 2014 v združenih zadevah C-293/12 in C-594/12, Digital Rights Ireland Ltd proti Minister for Communications, Marine and Natural Resources in drugim ter Kärntner Landesregierung in drugi, ECLI:EU:C:2014:238.

(26)  Sporočilo za javnost ministrstva Združenega kraljestva za mednarodno trgovino z dne 30. januarja 2021 z naslovom „Združeno kraljestvo zaprosi za pridružitev velikemu območju proste trgovine v Pacifiku CPTPP“.

(27)  Sporazum med vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter vlado Združenih držav Amerike z dne 3. oktobra 2019 o dostopu do elektronskih podatkov za namene boja proti hudim kaznivim dejanjem.

(28)  Sporazum med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o varstvu osebnih podatkov pri preprečevanju, preiskovanju, odkrivanju in pregonu kaznivih dejanj (UL L 336, 10.12.2016, str. 3).

(29)  Resolucija Evropskega parlamenta o osnutku sklepa Komisije o ustrezni ravni varstva osebnih podatkov v evidenci podatkov o potnikih, prenesenih uradu ZDA za carino in zaščito meja (UL C 103 E, 29.4.2004, str. 665.)

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 17. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/228 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/228

---

P9_TA(2021)0216

Program izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program „Pericles IV“) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 15/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06164/1/2021 – C9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06164/1/2021 – C9-0137/2021),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0369),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 19. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 19. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0164/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0164/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 13.2.2019, P8_TA(2019)0087.

(2)  UL C 378, 19.10.2018, str. 2.

---

torek, 18. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/229 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/229

---

P9_TA(2021)0217

Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge – kandidatka: Natasha Cazenave

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 15/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge z dne 12. marca 2021 (C9-0114/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge z dne 12. marca 2021 (C9-0114/2021),

| — | ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3),

| — | ob upoštevanju člena 131 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 131 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0137/2021),

| A. | ker se mandat izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge konča 29. maja 2021; |
| --- | --- |

A.

ker se mandat izvršnega direktorja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge konča 29. maja 2021;

| B. | ker je 12. marca 2021 odbor nadzornikov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge po odprtem izbirnem postopku predlagal Natasho Cazenave za izvršno direktorico za petletni mandat, v skladu s členom 51(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1095/2010; |
| --- | --- |

B.

ker je 12. marca 2021 odbor nadzornikov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge po odprtem izbirnem postopku predlagal Natasho Cazenave za izvršno direktorico za petletni mandat, v skladu s členom 51(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1095/2010;

| C. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 22. aprila 2021 poslušal predstavitev Natashe Cazenave, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 22. aprila 2021 poslušal predstavitev Natashe Cazenave, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri imenovanje Natashe Cazenave za izvršno direktorico Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/230 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/230

---

P9_TA(2021)0218

Imenovanje predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) – kandidatka: Petra Hielkema

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu za imenovanje predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 15/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ožjega seznama kvalificiranih kandidatov za položaj predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine, ki ga je 22. marca 2021 pripravil njegov odbor nadzornikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ožjega seznama kvalificiranih kandidatov za položaj predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine, ki ga je 22. marca 2021 pripravil njegov odbor nadzornikov,

| — | ob upoštevanju pisma Sveta z dne 6. maja 2021, v katerem je predlagal Petro Hielkema za predsednico Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (C9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Sveta z dne 6. maja 2021, v katerem je predlagal Petro Hielkema za predsednico Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (C9-0163/2021),

| — | ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3),

| — | ob upoštevanju člena 131 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 131 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0162/2021),

| A. | ker je mandat predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine potekel 28. februarja 2021; |
| --- | --- |

A.

ker je mandat predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine potekel 28. februarja 2021;

| B. | ker je Svet 6. maja 2021 predlagal imenovanje Petre Hielkema za predsednico Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za petletni mandat, v skladu s členom 48(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1094/2010; |
| --- | --- |

B.

ker je Svet 6. maja 2021 predlagal imenovanje Petre Hielkema za predsednico Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine za petletni mandat, v skladu s členom 48(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1094/2010;

| C. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 10. maja 2021 poslušal predstavitev Petre Hielkema, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 10. maja 2021 poslušal predstavitev Petre Hielkema, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri imenovanje Petre Hielkema za predsednico Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/231 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/231

---

P9_TA(2021)0219

Sklad za pravični prehod ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 15/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0022) in spremenjenega predloga (COM(2020)0460), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0022) in spremenjenega predloga (COM(2020)0460),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 in člena 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0007/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 in člena 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0007/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja češke poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja češke poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 20. julija 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 20. julija 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2020 in 18. septembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2020 in 18. septembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. julija 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. julija 2020 (3),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0135/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0135/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 290, 1.9.2020, str. 1.

(2)  UL C 311, 18.9.2020, str. 55 in UL C 429, 11.12.2020, str. 240.

(3)  UL C 324, 1.10.2020, str. 74.

(4)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 17. septembra 2020 (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0223).

---

P9_TC1-COD(2020)0006

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 18. maja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1056.)

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/233 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/233

---

P9_TA(2021)0221

Program izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program Pericles IV) – razširitev na nesodelujoče države članice ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku uredbe Sveta o razširitvi uporabe Uredbe (EU) 2021/... o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem za obdobje 2021–2027 (program „Pericles IV“) na nesodelujoče države članice in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2022/C 15/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (13255/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (13255/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0017/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0017/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0165/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0165/2021),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/234 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/234

---

P9_TA(2021)0222

Sporazum med EU in Kubo: sprememba koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Kubo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 15/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10637/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10637/2020),

| — | ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Kubo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10638/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Kubo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10638/20),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0097/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0097/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0129/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0129/2021),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Kube. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/235

---

P9_TA(2021)0223

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med EU in Tunizijo (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 15/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12294/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12294/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12295/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12295/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0302/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0302/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A9-0150/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A9-0150/2021),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Tunizije. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/236

---

P9_TA(2021)0224

Protokol k Sporazumu o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 15/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06048/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06048/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (06049/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (06049/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0383/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0383/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A9-0148/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A9-0148/2021),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Srednje Amerike. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/237

---

P9_TA(2021)0225

Sporazum med EU, ZDA, Islandijo in Norveško: časovne omejitve dogovorov o zagotavljanju zrakoplova s posadko ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o časovnih omejitvah dogovorov o zagotavljanju zrakoplova s posadko med Evropsko unijo, Združenimi državami Amerike, Islandijo in Kraljevino Norveško (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 15/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11645/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11645/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o časovnih omejitvah dogovorov o zagotavljanju zrakoplova s posadko med Evropsko unijo, Združenimi državami Amerike, Islandijo in Kraljevino Norveško (10584/19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o časovnih omejitvah dogovorov o zagotavljanju zrakoplova s posadko med Evropsko unijo, Združenimi državami Amerike, Islandijo in Kraljevino Norveško (10584/19),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter člena 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0392/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter člena 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0392/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A9-0125/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A9-0125/2021),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Združenih držav Amerike, Islandije in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/238 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/238

---

P9_TA(2021)0226

Režim pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Sveta o režimu pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah in spremembi Sklepa št. 940/2014/EU (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2022/C 15/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0095),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0105/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0105/2021),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0138/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/239 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/239

---

P9_TA(2021)0228

Skupni sistem davka na dodano vrednost: oprostitve pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede oprostitev pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2022/C 15/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0181),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0132/2021),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0155/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/240 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/240

---

P9_TA(2021)0229

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism – Estonija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Estonije – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

(2022/C 15/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0151 – C9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0151 – C9-0127/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020), ter zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020), ter zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0158/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0158/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovna finančna in gospodarska kriza, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi v obliki finančne podpore delavcem in podjetjem, za katera so delali; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovna finančna in gospodarska kriza, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi v obliki finančne podpore delavcem in podjetjem, za katera so delali;

| B. | ker je Estonija vložila vlogo EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) v zvezi z odpustitvijo 10 080 delavcev (4) v naslednjih gospodarskih sektorjih NACE po reviziji 2: oddelek 45 (Trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil), oddelek 49 (Kopenski promet in cevovodni transport), oddelek 50 (Vodni promet), oddelek 51 (Zračni promet), oddelek 52 (Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti), oddelek 55 (Gostinske nastanitvene dejavnosti), oddelek 56 (Dejavnost strežbe jedi in pijač), oddelek 74 (Druge strokovne in tehnične dejavnosti), oddelek 77 (Dajanje v najem in zakup), oddelek 79 (Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in druge s potovanji povezane dejavnosti), oddelek 90 (Kulturne in razvedrilne dejavnosti), oddelek 91 (Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti), oddelek 92 (Prirejanje iger na srečo), oddelek 93 (Športne in druge dejavnosti za prosti čas); v estonski regiji Eesti (EE00) na ravni NUTS 2 (5) v referenčnem obdobju od 13. marca 2020 do 11. novembra 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je Estonija vložila vlogo EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) v zvezi z odpustitvijo 10 080 delavcev (4) v naslednjih gospodarskih sektorjih NACE po reviziji 2: oddelek 45 (Trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil), oddelek 49 (Kopenski promet in cevovodni transport), oddelek 50 (Vodni promet), oddelek 51 (Zračni promet), oddelek 52 (Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti), oddelek 55 (Gostinske nastanitvene dejavnosti), oddelek 56 (Dejavnost strežbe jedi in pijač), oddelek 74 (Druge strokovne in tehnične dejavnosti), oddelek 77 (Dajanje v najem in zakup), oddelek 79 (Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in druge s potovanji povezane dejavnosti), oddelek 90 (Kulturne in razvedrilne dejavnosti), oddelek 91 (Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti), oddelek 92 (Prirejanje iger na srečo), oddelek 93 (Športne in druge dejavnosti za prosti čas); v estonski regiji Eesti (EE00) na ravni NUTS 2 (5) v referenčnem obdobju od 13. marca 2020 do 11. novembra 2020;

| C. | ker se vloga nanaša na 1 715 samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost, in 8 365 delavcev, ki so postali presežni v turistični industriji v Estoniji; |
| --- | --- |

C.

ker se vloga nanaša na 1 715 samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost, in 8 365 delavcev, ki so postali presežni v turistični industriji v Estoniji;

| D. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(2) uredbe o ESPG, ki v izjemnih okoliščinah, zlasti v zvezi s kolektivnimi vlogami, pri katerih so vključena tudi mala in srednja podjetja, dovoljuje, da je lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če merila iz člena 4(1) navedene uredbe niso v celoti izpolnjena, kadar odpuščanje resno vpliva na zaposlenost in lokalno, regionalno ali državno gospodarstvo; |
| --- | --- |

D.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(2) uredbe o ESPG, ki v izjemnih okoliščinah, zlasti v zvezi s kolektivnimi vlogami, pri katerih so vključena tudi mala in srednja podjetja, dovoljuje, da je lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če merila iz člena 4(1) navedene uredbe niso v celoti izpolnjena, kadar odpuščanje resno vpliva na zaposlenost in lokalno, regionalno ali državno gospodarstvo;

| E. | ker so bili dogodki, ki so povzročili odpuste in prenehanje opravljanja dejavnosti, v začetku leta 2020 nepričakovani ter posledica širjenja pandemije COVID-19 po svetu in s tem povezane gospodarske krize, ki je še posebej močno prizadela turistični sektor zaradi nenadnih omejitev gibanja na mednarodni ravni, ki so povzročile močno in nepredvideno zmanjšanje mednarodnih potovanj in upad turizma; |
| --- | --- |

E.

ker so bili dogodki, ki so povzročili odpuste in prenehanje opravljanja dejavnosti, v začetku leta 2020 nepričakovani ter posledica širjenja pandemije COVID-19 po svetu in s tem povezane gospodarske krize, ki je še posebej močno prizadela turistični sektor zaradi nenadnih omejitev gibanja na mednarodni ravni, ki so povzročile močno in nepredvideno zmanjšanje mednarodnih potovanj in upad turizma;

| F. | ker sta pandemija COVID-19 in svetovna gospodarska kriza, ki ji je sledila, estonskemu gospodarstvu povzročili ogromen šok, zlasti v estonski turistični industriji, v kateri je pred krizo 90 % prihodkov ustvaril mednarodni turizem, medtem ko je povprečje za države OECD znašalo približno 25 %; |
| --- | --- |

F.

ker sta pandemija COVID-19 in svetovna gospodarska kriza, ki ji je sledila, estonskemu gospodarstvu povzročili ogromen šok, zlasti v estonski turistični industriji, v kateri je pred krizo 90 % prihodkov ustvaril mednarodni turizem, medtem ko je povprečje za države OECD znašalo približno 25 %;

| G. | ker so estonski prihodki od turizma leta 2019 dosegli rekordne 2,1 milijarde EUR in je turizem sodil med pomembne sektorje za estonsko konkurenčnost, v njegov nadaljnji razvoj pa je bilo vloženo veliko sredstev; |
| --- | --- |

G.

ker so estonski prihodki od turizma leta 2019 dosegli rekordne 2,1 milijarde EUR in je turizem sodil med pomembne sektorje za estonsko konkurenčnost, v njegov nadaljnji razvoj pa je bilo vloženo veliko sredstev;

| H. | ker v turističnem sektorju prevladujejo mala in srednja podjetja, ki so v primerjavi z večjimi podjetji manj odporna na krize, zajemajo pa 79,2 % celotne delovne sile v Estoniji; |
| --- | --- |

H.

ker v turističnem sektorju prevladujejo mala in srednja podjetja, ki so v primerjavi z večjimi podjetji manj odporna na krize, zajemajo pa 79,2 % celotne delovne sile v Estoniji;

| I. | ker lahko Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji s podporo, ki jo bo nudil delavcem, pomaga pri prehodu na bolj trajnostni turizem in tako Evropi omogoči varovanje in promocijo naravne in kulturne dediščine in virov, poleg tega pa ponudi nove priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in ustanavljanje inovativnih podjetij; |
| --- | --- |

I.

ker lahko Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji s podporo, ki jo bo nudil delavcem, pomaga pri prehodu na bolj trajnostni turizem in tako Evropi omogoči varovanje in promocijo naravne in kulturne dediščine in virov, poleg tega pa ponudi nove priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in ustanavljanje inovativnih podjetij;

| J. | ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, določila načrt okrevanja gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (6) za pomoč osebam, ki so delovna mesta izgubili zaradi svetovne gospodarske krize; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, določila načrt okrevanja gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (6) za pomoč osebam, ki so delovna mesta izgubili zaradi svetovne gospodarske krize;

| K. | ker sta bili v Estoniji za ublažitev posledic pandemije COVID-19 in z njo povezane krize na trgu dela uporabljeni tako nacionalna kot evropska podpora za ohranjanje zaposlenosti prek shem skrajšanega delovnega časa in instrumenta SURE; |
| --- | --- |

K.

ker sta bili v Estoniji za ublažitev posledic pandemije COVID-19 in z njo povezane krize na trgu dela uporabljeni tako nacionalna kot evropska podpora za ohranjanje zaposlenosti prek shem skrajšanega delovnega časa in instrumenta SURE;

| L. | ker je to prva uporaba sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19, potem ko je bila v Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (7) vključena navedba, da bi se lahko sredstva iz ESPG uporabila za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v svetovni krizi zaradi pandemije COVID-19 brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

ker je to prva uporaba sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19, potem ko je bila v Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (7) vključena navedba, da bi se lahko sredstva iz ESPG uporabila za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v svetovni krizi zaradi pandemije COVID-19 brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Estonija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 4 474 480 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 7 457 468 EUR, od česar stroški prilagojenih storitev znašajo 7 452 468 EUR, stroški priprav, upravljanja, obveščanja in publicitete, nadzora in poročanja pa 5 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so estonski organi vlogo predložili 12. novembra 2020, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Estonija, svojo oceno dokončala 31. marca 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupaj 10 080 delavcev, 1 715 samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost, in 8 365 delavcev, ki so postali presežni v turistični industriji v Estoniji; obžaluje, da Estonija pričakuje, da bo v ukrepih sodelovalo samo 5 060 oseb (ciljni prejemniki) izmed vseh upravičenih prejemnikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da se pričakuje, da bodo socialni učinki odpuščanja precejšnji, saj je v sektorju velik delež nizko usposobljenih delavcev, delavcev brez poklicnih kvalifikacij, mladih ter sezonskih delavcev in delavcev s skrajšanim delovnim časom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da več kot 60 % upravičencev predstavljajo ženske, najbolj prizadeta starostna skupina pa so osebe, stare med 30 in 64 let; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je Estonija 1. januarja 2021 začela ciljnim upravičencem zagotavljati prilagojene storitve in da bo obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG torej trajalo od 1. januarja 2021 do 1. januarja 2023, razen programov formalnega izobraževanja ali usposabljanja, vključno s poklicnim usposabljanjem, ki trajajo dve leti ali več in ki bodo upravičeni do 1. julija 2023; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem in samozaposlenim osebam, vključujejo naslednje ukrepe: usposabljanje za trg dela, subvencijo za zagon podjetja in nadaljnjo podporo, vajeništvo, podporo za formalno izobraževanje in nadomestila za usposabljanje, vključno z nadomestili za poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da so upravni odhodki Estonije za izvajanje ESPG začeli teči 1. januarja 2021 in da so torej odhodki za priprave, upravljanje, obveščanje in oglaševanje, nadzor in poročanje med 1. januarjem 2021 in 1. julijem 2023 upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je vir nacionalnega vnaprejšnjega financiranja ali sofinanciranja Fundacija za storitve in prejemke na trgu dela, iz katere Estonski sklad za zavarovanje za primer brezposelnosti (EUIF) kot javni zavod za zaposlovanje v Estoniji zagotavlja aktivne ukrepe na trgu dela v Estoniji; ugotavlja, da je Fundacija ustanovljena s sredstvi skrbniškega sklada za nadomestilo iz zavarovanja za primer brezposelnosti, tj. skrbniškega sklada za nadomestila ob odpustih in plačilni nesposobnosti delodajalcev, ter iz sredstev, dodeljenih iz državnega proračuna prek ministrstva za socialne zadeve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je Estonija v posvetovanju z ustreznimi organi in predstavniki združenj pripravila usklajen sveženj prilagojenih storitev in da bo napredek obravnaval nadzorni odbor EUIF, katerega člani so socialni partnerji, in sicer dva člana iz Estonske konfederacije delodajalcev, eden iz Estonske konfederacije sindikatov in eden iz Estonske konfederacije združenj delojemalcev; pozdravlja nadaljnja posvetovanja s predstavniki turistične industrije, ki bodo sklenjena po analizi profila odpuščenih delavcev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da bodo nadaljnja posvetovanja s predstavniki turistične industrije opravljena po analizi profila odpuščenih delavcev in da bo opredeljena najprimernejša vrsta podpore, pri čemer bodo upoštevani starostna struktura, izobrazbeni profil in druge značilnosti upravičencev; poleg tega ugotavlja, da je načrtovan morebiten prispevek Estonskega združenja hotelov in restavracij za pripravo nekaterih ukrepov usposabljanja, povezanih s panogo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da estonske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj čim bolj skrajša čas, potreben za oceno vlog za pomoč iz ESPG in uporabo sredstev ESPG, da se zmanjša pritisk na nacionalne sisteme socialne varnosti v okviru krize zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  V smislu člena 3 uredbe o ESPG.

(5)  Republika Estonija ni razdeljena na regije na ravni NUTS 2.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0141.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Estonije – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

(Besedilo te priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/886.)

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/244 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/244

---

P9_TA(2021)0230

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji in Franciji v zvezi z naravnimi nesrečami ter Albaniji, Avstriji, Belgiji, Češki, Črni gori, Estoniji, Franciji, Grčiji, Hrvaški, Irski, Italiji, Latviji, Litvi, Luksemburgu, Madžarski, Nemčiji, Portugalski, Romuniji, Srbiji in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji in Franciji v zvezi z naravnimi nesrečami ter Albaniji, Avstriji, Belgiji, Češki, Črni gori, Estoniji, Franciji, Grčiji, Hrvaški, Irski, Italiji, Latviji, Litvi, Luksemburgu, Madžarski, Nemčiji, Portugalski, Romuniji, Srbiji in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

(2022/C 15/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0201 – C9-0117/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0201 – C9-0117/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) in zlasti člena 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) in zlasti člena 9,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev (4), zlasti točke 10, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev (4), zlasti točke 10, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0157/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0157/2021),

| 1. | pozdravlja sklep kot konkretno, oprijemljivo in vidno obliko solidarnosti Unije z državljani in regijami Unije, ki so jih prizadele naravne nesreče in izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju zaradi pandemije COVID-19 leta 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja razširitev področja uporabe Uredbe (ES) št. 2012/2002 od marca 2020, da bi v področje uporabe vključili izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, kot je sedanja pandemija COVID-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža sočutje in solidarnost z vsemi žrtvami uničujočih naravnih nesreč in pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba nujno sprostiti finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) in zagotoviti, da bo ustrezno dosegla regije in upravičence v prizadetih državah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je ocenjevanje vlog za finančno pomoč zaradi pandemije COVID-19 v letu 2020, ki so bile vložene do uradnega končnega roka 24. junija 2020, zahtevalo precej časa, zaradi česar je Komisija svoj predlog za uporabo sredstev sklada predložila šele konec marca 2021; poudarja, kako pomembno je, da se lahko sklad v prihodnosti hitro uporabi in tako zagotovi prepotrebna pomoč po večjih naravnih nesrečah ali v izrednih razmerah večjih razsežnosti v javnem zdravju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bodo naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb postale vse bolj nasilne in pogoste; poudarja, da so nekatere regije, kot so otoki in obalne regije, zaradi podnebnih sprememb še posebej izpostavljene tveganju, da jih bodo prizadele naravne nesreče; poudarja, da je sklad le kurativen instrument in da podnebne spremembe zahtevajo predvsem preventivno politiko za preprečevanje prihodnjih posledic podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom in evropskim zelenim dogovorom; ponovno poudarja, kako pomembne so za posebej ranljive regije naložbe v blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter zagotavljanje učinkovitih sinergij med skladom in ustreznimi programi financiranja Unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 99, 31.03.2020, str. 9.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Grčiji in Franciji v zvezi z naravnimi nesrečami ter Albaniji, Avstriji, Belgiji, Češki, Črni gori, Estoniji, Franciji, Grčiji, Hrvaški, Irski, Italiji, Latviji, Litvi, Luksemburgu, Madžarski, Nemčiji, Portugalski, Romuniji, Srbiji in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju

(Besedilo te priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/885.)

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/247 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/247

---

P9_TA(2021)0231

Predlog spremembe proračuna št. 2/2021: financiranje odziva na COVID-19 ter izboljšave in posodobitve v zvezi s končnim sprejetjem večletnega finančnega okvira

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2021 za proračunsko leto 2021 – financiranje odziva na pandemijo COVID-19 ter uvedba izboljšav in posodobitev v zvezi s končnim sprejetjem večletnega finančnega okvira (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

(2022/C 15/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2021, ki ga je Komisija sprejela 24. marca 2021 (COM(2021)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2021, ki ga je Komisija sprejela 24. marca 2021 (COM(2021)0200),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2021, ki ga je Svet sprejel 23. aprila 2021 in ga 26. aprila 2021 posredoval Evropskemu parlamentu (08145/2021 – C9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2021, ki ga je Svet sprejel 23. aprila 2021 in ga 26. aprila 2021 posredoval Evropskemu parlamentu (08145/2021 – C9-0155/2021),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0160/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0160/2021),

| A. | ker ima predlog Komisije načeloma dvojni namen: na eni strani zagotoviti dodatna sredstva za preprečevanje, pripravljenost in odziv na pandemijo COVID-19, varno in trajno ponovno odprtje in morebitni učinek nadaljnjih evropskih pobud v zvezi z odzivom na COVID-19; na drugi strani pa vpeljati tehnične spremembe, ki izhajajo iz političnih dogovorov o sektorskih pravnih podlagah, ki so sledili sprejetju večletnega finančnega okvira decembra 2020, ter prilagoditve v zvezi z oblikovanjem rezervacij za jamstvo za zunanje delovanje; poleg tega predlaga, da se znesek 47 981 598 EUR iz neporabljenih sredstev Solidarnostnega sklada EU za leto 2020 prenese neposredno v operativno proračunsko vrstico tega sklada ter da se izvedejo druge prilagoditve in tehnične posodobitve; |
| --- | --- |

A.

ker ima predlog Komisije načeloma dvojni namen: na eni strani zagotoviti dodatna sredstva za preprečevanje, pripravljenost in odziv na pandemijo COVID-19, varno in trajno ponovno odprtje in morebitni učinek nadaljnjih evropskih pobud v zvezi z odzivom na COVID-19; na drugi strani pa vpeljati tehnične spremembe, ki izhajajo iz političnih dogovorov o sektorskih pravnih podlagah, ki so sledili sprejetju večletnega finančnega okvira decembra 2020, ter prilagoditve v zvezi z oblikovanjem rezervacij za jamstvo za zunanje delovanje; poleg tega predlaga, da se znesek 47 981 598 EUR iz neporabljenih sredstev Solidarnostnega sklada EU za leto 2020 prenese neposredno v operativno proračunsko vrstico tega sklada ter da se izvedejo druge prilagoditve in tehnične posodobitve;

| B. | ker neto učinek predloga na odhodke v proračunu za leto 2021 znaša 260 681 598 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 252 581 598 EUR v odobritvah plačil; |
| --- | --- |

B.

ker neto učinek predloga na odhodke v proračunu za leto 2021 znaša 260 681 598 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 252 581 598 EUR v odobritvah plačil;

| C. | ker je bil Parlament večkrat mnenja, da bi moral imeti predlog spremembe proračuna le en namen; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Parlament večkrat mnenja, da bi moral imeti predlog spremembe proračuna le en namen;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2021, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da v celoti podpira odločen odziv Unije na pandemijo COVID-19; ponovno poudarja, da je treba z vsemi razpoložljivimi močmi pristopiti k boju proti pandemiji in utreti pot za varno in trajno okrevanje v Evropi, tudi prek vseh možnosti, ki so na voljo v okviru proračuna Unije in finančne uredbe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da se je Komisija kljub vztrajanju Parlamenta odločila, da dele, ki se nanašajo na pandemijo COVID-19, predstavi skupaj z delom, ki je povezan z uskladitvijo pravnih podlag programov večletnega finančnega okvira, kar bi lahko in bi bilo treba obravnavati ločeno; ponovno poudarja, da bi morala Komisija, če bi želela bolje spoštovati pristojnosti proračunskega organa, predstaviti predlog spremembe proračuna, ki bi imel samo en namen, in ne bi smela združevati različnih namenov v enem predlogu spremembe proračuna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da sprejetje predloga spremembe proračuna št. 2/2021, ki omogoča zlasti začetek priprav za vzpostavitev skupnega okvira za digitalno zeleno potrdilo, nikakor ne vpliva na izid pogajanj med Parlamentom in Svetom o uredbi o digitalnem zelenem potrdilu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da Komisija s svojim postopanjem ni ustrezno upoštevala rezultatov pogajanj o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Evropa v svetu, kar zadeva proračunsko nomenklaturo za geografske programe v Aziji; poziva Komisijo, naj predstavi nov predlog spremembe proračuna, ki bo odražal dogovorjena besedila sektorskih pravnih podlag; v skladu s svojimi smernicami za proračun za leto 2022 vztraja, da bi bilo tako usklajevanje mogoče in da bi ga bilo treba opraviti pred proračunskim postopkom za leto 2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj obema vejama proračunskega organa zagotovi celovite informacije o načrtovanih samostojnih prerazporeditvah, izvedenih v skladu s členom 30 finančne uredbe, katerih cilj je prilagoditev proračuna za leto 2021 v skladu s političnimi dogovori o sektorskih pravnih podlagah večletnega finančnega okvira poleg predloga spremembe proračuna št. 2/2021, in predloži tudi zneske, ko bodo na voljo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 1/2021 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 23.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/249 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/249

---

P9_TA(2021)0232

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: pristojbine za leto 2021, ki jih ESMA zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi delegiranih uredb (EU) št. 1003/2013 in (EU) 2019/360 v zvezi s pristojbinami za leto 2021, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

(2022/C 15/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)01874), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)01874),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 25. marca 2021, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 25. marca 2021, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 11. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 11. maja 2021,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) (EMIR) ter zlasti členov 72(3) in 82(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) (EMIR) ter zlasti členov 72(3) in 82(6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti členov 11(2) in 30(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti členov 11(2) in 30(5),

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 18. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 18. maja 2021,

| A. | ker Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izdaja dovoljenja repozitorijem sklenjenih poslov in nadzoruje njihovo izpolnjevanje ustreznih regulativnih zahtev; ker repozitoriji sklenjenih poslov organu ESMA plačajo enkratno pristojbino za registracijo in letno pristojbino za nadzor; ker se je s 1. januarjem 2021 stanje na področju repozitorijev sklenjenih poslov v Uniji bistveno spremenilo, saj sta le dva od štirih repozitorijev sklenjenih poslov, ki sta pred 1. januarjem 2021 imela sedež v Združenem kraljestvu, svoje poslovanje prenesla v Unijo in v njej ustanovila nove subjekte, da bi svoje storitve še naprej opravljala v Uniji, zaradi česar je sedanja metodologija za izračun pristojbin nezdružljiva s prevladujočimi načeli glede izračuna pristojbin; |
| --- | --- |

A.

ker Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) izdaja dovoljenja repozitorijem sklenjenih poslov in nadzoruje njihovo izpolnjevanje ustreznih regulativnih zahtev; ker repozitoriji sklenjenih poslov organu ESMA plačajo enkratno pristojbino za registracijo in letno pristojbino za nadzor; ker se je s 1. januarjem 2021 stanje na področju repozitorijev sklenjenih poslov v Uniji bistveno spremenilo, saj sta le dva od štirih repozitorijev sklenjenih poslov, ki sta pred 1. januarjem 2021 imela sedež v Združenem kraljestvu, svoje poslovanje prenesla v Unijo in v njej ustanovila nove subjekte, da bi svoje storitve še naprej opravljala v Uniji, zaradi česar je sedanja metodologija za izračun pristojbin nezdružljiva s prevladujočimi načeli glede izračuna pristojbin;

| B. | ker je za to, da bodo vsi repozitoriji sklenjenih poslov v Uniji plačali pristojbino za nadzor, ki bo sorazmerna z njihovim dejanskim prometom v Uniji v letu 2021, v vsako od obeh delegiranih uredb vključen nov člen, v katerem je določeno posebno referenčno obdobje za izračun upoštevanega prometa, ki se bo uporabljalo pri izračunu letnih pristojbin, ki jih repozitoriji sklenjenih poslov plačajo organu ESMA v letu 2021, s čimer se bodo bolje odražale spremembe na področju repozitorijev sklenjenih poslov v Uniji; |
| --- | --- |

B.

ker je za to, da bodo vsi repozitoriji sklenjenih poslov v Uniji plačali pristojbino za nadzor, ki bo sorazmerna z njihovim dejanskim prometom v Uniji v letu 2021, v vsako od obeh delegiranih uredb vključen nov člen, v katerem je določeno posebno referenčno obdobje za izračun upoštevanega prometa, ki se bo uporabljalo pri izračunu letnih pristojbin, ki jih repozitoriji sklenjenih poslov plačajo organu ESMA v letu 2021, s čimer se bodo bolje odražale spremembe na področju repozitorijev sklenjenih poslov v Uniji;

| C. | ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej, da bi repozitorijem sklenjenih poslov Unije zagotovili zanesljivo pravno podlago za njihovo poslovanje in potrebno jasnost za njihovo proračunsko načrtovanje ter da bi bili morebitni učinki na njihovo dejavnost, ki izhajajo iz drugačnega izračuna glede na leto 2020, čim manjši; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej, da bi repozitorijem sklenjenih poslov Unije zagotovili zanesljivo pravno podlago za njihovo poslovanje in potrebno jasnost za njihovo proračunsko načrtovanje ter da bi bili morebitni učinki na njihovo dejavnost, ki izhajajo iz drugačnega izračuna glede na leto 2020, čim manjši;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

(2)  UL L 337, 23.12.2015, str. 1.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/251 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/251

---

P9_TA(2021)0233

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: dopolnitev Direktive 2013/36/EU v zvezi z opredelitvijo zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

(2022/C 15/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)01906), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)01906),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 26. marca 2021, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 26. marca 2021, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 10. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 10. maja 2021,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive št. 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kapitalskih zahtevah) ter zlasti členov 94(2) in 148(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive št. 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kapitalskih zahtevah) ter zlasti členov 94(2) in 148(5),

| — | ob upoštevanju osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA) predložil 18. junija 2020 v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA) predložil 18. junija 2020 v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (2),

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 18. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 18. maja 2021,

| A. | ker bi moral Evropski bančni organ v skladu z direktivo o kapitalskih zahtevah do 28. decembra 2019 predložiti osnutek delegirane uredbe; ker je osnutek objavil 18. junija 2020; ker je Komisija v osnutku delegirane uredbe uvedla nekatere redakcijske spremembe glede na osnutek Evropskega bančnega organa, slednji pa je 16. decembra 2020 ugotovil, da te spremembe ne pomenijo spremembe politike ali pravne vsebine osnutka, kot ga je odobril njegov odbor nadzornikov, in da zato ne bo nasprotoval postopku sprejemanja osnutka Komisije, vključno s temi spremembami, brez pridobitve uradnega mnenja Evropskega bančnega organa; |
| --- | --- |

A.

ker bi moral Evropski bančni organ v skladu z direktivo o kapitalskih zahtevah do 28. decembra 2019 predložiti osnutek delegirane uredbe; ker je osnutek objavil 18. junija 2020; ker je Komisija v osnutku delegirane uredbe uvedla nekatere redakcijske spremembe glede na osnutek Evropskega bančnega organa, slednji pa je 16. decembra 2020 ugotovil, da te spremembe ne pomenijo spremembe politike ali pravne vsebine osnutka, kot ga je odobril njegov odbor nadzornikov, in da zato ne bo nasprotoval postopku sprejemanja osnutka Komisije, vključno s temi spremembami, brez pridobitve uradnega mnenja Evropskega bančnega organa;

| B. | ker so na delegirano uredbo vplivala pogajanja o Direktivi (EU) 2021/338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2021 o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/878 glede njune uporabe v zvezi z investicijskimi podjetji, za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (3), ki je bila objavljena 26. februarja 2021 in je revidirala pooblastilo EBA, da bi zagotovili, da naložbenim podjetjem, za katera se trenutno uporablja direktiva o kapitalskih zahtevah in ki bodo spadala pod Direktivo (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (4) z dne 26. junija 2021, ne bo treba izpolnjevati zahtev delegirane uredbe, ker bo za ta naložbena podjetja sprejeta ločena delegirana uredba okviru direktive o investicijskih podjetjih; ker naj bi se obdobje pregleda delegirane uredbe končalo 25. junija 2021; |
| --- | --- |

B.

ker so na delegirano uredbo vplivala pogajanja o Direktivi (EU) 2021/338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2021 o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/878 glede njune uporabe v zvezi z investicijskimi podjetji, za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (3), ki je bila objavljena 26. februarja 2021 in je revidirala pooblastilo EBA, da bi zagotovili, da naložbenim podjetjem, za katera se trenutno uporablja direktiva o kapitalskih zahtevah in ki bodo spadala pod Direktivo (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (4) z dne 26. junija 2021, ne bo treba izpolnjevati zahtev delegirane uredbe, ker bo za ta naložbena podjetja sprejeta ločena delegirana uredba okviru direktive o investicijskih podjetjih; ker naj bi se obdobje pregleda delegirane uredbe končalo 25. junija 2021;

| C. | ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej, da se zagotovita pravna jasnost in varnost, ki jo pristojni organi in kreditne institucije potrebujejo za ustrezno opredelitev pomembnih nosilcev tveganja na podlagi okvira direktive o kapitalskih zahtevah, ki se je začel uporabljati 28. decembra 2020; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej, da se zagotovita pravna jasnost in varnost, ki jo pristojni organi in kreditne institucije potrebujejo za ustrezno opredelitev pomembnih nosilcev tveganja na podlagi okvira direktive o kapitalskih zahtevah, ki se je začel uporabljati 28. decembra 2020;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

(3)  UL L 68, 26.2.2021, str. 14.

(4)  UL L 314, 5.12.2019, str. 64.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/253 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/253

---

P9_TA(2021)0234

Program evropske solidarnostne enote ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota ter razveljavitvi uredb (EU) 2018/1475 in (EU) št. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 15/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (14153/1/2020 – C9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (14153/1/2020 – C9-0143/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0440),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0156/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 201.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 282.

(3)  UL C 23, 21.1.2021, str. 218.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropske komisije o številu lokalnih akterjev, ki uporabljajo znanje, načela in pristope, pridobljene s humanitarnimi aktivnostmi, pri katerih so sodelovali prostovoljec in strokovnjaki

Evropska komisija je seznanjena s predlogom Evropskega parlamenta, da se pri dopolnitvi uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira spremljanja in ocenjevanja upošteva „število lokalnih akterjev, ki uporabljajo znanje, načela in pristope, pridobljene s humanitarnimi aktivnostmi, pri katerih so sodelovali prostovoljec in strokovnjaki“.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/255 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/255

---

P9_TA(2021)0235

Erasmus+: progam Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 15/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14148/1/2020 – C9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14148/1/2020 – C9-0135/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. februarja 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. februarja 2019 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0367),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0159/2021) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0159/2021)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 194.

(2)  UL C 168, 16.5.2019, str. 49.

(3)  UL C 108, 26.3.2021, str. 965.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropske komisije o posebnih dodelitvah za platforme centrov poklicne odličnosti

Brez poseganja v pooblastila zakonodajnega in proračunskega organa se Komisija zavezuje dodeliti okvirnega zneska v višini 400 milijonov EUR v tekočih cenah za podporo platformam centrov poklicne odličnosti med celotnim trajanjem programa, če se z vmesno oceno programa potrdi pozitivna ocena rezultatov ukrepa.

---

sreda, 19. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/257 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/257

---

P9_TA(2021)0237

Raziskovalni sklad za premog in jeklo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2008/376/ES o sprejetju Raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo in o večletnih tehničnih smernicah za ta program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 15/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0320), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0320),

| — | ob upoštevanju drugega odstavka člena 2 Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije in na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega odstavka člena 2 Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije in na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0214/2020),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0102/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0102/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Unija je 5. oktobra 2016 ratificirala Pariški sporazum (28). Ta mednarodni sporazum pogodbenice, ki so ga ratificirale
  , poziva
  , naj okrepijo globalni odziv na
  grožnje
  podnebnih sprememb
  z omejitvijo povišanja svetovne
  temperature na precej
  manj kot 2
   oC. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Unija je 5. oktobra 2016 ratificirala Pariški sporazum (28). Ta mednarodni sporazum pogodbenice, ki so ga ratificirale
  , poziva
  , naj okrepijo globalni odziv na
  grožnje
  podnebnih sprememb
  z omejitvijo povišanja svetovne
  temperature na precej
  manj kot 2
   oC.

| (1) | Unija je 5. oktobra 2016 ratificirala Pariški sporazum
  , ki je bil sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja

   (28)

  in je začel veljati 4. novembra 2016
  . Ta mednarodni sporazum
  poziva
  pogodbenice, ki so ga ratificirale, naj okrepijo globalni odziv na
  nevarnost
  podnebnih sprememb
  , da se ohrani dvig globalne
  temperature na precej
  pod 2 oC in naj si prizadevajo za omejitev dviga temperature na 1,5
   oC
  nad predindustrijsko ravnjo

   (28a). |
| --- | --- |

(1)

Unija je 5. oktobra 2016 ratificirala Pariški sporazum
  , ki je bil sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja

   (28)

  in je začel veljati 4. novembra 2016
  . Ta mednarodni sporazum
  poziva
  pogodbenice, ki so ga ratificirale, naj okrepijo globalni odziv na
  nevarnost
  podnebnih sprememb
  , da se ohrani dvig globalne
  temperature na precej
  pod 2 oC in naj si prizadevajo za omejitev dviga temperature na 1,5
   oC
  nad predindustrijsko ravnjo

   (28a).

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zato je treba uskladiti cilje raziskovalnega programa RSPJ z mednarodnimi sporazumi, kakršen je Pariški sporazum,
  ter z
  znanstvenimi, tehnološkimi in političnimi cilji Unije o podnebni nevtralnosti do leta 2050. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zato je treba uskladiti cilje raziskovalnega programa RSPJ z mednarodnimi sporazumi, kakršen je Pariški sporazum,
  ter z
  znanstvenimi, tehnološkimi in političnimi cilji Unije o podnebni nevtralnosti do leta 2050.

| (6) | Zato je treba uskladiti cilje raziskovalnega programa RSPJ z mednarodnimi sporazumi, kakršen je Pariški sporazum,
  najboljšimi razpoložljivimi
  znanstvenimi
  dokazi
  ,
  zlasti ugotovitvami Medvladnega foruma Združenih narodov o podnebnih spremembah, ter
  tehnološkimi in političnimi cilji Unije o podnebni nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba uskladiti cilje raziskovalnega programa RSPJ z mednarodnimi sporazumi, kakršen je Pariški sporazum,
  najboljšimi razpoložljivimi
  znanstvenimi
  dokazi
  ,
  zlasti ugotovitvami Medvladnega foruma Združenih narodov o podnebnih spremembah, ter
  tehnološkimi in političnimi cilji Unije o podnebni nevtralnosti do leta 2050.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | V raziskovalnem programu bi bilo treba posebno pozornost nameniti raziskavam o surovinah iz odpadkov premoga, saj imajo velik potencial za razvoj zelo naprednih proizvodov v strateških vrednostnih verigah, kot so baterijske anode ali ogljikova vlakna, in v kemični industriji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

V raziskovalnem programu bi bilo treba posebno pozornost nameniti raziskavam o surovinah iz odpadkov premoga, saj imajo velik potencial za razvoj zelo naprednih proizvodov v strateških vrednostnih verigah, kot so baterijske anode ali ogljikova vlakna, in v kemični industriji.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 1

Odločba 2008/376/ES

Člen 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Raziskovalni program zagotavlja podporo
  skupnim raziskavam
  v premogovništvu in jeklarstvu. Poleg tega raziskovalni program podpira tehnološke preboje na področju pridobivanja čistega jekla, ki bodo privedli do skoraj brezogljične proizvodnje jekla, ter raziskovalne projekte, s katerimi se upravlja pravičen prehod nekdaj delujočih premogovnikov ali premogovnikov v postopku zapiranja in povezane infrastrukture v skladu z mehanizmom za pravični prehod in členom 4(2) Odločbe Sveta 2003/76/ES. Raziskovalni program je skladen s političnimi, znanstvenimi in tehnološkimi cilji Unije ter dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah in znotraj obstoječih raziskovalnih programov
  EU
  , zlasti okvirnega programa za raziskave
  , tehnološki razvoj
  in
  predstavitvene dejavnosti
  („v nadaljnjem besedilu: okvirni program za raziskave“).“; | Raziskovalni program zagotavlja podporo
  vsem ustreznim deležnikom, tudi malim in srednjim podjetjem, pri izvajanju skupnih raziskav
  v premogovništvu in jeklarstvu. Poleg tega raziskovalni program podpira tehnološke preboje na področju pridobivanja čistega jekla, ki bodo privedli do skoraj brezogljične proizvodnje jekla, ter raziskovalne projekte,
  vključno z obsežnimi projekti za industrijske raziskave,
  s katerimi se upravlja pravičen prehod nekdaj delujočih premogovnikov ali premogovnikov v postopku zapiranja in povezane infrastrukture v skladu z mehanizmom za pravični prehod in členom 4(2) Odločbe Sveta 2003/76/ES. Raziskovalni program je skladen s političnimi,
  socialnimi, gospodarskimi, podnebnimi, okoljskimi,
  znanstvenimi in tehnološkimi cilji Unije ter dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah in znotraj obstoječih raziskovalnih programov
  Unije
  , zlasti okvirnega programa za raziskave in
  inovacije Obzorje Evropa
  (v nadaljnjem besedilu: okvirni program za raziskave).
  Raziskovalni program je zlasti skladen s Pariškim sporazumom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Raziskovalni program zagotavlja podporo
  skupnim raziskavam
  v premogovništvu in jeklarstvu. Poleg tega raziskovalni program podpira tehnološke preboje na področju pridobivanja čistega jekla, ki bodo privedli do skoraj brezogljične proizvodnje jekla, ter raziskovalne projekte, s katerimi se upravlja pravičen prehod nekdaj delujočih premogovnikov ali premogovnikov v postopku zapiranja in povezane infrastrukture v skladu z mehanizmom za pravični prehod in členom 4(2) Odločbe Sveta 2003/76/ES. Raziskovalni program je skladen s političnimi, znanstvenimi in tehnološkimi cilji Unije ter dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah in znotraj obstoječih raziskovalnih programov
  EU
  , zlasti okvirnega programa za raziskave
  , tehnološki razvoj
  in
  predstavitvene dejavnosti
  („v nadaljnjem besedilu: okvirni program za raziskave“).“;

Raziskovalni program zagotavlja podporo
  vsem ustreznim deležnikom, tudi malim in srednjim podjetjem, pri izvajanju skupnih raziskav
  v premogovništvu in jeklarstvu. Poleg tega raziskovalni program podpira tehnološke preboje na področju pridobivanja čistega jekla, ki bodo privedli do skoraj brezogljične proizvodnje jekla, ter raziskovalne projekte,
  vključno z obsežnimi projekti za industrijske raziskave,
  s katerimi se upravlja pravičen prehod nekdaj delujočih premogovnikov ali premogovnikov v postopku zapiranja in povezane infrastrukture v skladu z mehanizmom za pravični prehod in členom 4(2) Odločbe Sveta 2003/76/ES. Raziskovalni program je skladen s političnimi,
  socialnimi, gospodarskimi, podnebnimi, okoljskimi,
  znanstvenimi in tehnološkimi cilji Unije ter dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah in znotraj obstoječih raziskovalnih programov
  Unije
  , zlasti okvirnega programa za raziskave in
  inovacije Obzorje Evropa
  (v nadaljnjem besedilu: okvirni program za raziskave).
  Raziskovalni program je zlasti skladen s Pariškim sporazumom.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 1

Odločba 2008/376/ES

Člen 2 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Raziskovalni program podpira raziskovalne dejavnosti, vključno s predstavitvenimi projekti za približevanje tehnologij trgu, ki naj bi prispevali k doseganju ciljev glede premoga iz oddelka 3 in glede jekla iz oddelka 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Raziskovalni program podpira raziskovalne dejavnosti, vključno s predstavitvenimi projekti za približevanje tehnologij trgu, ki naj bi prispevali k doseganju ciljev glede premoga iz oddelka 3 in glede jekla iz oddelka 4.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 2

Odločba 2008/376/ES

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Cilji raziskovalnih projektov, ki podpirajo
  prehod
  na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, so podpreti postopno opuščanje fosilnih goriv, razvijati nadomestne dejavnosti v nekdanjih premogovnikih ter preprečiti okoljsko škodo ali odpraviti njene posledice v premogovnikih v postopku zapiranja, nekdaj delujočih premogovnikih in njihovi okolici. Projekti
  so
  zlasti
  osredotočeni
  na
  naslednje
  : | 1.   Cilji raziskovalnih projektov, ki
  prispevajo k doseganju podnebnih ciljev Unije do leta 2030 in
  podpirajo
  industrijo pri prehodu
  na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, so podpreti postopno opuščanje fosilnih goriv, razvijati nadomestne dejavnosti v nekdanjih premogovnikih
  ali termoelektrarnah na premog
  ter preprečiti okoljsko škodo ali odpraviti njene posledice v premogovnikih v postopku zapiranja, nekdaj delujočih premogovnikih in njihovi okolici.
  Brez poseganja v člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije se
  projekti
  osredotočajo
  zlasti na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Cilji raziskovalnih projektov, ki podpirajo
  prehod
  na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, so podpreti postopno opuščanje fosilnih goriv, razvijati nadomestne dejavnosti v nekdanjih premogovnikih ter preprečiti okoljsko škodo ali odpraviti njene posledice v premogovnikih v postopku zapiranja, nekdaj delujočih premogovnikih in njihovi okolici. Projekti
  so
  zlasti
  osredotočeni
  na
  naslednje
  :

1.   Cilji raziskovalnih projektov, ki
  prispevajo k doseganju podnebnih ciljev Unije do leta 2030 in
  podpirajo
  industrijo pri prehodu
  na podnebno nevtralno gospodarstvo Unije do leta 2050, so podpreti postopno opuščanje fosilnih goriv, razvijati nadomestne dejavnosti v nekdanjih premogovnikih
  ali termoelektrarnah na premog
  ter preprečiti okoljsko škodo ali odpraviti njene posledice v premogovnikih v postopku zapiranja, nekdaj delujočih premogovnikih in njihovi okolici.
  Brez poseganja v člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije se
  projekti
  osredotočajo
  zlasti na:

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Odločba 2008/376/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | razvoj in preskušanje tehnologij za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljikovega dioksida; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

razvoj in preskušanje tehnologij za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljikovega dioksida;

| (a) | razvoj in preskušanje tehnologij za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljikovega dioksida
  , povezanih z uporabo premoga, vključno z recikliranjem ogljika v gorivih in materialih, da bi se spodbujalo krožno gospodarstvo
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvoj in preskušanje tehnologij za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljikovega dioksida
  , povezanih z uporabo premoga, vključno z recikliranjem ogljika v gorivih in materialih, da bi se spodbujalo krožno gospodarstvo
  ;

, povezanih z uporabo premoga, vključno z recikliranjem ogljika v gorivih in materialih, da bi se spodbujalo krožno gospodarstvo

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Odločba 2008/376/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | uporabo geotermalne
  energije v nekdanjih rudnikih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

uporabo geotermalne
  energije v nekdanjih rudnikih;

uporabo geotermalne

| (b) | razvoj čiste
  energije v nekdanjih rudnikih
  , s posebnim poudarkom na energetski učinkovitosti in zanesljivosti oskrbe, vključno z izkoriščanjem geotermalnih virov, shranjevanjem energije, e-gorivi in proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

(b)

razvoj čiste
  energije v nekdanjih rudnikih
  , s posebnim poudarkom na energetski učinkovitosti in zanesljivosti oskrbe, vključno z izkoriščanjem geotermalnih virov, shranjevanjem energije, e-gorivi in proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov
  ;

razvoj čiste

, s posebnim poudarkom na energetski učinkovitosti in zanesljivosti oskrbe, vključno z izkoriščanjem geotermalnih virov, shranjevanjem energije, e-gorivi in proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Odločba 2008/376/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | pretvorbo infrastrukture z ogrevanjem in hlajenjem na premog, kot so omrežja za daljinsko ogrevanje in hlajenje ter industrijski procesi, v alternativne možnosti ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, kot je geotermalna energija; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

pretvorbo infrastrukture z ogrevanjem in hlajenjem na premog, kot so omrežja za daljinsko ogrevanje in hlajenje ter industrijski procesi, v alternativne možnosti ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, kot je geotermalna energija;

pretvorbo infrastrukture z ogrevanjem in hlajenjem na premog, kot so omrežja za daljinsko ogrevanje in hlajenje ter industrijski procesi, v alternativne možnosti ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, kot je geotermalna energija;

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Odločba 2008/376/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | neenergetsko rabo in proizvodnjo surovin iz rudarskih odpadkov in ostankov iz nekdaj delujočih premogovnikov ali tistih v postopku zapiranja, pri čemer se ustrezno oceni, ali je njihov vpliv na podnebje, okolje in zdravje
  vpliv
  čim manjši in nižji kot pri nadomestnih rešitvah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

neenergetsko rabo in proizvodnjo surovin iz rudarskih odpadkov in ostankov iz nekdaj delujočih premogovnikov ali tistih v postopku zapiranja, pri čemer se ustrezno oceni, ali je njihov vpliv na podnebje, okolje in zdravje
  vpliv
  čim manjši in nižji kot pri nadomestnih rešitvah;

vpliv

| (c) | neenergetsko rabo in proizvodnjo surovin iz rudarskih odpadkov in ostankov iz nekdaj delujočih premogovnikov ali tistih
  , ki so
  v postopku zapiranja, pri čemer se ustrezno oceni, ali je njihov vpliv na podnebje, okolje in zdravje čim manjši in nižji kot pri nadomestnih rešitvah
  v skladu s pristopom krožnega gospodarstva
  ; |
| --- | --- |

(c)

neenergetsko rabo in proizvodnjo surovin iz rudarskih odpadkov in ostankov iz nekdaj delujočih premogovnikov ali tistih
  , ki so
  v postopku zapiranja, pri čemer se ustrezno oceni, ali je njihov vpliv na podnebje, okolje in zdravje čim manjši in nižji kot pri nadomestnih rešitvah
  v skladu s pristopom krožnega gospodarstva
  ;

, ki so

v skladu s pristopom krožnega gospodarstva

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Odločba 2008/376/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | spodbujanje
  razvoja
  učinkovitih programov
  preusposabljanja in strokovnega izpopolnjevanja za
  delavce,
  prizadete
  zaradi postopne opustitve premoga
  . To vključuje raziskave o usposabljanju in preusposabljanju delovne sile, ki je ali je bila zaposlena v premogovništvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

spodbujanje
  razvoja
  učinkovitih programov
  preusposabljanja in strokovnega izpopolnjevanja za
  delavce,
  prizadete
  zaradi postopne opustitve premoga
  . To vključuje raziskave o usposabljanju in preusposabljanju delovne sile, ki je ali je bila zaposlena v premogovništvu.

spodbujanje

učinkovitih programov

delavce,

zaradi postopne opustitve premoga

| (e) | ocenjevanje vpliva na zaposlovanje v lokalnih skupnostih in regijah, ki so prizadete zaradi postopne opustitve premoga, in spodbujanje
  razvoja
  regionalnega koncepta za gospodarski razvoj, ustvarjanje delovnih mest ter učinkovite programe
  preusposabljanja in strokovnega izpopolnjevanja za prizadete
  delavce v teh regijah
  . To vključuje raziskave o usposabljanju in preusposabljanju delovne sile, ki je ali je bila zaposlena v premogovništvu
  , v podporo premogovniškim regijam pri prehodu
  . |
| --- | --- |

(e)

ocenjevanje vpliva na zaposlovanje v lokalnih skupnostih in regijah, ki so prizadete zaradi postopne opustitve premoga, in spodbujanje
  razvoja
  regionalnega koncepta za gospodarski razvoj, ustvarjanje delovnih mest ter učinkovite programe
  preusposabljanja in strokovnega izpopolnjevanja za prizadete
  delavce v teh regijah
  . To vključuje raziskave o usposabljanju in preusposabljanju delovne sile, ki je ali je bila zaposlena v premogovništvu
  , v podporo premogovniškim regijam pri prehodu
  .

ocenjevanje vpliva na zaposlovanje v lokalnih skupnostih in regijah, ki so prizadete zaradi postopne opustitve premoga, in spodbujanje

regionalnega koncepta za gospodarski razvoj, ustvarjanje delovnih mest ter učinkovite programe

delavce v teh regijah

, v podporo premogovniškim regijam pri prehodu

Sprememba 12

Sprememba 12

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 3

Člen 1 – točka 3

Odločba 2008/376/ES

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Raziskovalni projekti so usmerjeni na bolezni, povezane z dejavnostmi rudarjenja, s 
  ciljem izboljšati
  zdravje ljudi, ki živijo v premogovniških regijah v prehodu. Z raziskovalnimi projekti se hkrati zagotavljajo zaščitni ukrepi med zapiranjem rudnikov in v nekdaj delujočih rudnikih. | Raziskovalni projekti so usmerjeni na bolezni, povezane z dejavnostmi rudarjenja, s 
  posebnim poudarkom na boleznih, do katerih prihaja zaradi onesnaženega zraka, da bi izboljšali
  zdravje ljudi, ki živijo v premogovniških regijah v prehodu. Z raziskovalnimi projekti se hkrati zagotavljajo zaščitni ukrepi med zapiranjem rudnikov in v nekdaj delujočih rudnikih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Raziskovalni projekti so usmerjeni na bolezni, povezane z dejavnostmi rudarjenja, s 
  ciljem izboljšati
  zdravje ljudi, ki živijo v premogovniških regijah v prehodu. Z raziskovalnimi projekti se hkrati zagotavljajo zaščitni ukrepi med zapiranjem rudnikov in v nekdaj delujočih rudnikih.

ciljem izboljšati

Raziskovalni projekti so usmerjeni na bolezni, povezane z dejavnostmi rudarjenja, s 
  posebnim poudarkom na boleznih, do katerih prihaja zaradi onesnaženega zraka, da bi izboljšali
  zdravje ljudi, ki živijo v premogovniških regijah v prehodu. Z raziskovalnimi projekti se hkrati zagotavljajo zaščitni ukrepi med zapiranjem rudnikov in v nekdaj delujočih rudnikih.

posebnim poudarkom na boleznih, do katerih prihaja zaradi onesnaženega zraka, da bi izboljšali

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Odločba 2008/376/ES

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zmanjševanje okoljskih vplivov
  premogovnikov
  v prehodu | Preprečevanje in
  zmanjševanje okoljskih vplivov
  premogovnega sektorja
  v prehodu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zmanjševanje okoljskih vplivov
  premogovnikov
  v prehodu

premogovnikov

Preprečevanje in
  zmanjševanje okoljskih vplivov
  premogovnega sektorja
  v prehodu

Preprečevanje in

premogovnega sektorja

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Odločba 2008/376/ES

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Prednost imajo projekti, v katerih je predviden en ali več naslednjih vidikov: | 2.   Prednost imajo projekti,
  ki temeljijo na inovativnih tehnologijah ali inovativnem povezovanju tehnologij,
  v katerih je predviden en ali več naslednjih vidikov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Prednost imajo projekti, v katerih je predviden en ali več naslednjih vidikov:

2.   Prednost imajo projekti,
  ki temeljijo na inovativnih tehnologijah ali inovativnem povezovanju tehnologij,
  v katerih je predviden en ali več naslednjih vidikov:

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Odločba 2008/376/ES

Člen 6 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ravnanje z rudarskimi odpadki, elektrofiltrskim pepelom in proizvodi razžvepljevanja iz premogovnikov v postopku zapiranja in nekdaj delujočih premogovnikov, skupaj z drugimi oblikami odpadkov, kjer je to primerno, ter njihova ponovna uporaba; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ravnanje z rudarskimi odpadki, elektrofiltrskim pepelom in proizvodi razžvepljevanja iz premogovnikov v postopku zapiranja in nekdaj delujočih premogovnikov, skupaj z drugimi oblikami odpadkov, kjer je to primerno, ter njihova ponovna uporaba;

| (c) | ravnanje z rudarskimi odpadki, elektrofiltrskim pepelom in proizvodi razžvepljevanja iz premogovnikov
  in termoelektrarn na premog
  v postopku zapiranja in nekdaj delujočih premogovnikov
  in termoelektrarn na premog
  , skupaj z drugimi oblikami odpadkov, kjer je to primerno, ter njihova ponovna uporaba; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z rudarskimi odpadki, elektrofiltrskim pepelom in proizvodi razžvepljevanja iz premogovnikov
  in termoelektrarn na premog
  v postopku zapiranja in nekdaj delujočih premogovnikov
  in termoelektrarn na premog
  , skupaj z drugimi oblikami odpadkov, kjer je to primerno, ter njihova ponovna uporaba;

in termoelektrarn na premog

in termoelektrarn na premog

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Odločba 2008/376/ES

Člen 6 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | obnova okolja nekdanjih obratov ali obratov v postopku zapiranja
  , ki so uporabljali premog
  , ter njihove okolice, zlasti vode, zemljišč, tal in biotske raznovrstnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

obnova okolja nekdanjih obratov ali obratov v postopku zapiranja
  , ki so uporabljali premog
  , ter njihove okolice, zlasti vode, zemljišč, tal in biotske raznovrstnosti;

, ki so uporabljali premog

| (f) | obnova okolja nekdanjih
  s premogom povezanih
  obratov ali
  s premogom povezanih
  obratov v postopku zapiranja, ter njihove okolice, zlasti vode, zemljišč, tal in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

obnova okolja nekdanjih
  s premogom povezanih
  obratov ali
  s premogom povezanih
  obratov v postopku zapiranja, ter njihove okolice, zlasti vode, zemljišč, tal in biotske raznovrstnosti;

s premogom povezanih

s premogom povezanih

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Odločba 2008/376/ES

Člen 6 – odstavek 2 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | razvoj regionalnega koncepta za diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti za lokalni razvoj in ustvarjanje zelenih in kakovostnih delovnih mest z ustreznim preoblikovanjem zaposlitvene strukture in prilagajanjem spretnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

razvoj regionalnega koncepta za diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti za lokalni razvoj in ustvarjanje zelenih in kakovostnih delovnih mest z ustreznim preoblikovanjem zaposlitvene strukture in prilagajanjem spretnosti;

razvoj regionalnega koncepta za diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti za lokalni razvoj in ustvarjanje zelenih in kakovostnih delovnih mest z ustreznim preoblikovanjem zaposlitvene strukture in prilagajanjem spretnosti;

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 6

Člen 1 – točka 6

Odločba 2008/376/ES

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Namen raziskav in tehnološkega razvoja je razvijati in izboljšati postopke skoraj brezogljične proizvodnje jekla ter izvajati njihove predstavitve, da se izboljša kakovost proizvodov in poveča produktivnost. Dejavnosti, za katere si je treba prizadevati, vključujejo precejšnje zmanjšanje emisij, porabe energije, ogljičnega odtisa in drugih vplivov na okolje ter ohranjanje virov. Raziskovalni projekti obravnavajo najmanj eno od naslednjih področij: | Namen raziskav in tehnološkega razvoja je razvijati in izboljšati postopke skoraj brezogljične proizvodnje jekla ter izvajati njihove predstavitve, da se izboljša kakovost proizvodov in poveča produktivnost
  , to pa v tesnem sodelovanju s podjetji v tem sektorju
  . Dejavnosti, za katere si je treba prizadevati, vključujejo precejšnje zmanjšanje emisij, porabe energije, ogljičnega odtisa in drugih vplivov na okolje ter ohranjanje virov
  prek orodij, parametrov in podatkov, ki jih je mogoče objektivno preveriti
  . Raziskovalni projekti obravnavajo najmanj eno od naslednjih področij: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Namen raziskav in tehnološkega razvoja je razvijati in izboljšati postopke skoraj brezogljične proizvodnje jekla ter izvajati njihove predstavitve, da se izboljša kakovost proizvodov in poveča produktivnost. Dejavnosti, za katere si je treba prizadevati, vključujejo precejšnje zmanjšanje emisij, porabe energije, ogljičnega odtisa in drugih vplivov na okolje ter ohranjanje virov. Raziskovalni projekti obravnavajo najmanj eno od naslednjih področij:

Namen raziskav in tehnološkega razvoja je razvijati in izboljšati postopke skoraj brezogljične proizvodnje jekla ter izvajati njihove predstavitve, da se izboljša kakovost proizvodov in poveča produktivnost
  , to pa v tesnem sodelovanju s podjetji v tem sektorju
  . Dejavnosti, za katere si je treba prizadevati, vključujejo precejšnje zmanjšanje emisij, porabe energije, ogljičnega odtisa in drugih vplivov na okolje ter ohranjanje virov
  prek orodij, parametrov in podatkov, ki jih je mogoče objektivno preveriti
  . Raziskovalni projekti obravnavajo najmanj eno od naslednjih področij:

, to pa v tesnem sodelovanju s podjetji v tem sektorju

prek orodij, parametrov in podatkov, ki jih je mogoče objektivno preveriti

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 6

Člen 1 – točka 6

Odločba 2008/376/ES

Člen 8 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | inovativne tehnologije in rešitve za postopke proizvodnje železa in jekla, ki
  spodbujajo
  medsektorske dejavnosti, predstavitvene projekte, ki vključujejo brezogljično proizvodnjo energije ali prispevajo h gospodarstvu, temelječem na čistem vodiku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

inovativne tehnologije in rešitve za postopke proizvodnje železa in jekla, ki
  spodbujajo
  medsektorske dejavnosti, predstavitvene projekte, ki vključujejo brezogljično proizvodnjo energije ali prispevajo h gospodarstvu, temelječem na čistem vodiku.

spodbujajo

| (g) | inovativne tehnologije in rešitve za postopke proizvodnje železa in jekla, ki
  olajšujejo
  medsektorske dejavnosti,
  sinergije, industrijsko grozdenje in simbiozo
  ,
  da bi omogočili več krožnosti,
  predstavitvene projekte, ki vključujejo brezogljično proizvodnjo energije ali prispevajo h gospodarstvu, temelječem na čistem vodiku. |
| --- | --- |

(g)

inovativne tehnologije in rešitve za postopke proizvodnje železa in jekla, ki
  olajšujejo
  medsektorske dejavnosti,
  sinergije, industrijsko grozdenje in simbiozo
  ,
  da bi omogočili več krožnosti,
  predstavitvene projekte, ki vključujejo brezogljično proizvodnjo energije ali prispevajo h gospodarstvu, temelječem na čistem vodiku.

olajšujejo

sinergije, industrijsko grozdenje in simbiozo

da bi omogočili več krožnosti,

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 7

Člen 1 – točka 7

Odločba 2008/376/ES

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | izboljšanje lastnosti jekla, kot so mehanske in fizične lastnosti, primernost za nadaljnjo obdelavo, primernost za različne vrste uporabe in različne delovne pogoje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

izboljšanje lastnosti jekla, kot so mehanske in fizične lastnosti, primernost za nadaljnjo obdelavo, primernost za različne vrste uporabe in različne delovne pogoje;

| (b) | izboljšanje lastnosti jekla, kot so mehanske in fizične lastnosti, primernost za nadaljnjo obdelavo, primernost za različne vrste uporabe in različne delovne pogoje
  , s posebnim poudarkom na recikliranem jeklu
  ; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje lastnosti jekla, kot so mehanske in fizične lastnosti, primernost za nadaljnjo obdelavo, primernost za različne vrste uporabe in različne delovne pogoje
  , s posebnim poudarkom na recikliranem jeklu
  ;

, s posebnim poudarkom na recikliranem jeklu

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 7

Člen 1 – točka 7

Odločba 2008/376/ES

Člen 9 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podaljševanje življenjske dobe, zlasti z izboljšanjem toplotne in korozijske odpornosti jekla in jeklenih konstrukcij, mehanske in toplotne utrujenosti in/ali drugih učinkov, ki prispevajo k poslabšanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podaljševanje življenjske dobe, zlasti z izboljšanjem toplotne in korozijske odpornosti jekla in jeklenih konstrukcij, mehanske in toplotne utrujenosti in/ali drugih učinkov, ki prispevajo k poslabšanju;

| (c) | podaljševanje življenjske dobe,
  omogočanje zasnove za krožnost, vključno z modularnostjo, in učinkovita raba materialov,
  zlasti z izboljšanjem toplotne in korozijske odpornosti jekla in jeklenih konstrukcij, mehanske in toplotne utrujenosti in/ali drugih učinkov, ki prispevajo k poslabšanju; |
| --- | --- |

(c)

podaljševanje življenjske dobe,
  omogočanje zasnove za krožnost, vključno z modularnostjo, in učinkovita raba materialov,
  zlasti z izboljšanjem toplotne in korozijske odpornosti jekla in jeklenih konstrukcij, mehanske in toplotne utrujenosti in/ali drugih učinkov, ki prispevajo k poslabšanju;

omogočanje zasnove za krožnost, vključno z modularnostjo, in učinkovita raba materialov,

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 7

Člen 1 – točka 7

Odločba 2008/376/ES

Člen 9 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | visoko
  zmogljivo jeklo
  za različne uporabe, kot so mobilnost, vključno s trajnostjo, metode okoljsko primerne zasnove, naknadno opremljanje, lahka zasnova in/ali varnostne rešitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

visoko
  zmogljivo jeklo
  za različne uporabe, kot so mobilnost, vključno s trajnostjo, metode okoljsko primerne zasnove, naknadno opremljanje, lahka zasnova in/ali varnostne rešitve.

zmogljivo jeklo

| (g) | visoko
  zmogljiva jekla
  za različne uporabe, kot so mobilnost, vključno s trajnostjo, metode okoljsko primerne zasnove, naknadno opremljanje, lahka zasnova in/ali varnostne rešitve
  , kot so jekla z visoko trdnostjo
  . |
| --- | --- |

(g)

visoko
  zmogljiva jekla
  za različne uporabe, kot so mobilnost, vključno s trajnostjo, metode okoljsko primerne zasnove, naknadno opremljanje, lahka zasnova in/ali varnostne rešitve
  , kot so jekla z visoko trdnostjo
  .

zmogljiva jekla

, kot so jekla z visoko trdnostjo

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 8

Člen 1 – točka 8

Odločba 2008/376/ES

Člen 10 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | tehnike za recikliranje odsluženega jekla in stranskih proizvodov različnega izvora ter izboljšanje kakovosti jeklenih odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

tehnike za recikliranje odsluženega jekla in stranskih proizvodov različnega izvora ter izboljšanje kakovosti jeklenih odpadkov;

| (a) | tehnike za recikliranje
  in predelavo
  odsluženega jekla in stranskih proizvodov različnega izvora ter izboljšanje kakovosti jeklenih odpadkov
  , s posebnim poudarkom na tem, da se prepreči poslabšanje kakovosti jekla zaradi onesnaženja z drugimi kovinami, na primer bakra
  ; |
| --- | --- |

(a)

tehnike za recikliranje
  in predelavo
  odsluženega jekla in stranskih proizvodov različnega izvora ter izboljšanje kakovosti jeklenih odpadkov
  , s posebnim poudarkom na tem, da se prepreči poslabšanje kakovosti jekla zaradi onesnaženja z drugimi kovinami, na primer bakra
  ;

in predelavo

, s posebnim poudarkom na tem, da se prepreči poslabšanje kakovosti jekla zaradi onesnaženja z drugimi kovinami, na primer bakra

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 8

Člen 1 – točka 8

Odločba 2008/376/ES

Člen 10 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ravnanje z odpadki in predelava dragocenih sekundarnih surovin, vključno z žlindro, v jeklarni in zunaj nje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ravnanje z odpadki in predelava dragocenih sekundarnih surovin, vključno z žlindro, v jeklarni in zunaj nje;

| (b) | ravnanje z odpadki in predelava dragocenih sekundarnih surovin, vključno z žlindro, v jeklarni in zunaj nje
  , ter ponovna uporaba sekundarnih surovin, ostankov in stranskih proizvodov iz drugih sektorjev, kot je biomasa, za proizvodnjo jekla in za legiranje
  ; |
| --- | --- |

(b)

ravnanje z odpadki in predelava dragocenih sekundarnih surovin, vključno z žlindro, v jeklarni in zunaj nje
  , ter ponovna uporaba sekundarnih surovin, ostankov in stranskih proizvodov iz drugih sektorjev, kot je biomasa, za proizvodnjo jekla in za legiranje
  ;

, ter ponovna uporaba sekundarnih surovin, ostankov in stranskih proizvodov iz drugih sektorjev, kot je biomasa, za proizvodnjo jekla in za legiranje

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 8

Člen 1 – točka 8

Odločba 2008/376/ES

Člen 10 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | načrtovanje vrst jekla in sestavljenih konstrukcij za
  lažjo predelavo jekla za
  recikliranje
  ali ponovno uporabo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

načrtovanje vrst jekla in sestavljenih konstrukcij za
  lažjo predelavo jekla za
  recikliranje
  ali ponovno uporabo
  ;

lažjo predelavo jekla za

ali ponovno uporabo

| (d) | načrtovanje vrst jekla in sestavljenih konstrukcij za
  lažje ravnanje z jeklenimi odpadki in razgradnjo ob koncu življenjske dobe, da se omogoči lažja predelava, ponovna uporaba in
  recikliranje
  jekla in drugih materialov
  ; |
| --- | --- |

(d)

načrtovanje vrst jekla in sestavljenih konstrukcij za
  lažje ravnanje z jeklenimi odpadki in razgradnjo ob koncu življenjske dobe, da se omogoči lažja predelava, ponovna uporaba in
  recikliranje
  jekla in drugih materialov
  ;

lažje ravnanje z jeklenimi odpadki in razgradnjo ob koncu življenjske dobe, da se omogoči lažja predelava, ponovna uporaba in

jekla in drugih materialov

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 1 – točka 9

Člen 1 – točka 9

Odločba 2008/376/ES

Člen 10 a – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | izboljšanje upravljanja delovne sile z napovednimi modeli za povpraševanje po delovni sili in njeno prerazporeditev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

izboljšanje upravljanja delovne sile z napovednimi modeli za povpraševanje po delovni sili in njeno prerazporeditev.

izboljšanje upravljanja delovne sile z napovednimi modeli za povpraševanje po delovni sili in njeno prerazporeditev.

---

(28)  Večstranska pogodba, Poglavje XXVII Okolje, 7.d Pariški sporazum. Veljati je začela 4. novembra 2016.

28

(28)  

  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

28

UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

(28a)  
  Člen 2(1)(a) Pariškega sporazuma.

28a

Člen 2(1)(a) Pariškega sporazuma.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/267 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/267

---

P9_TA(2021)0239

Program Ustvarjalna Evropa ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 15/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14146/1/2020 – C9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14146/1/2020 – C9-0134/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. februarja 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. februarja 2019 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0366),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0161/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 110, 22.3.2019, str. 87.

(2)  UL C 168, 16.5.2019, str. 37.

(3)  UL C 108, 26.3.2021, str. 934.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjavi Komisije

V kontekstu uvodne izjave 23 in točke 1 Priloge I, posebni ukrepi e), ter člena 7(5) navedene uredbe Evropska komisija potrjuje, kot sta se sozakonodajalca dogovorila 14. decembra 2020, da namerava objaviti razpise za zbiranje predlogov, s katerimi bo pozvala k oddaji vlog za večletna nepovratna sredstva za poslovanje, za katera se lahko prijavijo Mladinski orkester Evropske unije in drugi subjekti ter ki bi zagotovila potrebno stabilnost za delovanje teh subjektov. Ti razpisi bodo odvisni od sprejetja programov dela, v katerih bodo določeni natančni pogoji, kot je časovni razpored razpisov ali predvideno trajanje sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. Komisija potrjuje tudi svojo namero, da bo prvega od takih razpisov objavila v letnem programu dela za leto 2021. To je odvisno od sprejetja navedene uredbe in končnega dogovora o proračunu Unije za leto 2021.

Komisija obžaluje, da sta se sozakonodajalca odločila ohraniti logotip programskega sklopa MEDIA. To je v nasprotju s horizontalnim pristopom, v skladu s katerim se v okviru prihodnjega dolgoročnega proračuna ne uporabljajo logotipi posameznih programov. Namen Komisije je zagotoviti, da lahko Evropejke in Evropejci Unijo dojemajo kot celoto zaradi uporabe enotnega evropskega emblema za različne programe. Ta emblem je skupen vsem institucijam EU ter bo pomemben del preprostih, usklajenih in zavezujočih zahtev glede komunikacije in prepoznavnosti, ki veljajo za vse programe. Da bi dosegli splošni dogovor glede programa, se Komisija lahko strinja, da se logotip programa MEDIA ohrani pod pogojem, da ostaja omejen na trajanje zadevnega programskega obdobju.

Komisija je še vedno prepričana, da sta komunikacija in prepoznavnost ukrepov EU za širšo javnost učinkovitejši brez logotipov posameznih programov. Komisija je to sozakonodajalcema pripravljena dokazati precej pred pogajanji za naslednje programsko obdobje.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/269 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/269

---

P9_TA(2021)0246

Evropski strokovni center za kibernetsko varnost ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 15/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05628/2/2021 – C9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05628/2/2021 – C9-0152/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. januarja 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. januarja 2019 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0630),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0166/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 159, 10.5.2019, str. 63.

(2)  UL C 158, 30.4.2021, str. 850.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/270 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/270

---

P9_TA(2021)0247

Program „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 15/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06116/1/2021 – C9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06116/1/2021 – C9-0179/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0443), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0443),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0167/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen z izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji, ki jo Parlament zelo ceni in je bila ključnega pomena za dosego končnega dogovora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 118.

(2)  UL C 158, 30.4.2021, str. 459.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Sveta

Svet je seznanjen z zavzemanjem Parlamenta za več transparentnosti glede izvajanja zakonodaje EU na področju boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom. Svet v kontekstu pravnega okvira iz Pogodb, ki ureja medinstitucionalne odnose, priznava dodano vrednost letnih izmenjav mnenj z Evropskim parlamentom in Komisijo o izkušnjah, pridobljenih v okviru programa Fiscalis, na podlagi letnih poročil Komisije o napredku.

---

četrtek, 20. maj 2021

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/272 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/272

---

P9_TA(2021)0254

Okolje: Aarhuška uredba ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 20. maja 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 15/46)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila sprejeta, da bi prispevala k izvajanju obveznosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, z določitvijo pravil o njeni uporabi v institucijah in organih Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila sprejeta, da bi prispevala k izvajanju obveznosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, z določitvijo pravil o njeni uporabi v institucijah in organih Unije.

| (2) | Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila sprejeta, da bi prispevala k izvajanju obveznosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, z določitvijo pravil o njeni uporabi v institucijah in organih Unije.
  Ta uredba zato spreminja Uredbo (ES) št. 1367/2006 za namene izvajanja člena 9(3) in (4) Konvencije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila sprejeta, da bi prispevala k izvajanju obveznosti, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, z določitvijo pravil o njeni uporabi v institucijah in organih Unije.
  Ta uredba zato spreminja Uredbo (ES) št. 1367/2006 za namene izvajanja člena 9(3) in (4) Konvencije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Komisija se je v svojem sporočilu
  Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  z dne 11. decembra 2019
  z naslovom „Evropski zeleni dogovor“
  zavezala, da bo proučila potrebo po reviziji Uredbe (ES) št. 1367/2006, da bi izboljšala dostop do upravne in sodne revizije na ravni Unije za državljane in okoljske nevladne organizacije, ki imajo pomisleke glede združljivosti
  odločitev
  , ki vplivajo na okolje, z okoljskim pravom. Prav tako se je zavezala, da bo sprejela ukrepe za izboljšanje njihovega dostopa do pravnega varstva pred nacionalnimi sodišči v vseh državah članicah; v ta namen je objavila sporočilo o 
  „izboljšanju
  dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah
  članicah“
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Komisija se je v svojem sporočilu
  Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  z dne 11. decembra 2019
  z naslovom „Evropski zeleni dogovor“
  zavezala, da bo proučila potrebo po reviziji Uredbe (ES) št. 1367/2006, da bi izboljšala dostop do upravne in sodne revizije na ravni Unije za državljane in okoljske nevladne organizacije, ki imajo pomisleke glede združljivosti
  odločitev
  , ki vplivajo na okolje, z okoljskim pravom. Prav tako se je zavezala, da bo sprejela ukrepe za izboljšanje njihovega dostopa do pravnega varstva pred nacionalnimi sodišči v vseh državah članicah; v ta namen je objavila sporočilo o 
  „izboljšanju
  dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah
  članicah“
  .

| (3) | Komisija se je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019
  o evropskem zelenem dogovoru
  zavezala, da bo proučila potrebo po reviziji Uredbe (ES) št. 1367/2006, da bi izboljšala dostop do upravne in sodne revizije na ravni Unije za državljane in okoljske nevladne organizacije, ki imajo
  konkretne
  pomisleke glede združljivosti
  upravnih aktov
  , ki
  močno negativno
  vplivajo na okolje, z okoljskim pravom. Prav tako se je zavezala, da bo sprejela ukrepe za izboljšanje njihovega dostopa do pravnega varstva pred nacionalnimi sodišči v vseh državah članicah; v ta namen je
  14. oktobra 2020
  objavila
  svoje
  sporočilo o 
  izboljšanju
  dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah
  članicah, v katerem je potrdila, da je „[d]ostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, tako prek Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) kot tudi nacionalnih sodišč kot sodišč Unije, [...] pomemben podporni ukrep za pomoč pri zagotavljanju prehoda na podlagi evropskega zelenega dogovora in način za krepitev vloge, ki jo civilna družba lahko ima kot varuh v demokratičnem prostoru“
  . |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019
  o evropskem zelenem dogovoru
  zavezala, da bo proučila potrebo po reviziji Uredbe (ES) št. 1367/2006, da bi izboljšala dostop do upravne in sodne revizije na ravni Unije za državljane in okoljske nevladne organizacije, ki imajo
  konkretne
  pomisleke glede združljivosti
  upravnih aktov
  , ki
  močno negativno
  vplivajo na okolje, z okoljskim pravom. Prav tako se je zavezala, da bo sprejela ukrepe za izboljšanje njihovega dostopa do pravnega varstva pred nacionalnimi sodišči v vseh državah članicah; v ta namen je
  14. oktobra 2020
  objavila
  svoje
  sporočilo o 
  izboljšanju
  dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah
  članicah, v katerem je potrdila, da je „[d]ostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, tako prek Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) kot tudi nacionalnih sodišč kot sodišč Unije, [...] pomemben podporni ukrep za pomoč pri zagotavljanju prehoda na podlagi evropskega zelenega dogovora in način za krepitev vloge, ki jo civilna družba lahko ima kot varuh v demokratičnem prostoru“
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Člen 9(4) Aarhuške konvencije določa, da sodni postopki na področju uporabe člena 9(3) ne smejo biti nedopustno dragi. Za zagotovitev, da sodni postopki v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1367/2006 ne bodo nedopustno dragi

   (1a)

  in da bo znesek stroškov za vložnika predvidljiv, bi morale institucije ali organi Unije, če bi bile v sodnem postopku uspešne, vlagati samo zahtevke za kritje razumnih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Člen 9(4) Aarhuške konvencije določa, da sodni postopki na področju uporabe člena 9(3) ne smejo biti nedopustno dragi. Za zagotovitev, da sodni postopki v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1367/2006 ne bodo nedopustno dragi

   (1a)

  in da bo znesek stroškov za vložnika predvidljiv, bi morale institucije ali organi Unije, če bi bile v sodnem postopku uspešne, vlagati samo zahtevke za kritje razumnih stroškov.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Ob upoštevanju določb člena 9(3) Aarhuške konvencije ter
  pomislekov
  , ki
  jih
  je izrazil Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo (5), bi bilo treba pravo Unije uskladiti z določbami Aarhuške konvencije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na način, ki bo združljiv s temeljnimi načeli prava Unije in njenim sistemom sodne revizije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Ob upoštevanju določb člena 9(3) Aarhuške konvencije ter
  pomislekov
  , ki
  jih
  je izrazil Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo (5), bi bilo treba pravo Unije uskladiti z določbami Aarhuške konvencije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na način, ki bo združljiv s temeljnimi načeli prava Unije in njenim sistemom sodne revizije.

| (4) | Ob upoštevanju določb člena 9(3)
  in (4)
  Aarhuške konvencije ter
  nasveta
  , ki
  ga
  je izrazil Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo (5), bi bilo treba pravo Unije uskladiti z določbami Aarhuške konvencije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na način, ki bo združljiv s temeljnimi načeli prava Unije in
  njenima Pogodbama ter
  njenim sistemom sodne revizije.
  Temu ustrezno bi bilo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1367/2006. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju določb člena 9(3)
  in (4)
  Aarhuške konvencije ter
  nasveta
  , ki
  ga
  je izrazil Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo (5), bi bilo treba pravo Unije uskladiti z določbami Aarhuške konvencije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na način, ki bo združljiv s temeljnimi načeli prava Unije in
  njenima Pogodbama ter
  njenim sistemom sodne revizije.
  Temu ustrezno bi bilo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Člen 9(3) Aarhuške konvencije določa, da vsaka pogodbenica v okviru svoje nacionalne zakonodaje zagotovi, da imajo člani zadevne javnosti, kadar izpolnjujejo merila iz nacionalnega prava, dostop do sodnih ali drugih revizijskih postopkov za izpodbijanje materialne in postopkovne zakonitosti katere koli odločitve, dejanja ali opustitve, ki so v nasprotju z določbami njenega nacionalnega prava v zvezi z okoljem. Upravna revizija na podlagi Aarhuške uredbe, ki je na voljo okoljskim nevladnim organizacijam, dopolnjuje splošni sistem Unije za upravno in sodno varstvo, ta pa javnosti omogoča, da upravne akte preverja z neposrednim sodnim izpodbijanjem na ravni Unije, in sicer na podlagi člena 263(4) PDEU, obenem pa tudi v skladu s členom 267 PDEU prek nacionalnih sodišč, ki so na podlagi Pogodb sestavni del sistema Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Člen 9(3) Aarhuške konvencije določa, da vsaka pogodbenica v okviru svoje nacionalne zakonodaje zagotovi, da imajo člani zadevne javnosti, kadar izpolnjujejo merila iz nacionalnega prava, dostop do sodnih ali drugih revizijskih postopkov za izpodbijanje materialne in postopkovne zakonitosti katere koli odločitve, dejanja ali opustitve, ki so v nasprotju z določbami njenega nacionalnega prava v zvezi z okoljem. Upravna revizija na podlagi Aarhuške uredbe, ki je na voljo okoljskim nevladnim organizacijam, dopolnjuje splošni sistem Unije za upravno in sodno varstvo, ta pa javnosti omogoča, da upravne akte preverja z neposrednim sodnim izpodbijanjem na ravni Unije, in sicer na podlagi člena 263(4) PDEU, obenem pa tudi v skladu s členom 267 PDEU prek nacionalnih sodišč, ki so na podlagi Pogodb sestavni del sistema Unije.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Omejitev notranje revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, na posamične upravne akte je glavna
  ovira
  za
  okoljske nevladne organizacije
  , ki si prizadevajo za notranjo revizijo na podlagi člena 10 navedene uredbe tudi glede upravnih aktov s širšim področjem uporabe. Zato je
  treba
  razširiti področje uporabe postopka notranje revizije iz navedene uredbe, da bi vključevalo splošne nezakonodajne akte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Omejitev notranje revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, na posamične upravne akte je glavna
  ovira
  za
  okoljske nevladne organizacije
  , ki si prizadevajo za notranjo revizijo na podlagi člena 10 navedene uredbe tudi glede upravnih aktov s širšim področjem uporabe. Zato je
  treba
  razširiti področje uporabe postopka notranje revizije iz navedene uredbe, da bi vključevalo splošne nezakonodajne akte.

| (5) | Omejitev notranje revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, na posamične upravne akte je glavna
  podlaga
  za
  neupravičenost okoljskih nevladnih organizacij
  , ki si prizadevajo za notranjo revizijo na podlagi člena 10 navedene uredbe tudi glede upravnih aktov s širšim področjem uporabe. Zato je
  primerno
  razširiti področje uporabe postopka notranje revizije iz navedene uredbe, da bi vključevalo splošne nezakonodajne akte. |
| --- | --- |

(5)

Omejitev notranje revizije, določene v Uredbi (ES) št. 1367/2006, na posamične upravne akte je glavna
  podlaga
  za
  neupravičenost okoljskih nevladnih organizacij
  , ki si prizadevajo za notranjo revizijo na podlagi člena 10 navedene uredbe tudi glede upravnih aktov s širšim področjem uporabe. Zato je
  primerno
  razširiti področje uporabe postopka notranje revizije iz navedene uredbe, da bi vključevalo splošne nezakonodajne akte.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Opredelitev upravnega akta za namene Uredbe (ES) št. 1367/2006 bi morala vključevati nezakonodajne akte. Vendar bi bili za nezakonodajni akt morda potrebni izvedbeni ukrepi na nacionalni ravni, zoper katere
  lahko okoljske nevladne organizacije pridobijo
  sodno varstvo, tudi pred Sodiščem Evropske unije, in sicer v postopku predhodnega odločanja na podlagi člena 267 PDEU.
  Zato je ustrezno iz področja uporabe notranje revizije izključiti tiste določbe takih nezakonodajnih aktov, za katere pravo Unijo zahteva izvedbene ukrepe na nacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Opredelitev upravnega akta za namene Uredbe (ES) št. 1367/2006 bi morala vključevati nezakonodajne akte. Vendar bi bili za nezakonodajni akt morda potrebni izvedbeni ukrepi na nacionalni ravni, zoper katere
  lahko okoljske nevladne organizacije pridobijo
  sodno varstvo, tudi pred Sodiščem Evropske unije, in sicer v postopku predhodnega odločanja na podlagi člena 267 PDEU.
  Zato je ustrezno iz področja uporabe notranje revizije izključiti tiste določbe takih nezakonodajnih aktov, za katere pravo Unijo zahteva izvedbene ukrepe na nacionalni ravni.

| (6) | Opredelitev upravnega akta za namene Uredbe (ES) št. 1367/2006 bi morala vključevati nezakonodajne akte. Vendar bi bili za nezakonodajni akt morda potrebni izvedbeni ukrepi na nacionalni ravni, zoper katere
  se lahko pridobi
  sodno varstvo, tudi pred Sodiščem Evropske unije, in sicer v postopku predhodnega odločanja na podlagi člena 267 PDEU. |
| --- | --- |

(6)

Opredelitev upravnega akta za namene Uredbe (ES) št. 1367/2006 bi morala vključevati nezakonodajne akte. Vendar bi bili za nezakonodajni akt morda potrebni izvedbeni ukrepi na nacionalni ravni, zoper katere
  se lahko pridobi
  sodno varstvo, tudi pred Sodiščem Evropske unije, in sicer v postopku predhodnega odločanja na podlagi člena 267 PDEU.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Da bi katere koli določbe lahko bile izključene iz pojma upravnega akta, mora pravo Unije zaradi pravne varnosti izrecno zahtevati sprejetje izvedbenih aktov za te določbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Da bi katere koli določbe lahko bile izključene iz pojma upravnega akta, mora pravo Unije zaradi pravne varnosti izrecno zahtevati sprejetje izvedbenih aktov za te določbe.

črtano

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006 zajema akte, sprejete na podlagi okoljskega prava. Nasprotno pa člen 9(3) Aarhuške konvencije zajema izpodbijanja aktov, ki so
  „v nasprotju“
  s pravom v zvezi z okoljem. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba notranjo revizijo
  izvesti
  , da se preveri, ali je upravni akt v nasprotju z okoljskim pravom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006 zajema akte, sprejete na podlagi okoljskega prava. Nasprotno pa člen 9(3) Aarhuške konvencije zajema izpodbijanja aktov, ki so
  „v nasprotju“
  s pravom v zvezi z okoljem. Zato je treba pojasniti, da bi bilo treba notranjo revizijo
  izvesti
  , da se preveri, ali je upravni akt v nasprotju z okoljskim pravom.

| (9) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006 zajema akte, sprejete na podlagi okoljskega prava. Nasprotno pa člen 9(3) Aarhuške konvencije zajema izpodbijanja aktov
  ali opustitve
  , ki so
  v nasprotju
  s pravom v zvezi z okoljem. Zato je treba
  v skladu s sodno prakso Sodišča
  pojasniti, da bi bilo treba
  opraviti
  notranjo revizijo, da se preveri, ali je upravni akt v nasprotju z okoljskim pravom
  v smislu točke (f) člena 2(1)
  . |
| --- | --- |

(9)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006 zajema akte, sprejete na podlagi okoljskega prava. Nasprotno pa člen 9(3) Aarhuške konvencije zajema izpodbijanja aktov
  ali opustitve
  , ki so
  v nasprotju
  s pravom v zvezi z okoljem. Zato je treba
  v skladu s sodno prakso Sodišča
  pojasniti, da bi bilo treba
  opraviti
  notranjo revizijo, da se preveri, ali je upravni akt v nasprotju z okoljskim pravom
  v smislu točke (f) člena 2(1)
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Pri ocenjevanju, ali upravni akt vsebuje določbe, ki so
  zaradi svojih učinkov
  morda v nasprotju z okoljskim pravom, je treba proučiti, ali bi lahko
  take
  določbe negativno vplivale na uresničevanje ciljev okoljske politike Unije iz člena 191 PDEU.
  Zato
  bi moral mehanizem notranje revizije zajemati tudi akte, ki so bili sprejeti pri izvajanju drugih politik poleg okoljske politike Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Pri ocenjevanju, ali upravni akt vsebuje določbe, ki so
  zaradi svojih učinkov
  morda v nasprotju z okoljskim pravom, je treba proučiti, ali bi lahko
  take
  določbe negativno vplivale na uresničevanje ciljev okoljske politike Unije iz člena 191 PDEU.
  Zato
  bi moral mehanizem notranje revizije zajemati tudi akte, ki so bili sprejeti pri izvajanju drugih politik poleg okoljske politike Unije.

| (10) | Pri ocenjevanju, ali upravni akt vsebuje določbe, ki so morda v nasprotju z okoljskim pravom
  v smislu točke (f) člena 2(1)
  , je treba
  v skladu s sodno prakso Sodišča
  proučiti, ali bi lahko
  te
  določbe negativno vplivale na uresničevanje ciljev okoljske politike Unije iz člena 191 PDEU.
  Kadar je tako,
  bi moral mehanizem notranje revizije zajemati tudi akte, ki so bili sprejeti pri izvajanju drugih politik poleg okoljske politike Unije. |
| --- | --- |

(10)

Pri ocenjevanju, ali upravni akt vsebuje določbe, ki so morda v nasprotju z okoljskim pravom
  v smislu točke (f) člena 2(1)
  , je treba
  v skladu s sodno prakso Sodišča
  proučiti, ali bi lahko
  te
  določbe negativno vplivale na uresničevanje ciljev okoljske politike Unije iz člena 191 PDEU.
  Kadar je tako,
  bi moral mehanizem notranje revizije zajemati tudi akte, ki so bili sprejeti pri izvajanju drugih politik poleg okoljske politike Unije.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | V skladu s prvim odstavkom člena 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče

   (1a)

  , se šteje, da ima akt zunanje učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo, če je njegov namen doseči pravni učinek za tretje osebe. Upravni akti, kot so imenovanja ali pripravljalni akti, po sodni praksi Sodišča niso namenjeni doseganju pravnega učinka za tretje osebe in zato zanje ne velja, da imajo zunanje učinke, torej ne bi smeli šteti za upravne akte na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

V skladu s prvim odstavkom člena 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče

   (1a)

  , se šteje, da ima akt zunanje učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo, če je njegov namen doseči pravni učinek za tretje osebe. Upravni akti, kot so imenovanja ali pripravljalni akti, po sodni praksi Sodišča niso namenjeni doseganju pravnega učinka za tretje osebe in zato zanje ne velja, da imajo zunanje učinke, torej ne bi smeli šteti za upravne akte na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Za zagotovitev pravne doslednosti se šteje, da ima akt pravne učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo v skladu s prvim odstavkom člena 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče

   (1a)

  . Če ima akt pravne učinke, to pomeni, da je lahko predmet zahteve za revizijo ne glede na obliko, saj se njegova narava obravnava z vidika njegovih učinkov, cilja in vsebine

   (1b)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Za zagotovitev pravne doslednosti se šteje, da ima akt pravne učinke in je zato lahko predmet zahteve za revizijo v skladu s prvim odstavkom člena 263 PDEU, kot ga razlaga Sodišče

   (1a)

  . Če ima akt pravne učinke, to pomeni, da je lahko predmet zahteve za revizijo ne glede na obliko, saj se njegova narava obravnava z vidika njegovih učinkov, cilja in vsebine

   (1b)

  .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10c) | Vsi postopkovni roki za upravni in/ali sodni nadzor bi se morali uporabiti šele, ko so vsi deležniki dejansko seznanjeni z vsebino izpodbijanega upravnega akta, ki zadeva večji javni interes, varovan z okoljskim pravom, zlasti kadar je konkretni upravni akt zastarel. To je potrebno, da bi se izognili praksam, ki bi utegnile biti v nasprotju s členom 9 Aarhuške konvencije in sodno prakso Sodišča, zlasti sodbo Sodišča z dne 12. novembra 2019 v zadevi C-261/18, Komisija proti Irski

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10c)

Vsi postopkovni roki za upravni in/ali sodni nadzor bi se morali uporabiti šele, ko so vsi deležniki dejansko seznanjeni z vsebino izpodbijanega upravnega akta, ki zadeva večji javni interes, varovan z okoljskim pravom, zlasti kadar je konkretni upravni akt zastarel. To je potrebno, da bi se izognili praksam, ki bi utegnile biti v nasprotju s členom 9 Aarhuške konvencije in sodno prakso Sodišča, zlasti sodbo Sodišča z dne 12. novembra 2019 v zadevi C-261/18, Komisija proti Irski

   (1a)

  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10d) | Pomembna so zgodnja in učinkovita sredstva za sodelovanje javnosti pri oblikovanju in sprejemanju zakonodajnih in nezakonodajnih aktov Unije, zato da se lahko pomisleki obravnavajo že v zgodnji fazi in da se oceni, ali je potreben nadaljnji predlog za horizontalno izboljšanje udeležbe javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10d)

Pomembna so zgodnja in učinkovita sredstva za sodelovanje javnosti pri oblikovanju in sprejemanju zakonodajnih in nezakonodajnih aktov Unije, zato da se lahko pomisleki obravnavajo že v zgodnji fazi in da se oceni, ali je potreben nadaljnji predlog za horizontalno izboljšanje udeležbe javnosti.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Glede na ključno vlogo okoljskih nevladnih organizacij pri ozaveščanju in sodnem ukrepanju bi jim morale institucije ali organi Unije zagotoviti ustrezen dostop do informacij, udeležbe in pravosodja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Glede na ključno vlogo okoljskih nevladnih organizacij pri ozaveščanju in sodnem ukrepanju bi jim morale institucije ali organi Unije zagotoviti ustrezen dostop do informacij, udeležbe in pravosodja.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6)

  morajo okoljske nevladne organizacije
  , ki
  zahtevajo
  notranjo revizijo upravnega akta, za pojasnitev razlogov za revizijo navesti dejanske elemente ali tehtne pravne trditve, na podlagi katerih bi bil mogoč
  verjeten, in sicer
  resen dvom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6)

  morajo okoljske nevladne organizacije
  , ki
  zahtevajo
  notranjo revizijo upravnega akta, za pojasnitev razlogov za revizijo navesti dejanske elemente ali tehtne pravne trditve, na podlagi katerih bi bil mogoč
  verjeten, in sicer
  resen dvom.

| (12) | Skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6)

  mora stranka
  , ki
  zahteva
  notranjo revizijo upravnega akta, za pojasnitev razlogov za revizijo navesti dejanske elemente ali tehtne pravne trditve, na podlagi katerih bi bil mogoč resen dvom.
  Ta zahteva bi morala veljati tudi v okviru Uredbe (ES) št. 1367/2006. |
| --- | --- |

(12)

Skladno s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6)

  mora stranka
  , ki
  zahteva
  notranjo revizijo upravnega akta, za pojasnitev razlogov za revizijo navesti dejanske elemente ali tehtne pravne trditve, na podlagi katerih bi bil mogoč resen dvom.
  Ta zahteva bi morala veljati tudi v okviru Uredbe (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Med obravnavanjem zahteve za notranjo revizijo bi morale imeti druge stranke, ki jih zahteva neposredno zadeva, kot so podjetja ali javni organi, možnost, da v rokih, določenih v Uredbi (ES) št. 1367/2006, posredujejo svoje pripombe ustrezni instituciji ali organu Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Med obravnavanjem zahteve za notranjo revizijo bi morale imeti druge stranke, ki jih zahteva neposredno zadeva, kot so podjetja ali javni organi, možnost, da v rokih, določenih v Uredbi (ES) št. 1367/2006, posredujejo svoje pripombe ustrezni instituciji ali organu Unije.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | V skladu s sodno prakso Sodišča

   (1a)

  državne pomoči po členu 107 PDEU za dejavnosti, ki so v nasprotju s pravili okoljskega prava Unije, ni mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom. Komisija bi morala določiti jasne smernice za lažjo oceno združljivosti državne pomoči z ustreznimi določbami prava Unije, vključno s pravom Unije, ki se nanaša na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

V skladu s sodno prakso Sodišča

   (1a)

  državne pomoči po členu 107 PDEU za dejavnosti, ki so v nasprotju s pravili okoljskega prava Unije, ni mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom. Komisija bi morala določiti jasne smernice za lažjo oceno združljivosti državne pomoči z ustreznimi določbami prava Unije, vključno s pravom Unije, ki se nanaša na okolje.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Uredba (ES) št. 1367/2006 določa skupne določbe, področje uporabe in opredelitve pojmov o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na ravni Unije. To je primerno in pomaga zagotavljati pravno varnost in večjo preglednost izvedbenih ukrepov, ki se sprejmejo glede na obveznosti iz Aarhuške konvencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Uredba (ES) št. 1367/2006 določa skupne določbe, področje uporabe in opredelitve pojmov o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na ravni Unije. To je primerno in pomaga zagotavljati pravno varnost in večjo preglednost izvedbenih ukrepov, ki se sprejmejo glede na obveznosti iz Aarhuške konvencije.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12d) | Področje uporabe revizijskih postopkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006 bi moralo zajemati tako vsebinsko kot postopkovno zakonitost izpodbijanega akta. V skladu s sodno prakso Sodišča postopki iz člena 263(4) PDEU in člena 12 Uredbe (ES) št. 1367/2006 ne morejo temeljiti na razlogih ali na dokazih, ki niso navedeni v zahtevi za revizijo, saj bi bil v nasprotnem primeru namen zahteve iz člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1367/2006 glede navedbe razlogov za revizijo v tovrstni zahtevi odveč, predmet postopka, sproženega z zahtevo, pa bi se spremenil

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12d)

Področje uporabe revizijskih postopkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006 bi moralo zajemati tako vsebinsko kot postopkovno zakonitost izpodbijanega akta. V skladu s sodno prakso Sodišča postopki iz člena 263(4) PDEU in člena 12 Uredbe (ES) št. 1367/2006 ne morejo temeljiti na razlogih ali na dokazih, ki niso navedeni v zahtevi za revizijo, saj bi bil v nasprotnem primeru namen zahteve iz člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1367/2006 glede navedbe razlogov za revizijo v tovrstni zahtevi odveč, predmet postopka, sproženega z zahtevo, pa bi se spremenil

   (1a)

  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Akti, ki jih sprejmejo javni organi držav članic, vključno z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na ravni držav članic, ki jih zahtevajo nezakonodajni akti na podlagi prava Unije, v skladu s Pogodbama in načelom avtonomije nacionalnih sodišč ne spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Akti, ki jih sprejmejo javni organi držav članic, vključno z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na ravni držav članic, ki jih zahtevajo nezakonodajni akti na podlagi prava Unije, v skladu s Pogodbama in načelom avtonomije nacionalnih sodišč ne spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | S to uredbo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti pravica do dobrega upravljanja (člen 41) ter pravica do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47). Ta uredba prispeva k učinkovitosti sistema Unije za upravno in sodno revizijo ter posledično krepi uporabo členov 41 in 47 Listine in tako prispeva k vladavini prava, zapisani v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

S to uredbo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti pravica do dobrega upravljanja (člen 41) ter pravica do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47). Ta uredba prispeva k učinkovitosti sistema Unije za upravno in sodno revizijo ter posledično krepi uporabo členov 41 in 47 Listine in tako prispeva k vladavini prava, zapisani v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

| (14) | S to uredbo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti
  načelo varstva okolja (člen 37),
  pravica do dobrega upravljanja (člen 41) ter pravica do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47). Ta uredba prispeva k učinkovitosti sistema Unije za upravno in sodno revizijo
  v okoljskih zadevah
  ter posledično krepi uporabo členov 
  37,
  41 in 47 Listine in tako prispeva k vladavini prava, zapisani v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). |
| --- | --- |

(14)

S to uredbo se spoštujejo temeljne pravice ter upoštevajo načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti
  načelo varstva okolja (člen 37),
  pravica do dobrega upravljanja (člen 41) ter pravica do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47). Ta uredba prispeva k učinkovitosti sistema Unije za upravno in sodno revizijo
  v okoljskih zadevah
  ter posledično krepi uporabo členov 
  37,
  41 in 47 Listine in tako prispeva k vladavini prava, zapisani v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 2 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | „upravni akt“ pomeni
  kateri koli
  nezakonodajni akt, ki ga sprejme institucija ali organ Unije in ima
  pravno zavezujoče
  in zunanje učinke ter vsebuje določbe, ki so
  zaradi svojih učinkov
  morda v nasprotju z 
  okoljskih
  pravom v smislu točke (f) člena 2(1)
  , razen tistih določb tega akta
  ,
  za katere se v pravu Unije izrecno zahtevajo izvedbeni ukrepi na ravni Unije ali nacionalni ravni
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(g)

„upravni akt“ pomeni
  kateri koli
  nezakonodajni akt, ki ga sprejme institucija ali organ Unije in ima
  pravno zavezujoče
  in zunanje učinke ter vsebuje določbe, ki so
  zaradi svojih učinkov
  morda v nasprotju z 
  okoljskih
  pravom v smislu točke (f) člena 2(1)
  , razen tistih določb tega akta
  ,
  za katere se v pravu Unije izrecno zahtevajo izvedbeni ukrepi na ravni Unije ali nacionalni ravni
  ;

| (g) | „upravni akt“ pomeni nezakonodajni akt, ki ga sprejme institucija ali organ Unije in ima
  pravne
  in zunanje učinke ter vsebuje določbe, ki so morda v nasprotju z 
  okoljskim
  pravom v smislu točke (f) člena 2(1)
  ; upravni akti ne zajemajo aktov, ki jih sprejmejo javni organi držav članic; |
| --- | --- |

(g)

„upravni akt“ pomeni nezakonodajni akt, ki ga sprejme institucija ali organ Unije in ima
  pravne
  in zunanje učinke ter vsebuje določbe, ki so morda v nasprotju z 
  okoljskim
  pravom v smislu točke (f) člena 2(1)
  ; upravni akti ne zajemajo aktov, ki jih sprejmejo javni organi držav članic;

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 2 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | člen 2(2) se spremeni: |

Veljavno besedilo

Sprememba

1a.

2.   V upravnih aktih in upravnih opustitvah niso zajeti ukrepi, ki jih sprejme oz. ne sprejme institucija ali organ Skupnosti kot organ upravne revizije, v skladu s:

„2.
     V upravnih aktih in upravnih opustitvah niso zajeti ukrepi, ki jih sprejme oz. ne sprejme institucija ali organ Skupnosti kot organ upravne revizije v skladu s:

| (a) | členi
   81, 82
  , 86
   in
  87
  Pogodbe (
  pravila konkurence
  ); |
| --- | --- |

(a)

členi
   81, 82
  , 86
   in
  87
  Pogodbe (
  pravila konkurence
  );

členi

, 86

87

pravila konkurence

| (a) | členoma
   81
  in
  82 Pogodbe
  [člena 101
  in
  102 PDEU]
  (
  vključno s pravili o združitvah
  ); |
| --- | --- |

(a)

členoma
   81
  in
  82 Pogodbe
  [člena 101
  in
  102 PDEU]
  (
  vključno s pravili o združitvah
  );

členoma

in

[člena 101

102 PDEU]

vključno s pravili o združitvah

| (b) | členoma 226 in 228 Pogodbe (postopek za ugotavljanje kršitev); |
| --- | --- |

(b)

členoma 226 in 228 Pogodbe (postopek za ugotavljanje kršitev);

| (b) | členoma 226 in 228 Pogodbe
  [člena 258 in 260 PDEU]
  (postopek za ugotavljanje kršitev); |
| --- | --- |

(b)

členoma 226 in 228 Pogodbe
  [člena 258 in 260 PDEU]
  (postopek za ugotavljanje kršitev);

[člena 258 in 260 PDEU]

| (c) | členom 195 Pogodbe (postopek pri varuhu človekovih pravic); |
| --- | --- |

(c)

členom 195 Pogodbe (postopek pri varuhu človekovih pravic);

| (c) | členom 195 Pogodbe
  [člen 228 PDEU]
  (postopek pri varuhu človekovih pravic); |
| --- | --- |

(c)

členom 195 Pogodbe
  [člen 228 PDEU]
  (postopek pri varuhu človekovih pravic);

[člen 228 PDEU]

| (d) | členom 280 Pogodbe (postopek pred OLAF). |
| --- | --- |

(d)

členom 280 Pogodbe (postopek pred OLAF).

| (d) | členom 280 Pogodbe
  [člen 325 PDEU]
  (postopek pred OLAF). |
| --- | --- |

(d)

členom 280 Pogodbe
  [člen 325 PDEU]
  (postopek pred OLAF).

[člen 325 PDEU]

| (da) | členoma 86 in 87 [člena 106 in 107 PDEU] (pravila konkurence) do ... [18 mesecev po sprejetju te uredbe]. |
| --- | --- |

(da)

(da)

členoma 86 in 87 [člena 106 in 107 PDEU] (pravila konkurence) do ... [18 mesecev po sprejetju te uredbe].

členoma 86 in 87 [člena 106 in 107 PDEU] (pravila konkurence) do ... [18 mesecev po sprejetju te uredbe].

| (db) | Komisija najpozneje do ... [18 mesecev po datumu sprejetja te uredbe] sprejme smernice za lažjo oceno združljivosti državne pomoči z ustreznimi določbami prava Unije v zvezi z okoljem, vključno z informacijami, ki jih morajo države članice predložiti ob priglasitvi državne pomoči Komisiji.“ |
| --- | --- |

(db)

(db)

Komisija najpozneje do ... [18 mesecev po datumu sprejetja te uredbe] sprejme smernice za lažjo oceno združljivosti državne pomoči z ustreznimi določbami prava Unije v zvezi z okoljem, vključno z informacijami, ki jih morajo države članice predložiti ob priglasitvi državne pomoči Komisiji.“

Komisija najpozneje do ... [18 mesecev po datumu sprejetja te uredbe] sprejme smernice za lažjo oceno združljivosti državne pomoči z ustreznimi določbami prava Unije v zvezi z okoljem, vključno z informacijami, ki jih morajo države članice predložiti ob priglasitvi državne pomoči Komisiji.“

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 4 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b. | v členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1b.

1b.

v členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Informacije o okolju, ki jih je treba zagotoviti in razširjati, se po potrebi posodabljajo. Poleg dokumentov, naštetih v členu 12(2) in (3) ter členu 13(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1049/2001,
  vključujejo
  podatkovne baze ali
  registri naslednje
  :

„2.
     Informacije o okolju, ki jih je treba zagotoviti in razširjati, se po potrebi posodabljajo. Poleg dokumentov, naštetih v členu 12(2) in (3) ter členu 13(1)in (2) Uredbe (ES) št. 1049/2001,
  se v
  podatkovne baze ali
  registre vključijo sledeči dokumenti, takoj ko so na voljo v prečiščeni obliki
  :

| (a) | besedila mednarodnih pogodb, konvencij in sporazumov ter zakonodaje
  Skupnosti
  o okolju ali v povezavi z njim ter besedila politik, načrtov in programov v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

(a)

besedila mednarodnih pogodb, konvencij in sporazumov ter zakonodaje
  Skupnosti
  o okolju ali v povezavi z njim ter besedila politik, načrtov in programov v zvezi z okoljem;

Skupnosti

| (a) | besedila mednarodnih pogodb, konvencij in sporazumov ter zakonodaje
  Unije
  o okolju ali v povezavi z njim ter besedila politik, načrtov in programov v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

(a)

besedila mednarodnih pogodb, konvencij in sporazumov ter zakonodaje
  Unije
  o okolju ali v povezavi z njim ter besedila politik, načrtov in programov v zvezi z okoljem;

Unije

| (aa) | stališča držav članic, ki jih izrazijo v postopkih odločanja za sprejetje zakonodaje ali upravnih aktov Unije o okolju ali v povezavi z okoljem; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

stališča držav članic, ki jih izrazijo v postopkih odločanja za sprejetje zakonodaje ali upravnih aktov Unije o okolju ali v povezavi z okoljem;

stališča držav članic, ki jih izrazijo v postopkih odločanja za sprejetje zakonodaje ali upravnih aktov Unije o okolju ali v povezavi z okoljem;

| (b) | poročila o napredku pri izvajanju besedil iz točke (a), če jih institucije ali organi
  Skupnosti
  pripravljajo ali hranijo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(b)

poročila o napredku pri izvajanju besedil iz točke (a), če jih institucije ali organi
  Skupnosti
  pripravljajo ali hranijo v elektronski obliki;

Skupnosti

| (b) | poročila o napredku pri izvajanju besedil iz točke (a), če jih institucije ali organi
  Unije
  pripravljajo ali hranijo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(b)

poročila o napredku pri izvajanju besedil iz točke (a), če jih institucije ali organi
  Unije
  pripravljajo ali hranijo v elektronski obliki;

Unije

| (c) | korake v postopkih glede kršitev prava Skupnosti od faze obrazloženega mnenja iz prvega odstavka člena 
  226
  (1) Pogodbe naprej; |
| --- | --- |

(c)

korake v postopkih glede kršitev prava Skupnosti od faze obrazloženega mnenja iz prvega odstavka člena 
  226
  (1) Pogodbe naprej;

226

| (c) | korake v postopkih glede kršitev prava Skupnosti od faze obrazloženega mnenja iz prvega odstavka člena 
  258
  (1) Pogodbe naprej; |
| --- | --- |

(c)

korake v postopkih glede kršitev prava Skupnosti od faze obrazloženega mnenja iz prvega odstavka člena 
  258
  (1) Pogodbe naprej;

258

| (d) | poročila o stanju okolja iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(d)

poročila o stanju okolja iz odstavka 4;

| (d) | poročila o stanju okolja iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(d)

poročila o stanju okolja iz odstavka 4;

| (e) | podatke ali povzetke podatkov, pridobljenih s spremljanjem dejavnosti, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na okolje; |
| --- | --- |

(e)

podatke ali povzetke podatkov, pridobljenih s spremljanjem dejavnosti, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na okolje;

| (e) | podatke ali povzetke podatkov, pridobljenih s spremljanjem dejavnosti, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na okolje; |
| --- | --- |

(e)

podatke ali povzetke podatkov, pridobljenih s spremljanjem dejavnosti, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na okolje;

| (f) | dovoljenja s pomembnim vplivom na okolje in sporazume o okolju ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled; |
| --- | --- |

(f)

dovoljenja s pomembnim vplivom na okolje in sporazume o okolju ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled;

| (f) | dovoljenja s pomembnim vplivom na okolje in sporazume o okolju ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled; |
| --- | --- |

(f)

dovoljenja s pomembnim vplivom na okolje in sporazume o okolju ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled;

| (g) | študije vplivov na okolje in ocene tveganj glede okoljskih elementov ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled. |
| --- | --- |

(g)

študije vplivov na okolje in ocene tveganj glede okoljskih elementov ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled.

| (g) | študije vplivov na okolje in ocene tveganj glede okoljskih elementov ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled.“ |
| --- | --- |

(g)

študije vplivov na okolje in ocene tveganj glede okoljskih elementov ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled.“

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsaka nevladna organizacija, ki izpolnjuje merila iz člena 11, lahko pri instituciji ali organu Unije, ki je sprejel upravni akt ali ki bi ga bil v primeru domnevne upravne opustitve moral sprejeti, vloži zahtevo za notranjo revizijo, ker je tak akt ali opustitev v nasprotju z okoljskim pravom. | Vsaka nevladna organizacija
  ali drugi člani javnosti
  , ki
  izpolnjujejo
  merila iz člena 11, lahko pri instituciji ali organu Unije, ki je sprejel upravni akt ali ki bi ga bil v primeru domnevne upravne opustitve moral sprejeti,
  vložijo
  zahtevo za notranjo revizijo, ker je tak akt ali opustitev v nasprotju z okoljskim pravom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsaka nevladna organizacija, ki izpolnjuje merila iz člena 11, lahko pri instituciji ali organu Unije, ki je sprejel upravni akt ali ki bi ga bil v primeru domnevne upravne opustitve moral sprejeti, vloži zahtevo za notranjo revizijo, ker je tak akt ali opustitev v nasprotju z okoljskim pravom.

Vsaka nevladna organizacija
  ali drugi člani javnosti
  , ki
  izpolnjujejo
  merila iz člena 11, lahko pri instituciji ali organu Unije, ki je sprejel upravni akt ali ki bi ga bil v primeru domnevne upravne opustitve moral sprejeti,
  vložijo
  zahtevo za notranjo revizijo, ker je tak akt ali opustitev v nasprotju z okoljskim pravom.

ali drugi člani javnosti

izpolnjujejo

vložijo

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če je upravni akt izvedbeni ukrep na ravni Unije, ki ga zahteva drug nezakonodajni akt, lahko nevladna organizacija
  zahteva
  tudi revizijo določbe nezakonodajnega akta, za katerega se zahteva ta izvedbeni ukrep, kadar se zahteva revizija tega izvedbenega ukrepa. | Če je upravni akt izvedbeni ukrep na ravni Unije, ki ga zahteva drug nezakonodajni akt, lahko nevladna organizacija
  ali člani javnosti, ki izpolnjujejo merila iz člena 11, zahtevajo
  tudi revizijo določbe nezakonodajnega akta, za katerega se zahteva ta izvedbeni ukrep, kadar se zahteva revizija tega izvedbenega ukrepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če je upravni akt izvedbeni ukrep na ravni Unije, ki ga zahteva drug nezakonodajni akt, lahko nevladna organizacija
  zahteva
  tudi revizijo določbe nezakonodajnega akta, za katerega se zahteva ta izvedbeni ukrep, kadar se zahteva revizija tega izvedbenega ukrepa.

zahteva

Če je upravni akt izvedbeni ukrep na ravni Unije, ki ga zahteva drug nezakonodajni akt, lahko nevladna organizacija
  ali člani javnosti, ki izpolnjujejo merila iz člena 11, zahtevajo
  tudi revizijo določbe nezakonodajnega akta, za katerega se zahteva ta izvedbeni ukrep, kadar se zahteva revizija tega izvedbenega ukrepa.

ali člani javnosti, ki izpolnjujejo merila iz člena 11, zahtevajo

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Institucija ali organ Unije iz odstavka 1 obravnava vse zahteve, razen če je očitno, da zahteva ni utemeljena. Institucija ali organ Unije svojo utemeljitev poda v pisnem odgovoru čim prej, najpozneje pa v 16 tednih po prejemu zahteve. | 2.   Institucija ali organ Unije iz odstavka 1 obravnava vse zahteve, razen če je očitno, da zahteva ni utemeljena.
  Če institucija ali organ Unije prejme več zahtev za pregled istega dejanja ali opustitve z navedbo istih razlogov, se lahko odloči, da zahteve združi in jih obravnava kot eno. V takem primeru o tej odločitvi čim prej uradno obvesti vse, ki so vložili zahtevo za notranjo revizijo istega dejanja ali opustitve. Tretje strani, ki jih zahteva neposredno zadeva, lahko v štirih tednih od predložitve zahteve tej instituciji ali organu Unije pošljejo svoje pripombe.
  Institucija ali organ Unije svojo utemeljitev poda v pisnem odgovoru čim prej, najpozneje pa v 16 tednih po prejemu zahteve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Institucija ali organ Unije iz odstavka 1 obravnava vse zahteve, razen če je očitno, da zahteva ni utemeljena. Institucija ali organ Unije svojo utemeljitev poda v pisnem odgovoru čim prej, najpozneje pa v 16 tednih po prejemu zahteve.

2.   Institucija ali organ Unije iz odstavka 1 obravnava vse zahteve, razen če je očitno, da zahteva ni utemeljena.
  Če institucija ali organ Unije prejme več zahtev za pregled istega dejanja ali opustitve z navedbo istih razlogov, se lahko odloči, da zahteve združi in jih obravnava kot eno. V takem primeru o tej odločitvi čim prej uradno obvesti vse, ki so vložili zahtevo za notranjo revizijo istega dejanja ali opustitve. Tretje strani, ki jih zahteva neposredno zadeva, lahko v štirih tednih od predložitve zahteve tej instituciji ali organu Unije pošljejo svoje pripombe.
  Institucija ali organ Unije svojo utemeljitev poda v pisnem odgovoru čim prej, najpozneje pa v 16 tednih po prejemu zahteve.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | v členu 11 se vstavi naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

v členu 11 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Zahtevo za notranjo revizijo v skladu s členom 10 lahko vložijo tudi člani javnosti, če izkažejo zadosten interes ali kršitev pravice, za katero velja spodnji odstavek 2.“

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 11 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b. | v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2b.

2b.

v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Komisija sprejme predpise, potrebne za zagotovitev pregledne in usklajene uporabe meril iz
  odstavka
  1.

2.   Komisija sprejme predpise, potrebne za zagotovitev pregledne in usklajene uporabe meril iz
  odstavkov
  1
  in 1a
  .
  Komisija najpozneje do... [18 mesecev po sprejetju te uredbe] sprejme delegirani akt v skladu s členom 12a, v katerem določi merila, ki jih morajo izpolnjevati člani javnosti iz odstavka 1a tega člena. Uporabo teh meril vsaj vsaka tri leta pregleda in delegirani akt po potrebi spremeni, da se zagotovi učinkovito uresničevanje pravice, podeljene javnosti iz odstavka 1a.

Merila, določena z delegiranim aktom, sprejetim na podlagi tega odstavka:

Merila, določena z delegiranim aktom, sprejetim na podlagi tega odstavka:

| (a) | zagotavljajo dejanski dostop do pravnega varstva v skladu s splošnimi cilji Aarhuške konvencije; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zagotavljajo dejanski dostop do pravnega varstva v skladu s splošnimi cilji Aarhuške konvencije;

zagotavljajo dejanski dostop do pravnega varstva v skladu s splošnimi cilji Aarhuške konvencije;

| (b) | določajo, da morajo zahtevo vložiti člani javnosti iz različnih držav članic, kadar gre za dejanje ali opustitev dejanja Unije, ki vpliva na javnost v več kot eni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

(b)

določajo, da morajo zahtevo vložiti člani javnosti iz različnih držav članic, kadar gre za dejanje ali opustitev dejanja Unije, ki vpliva na javnost v več kot eni državi članici;

določajo, da morajo zahtevo vložiti člani javnosti iz različnih držav članic, kadar gre za dejanje ali opustitev dejanja Unije, ki vpliva na javnost v več kot eni državi članici;

| (c) | da se izogibajo actio popularis, tudi z zagotavljanjem, da morajo člani javnosti, kadar izkažejo zadosten interes ali kršitev pravice, dokazati, da so v primerjavi s širšo javnostjo neposredno prizadeti; |
| --- | --- |

(c)

(c)

da se izogibajo actio popularis, tudi z zagotavljanjem, da morajo člani javnosti, kadar izkažejo zadosten interes ali kršitev pravice, dokazati, da so v primerjavi s širšo javnostjo neposredno prizadeti;

da se izogibajo actio popularis, tudi z zagotavljanjem, da morajo člani javnosti, kadar izkažejo zadosten interes ali kršitev pravice, dokazati, da so v primerjavi s širšo javnostjo neposredno prizadeti;

| (d) | čim bolj zmanjšajo upravno breme za institucije in organe Unije. |
| --- | --- |

(d)

(d)

čim bolj zmanjšajo upravno breme za institucije in organe Unije.

čim bolj zmanjšajo upravno breme za institucije in organe Unije.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 c (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c. | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2c.

2c.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 11a

Javni register zahtev za notranjo revizijo

Institucije in organi Unije najpozneje do 31. decembra 2021 vzpostavijo register vseh zahtev, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost iz člena 11, ter prosilcev, ki te pogoje izpolnjujejo in so vložili zahtevo. Ta register se redno posodablja.“

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 d (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 12 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2d. | v členu 12 se odstavek 1 spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2d.

2d.

v členu 12 se odstavek 1 spremeni:

1.   
  Nevladna
  organizacija, ki
  je
  v skladu s členom 10
  vložila
  zahtevo za notranjo revizijo, lahko v skladu
  z ustreznimi določbami
  Pogodbe
  začne
  postopek pred Sodiščem.

„1.
     
  Če nevladna
  organizacija
  ali člani javnosti
  , ki
  so
  v skladu s členom 10
  vložili
  zahtevo za notranjo revizijo,
  menijo, da odločitev, ki jo je na podlagi te zahteve sprejela institucija ali organ Unije, ne zadostuje za zagotovitev skladnosti z okoljskim pravom,
  lahko v skladu
  s členom 263
  Pogodbe
  začnejo
  postopek pred Sodiščem
  , da se preveri materialnopravna in postopkovna zakonitost te odločitve
  .“

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 e (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 12 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2e. | v členu 12 se odstavek 2 spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2e.

2e.

v členu 12 se odstavek 2 spremeni:

2.   Če institucija ali organ
  Skupnosti
  ne postopa v skladu s členom 10(2) ali (3), lahko nevladna organizacija v skladu z ustreznimi določbami
  Pogodbe
  začne postopek pred Sodiščem.

„2.
     Če institucija ali organ
  Unije
  ne postopa v skladu s členom 10(2) ali (3), lahko nevladna organizacija
  ali drug član javnosti, ki vloži zahtevo za notranjo revizijo na podlagi člena 10,
  v skladu z ustreznimi določbami
  PDEU
  začne postopek pred Sodiščem.“

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 f (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2f. | vstavi se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2f.

2f.

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.
     
  Brez poseganja v pravico Sodišča, da odloči o porazdelitvi stroškov, se zagotovi, da sodni postopki, sproženi na podlagi določb tega člena, niso nedopustno dragi. Institucije in organi Unije iz člena 10(1) predložijo le zahtevke za razumno povračilo stroškov.“

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 g (novo)

Uredba (ES) št. 1367/2006

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2g. | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2g.

2g.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 11(2) se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 11(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 11(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje z javnostjo in s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 11(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0152/2021).

1

(4)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

4

(4)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

4

(1a)  
  Sporočilo Komisije z dne 4. aprila 2019 o pregledu izvajanja okoljske politike za leto 2019: Evropa, ki varuje svoje državljane in izboljšuje kakovost njihovega življenja, ter sporočilo Komisije z dne 14. oktobra 2020 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah članicah.

1a

Sporočilo Komisije z dne 4. aprila 2019 o pregledu izvajanja okoljske politike za leto 2019: Evropa, ki varuje svoje državljane in izboljšuje kakovost njihovega življenja, ter sporočilo Komisije z dne 14. oktobra 2020 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah članicah.

(5)  
  Glej ugotovitve
  Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo v 
  zadevi
   ACCC/C/
  2008
  /
  32
  na
  spletnem
  naslovu https://www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html.

5

Glej ugotovitve

zadevi

2008

32

spletnem

compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html

(5)  
  Nasveti
  Odbora za skladnost z Aarhuško konvencijo v 
  zadevah ACCC/M/2017/3 in
  ACCC/C/
  2015
  /
  128,
  na
  voljo na
  naslovu https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union in https:/
  /unece
  .
  org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
  .

5

Nasveti

zadevah ACCC/M/2017/3 in

2015

128,

voljo na

/unece

org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union

(1a)  
  Sodba Sodišča z dne 3. oktobra 2013 v zadevi Inuit Tapiriit Kanatami in drugi proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, točka 56.

1a

Sodba Sodišča z dne 3. oktobra 2013 v zadevi Inuit Tapiriit Kanatami in drugi proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, točka 56.

(1a)  
  Sodba Splošnega sodišča z dne 29. januarja 2021 v zadevi ClientEarth proti Evropski investicijski banki, T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, točki 149 in 153. Gl. tudi sodbo v zadevi C-583/11 P, točka 56.

1a

Sodba Splošnega sodišča z dne 29. januarja 2021 v zadevi ClientEarth proti Evropski investicijski banki, T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, točki 149 in 153. Gl. tudi sodbo v zadevi C-583/11 P, točka 56.

(1b)  
  Sodbi Sodišča z dne 10. decembra 1957 v zadevah Usines à tubes de la Sarre proti Visoki oblasti, 1/57 in 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, str. 114; sodba z dne 31. marca 1971 v zadevi Komisija proti Svetu, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, točka 42; sodba z dne 16. junija 1993 v zadevi Francija proti Komisiji, C-325/91, ECLI:EU:C:2002:245, točka 9; sodba z dne 20. marca 1997 v zadevi Francija proti Komisiji, C-57/95, ECLI:EU:C:2002:164, točka 22; in sodba z dne 13. oktobra 2011 v zadevah Deutsche Post AG in Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, C-463/10 P in C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, točka 36.

1b

Sodbi Sodišča z dne 10. decembra 1957 v zadevah Usines à tubes de la Sarre proti Visoki oblasti, 1/57 in 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, str. 114; sodba z dne 31. marca 1971 v zadevi Komisija proti Svetu, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, točka 42; sodba z dne 16. junija 1993 v zadevi Francija proti Komisiji, C-325/91, ECLI:EU:C:2002:245, točka 9; sodba z dne 20. marca 1997 v zadevi Francija proti Komisiji, C-57/95, ECLI:EU:C:2002:164, točka 22; in sodba z dne 13. oktobra 2011 v zadevah Deutsche Post AG in Zvezna republika Nemčija proti Evropski komisiji, C-463/10 P in C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, točka 36.

(1a)  
  Sodba Sodišča z dne 12. novembra 2019 v zadevi Komisija proti Irski, C-261/18, ECLI:EU:C:2019:955.

1a

Sodba Sodišča z dne 12. novembra 2019 v zadevi Komisija proti Irski, C-261/18, ECLI:EU:C:2019:955.

(6)  Sodba Sodišča z dne 12. septembra 2019 v zadevi C-82/17 P, 
  TestBioTech
  proti Komisiji, EU:C:2019:719, točka 69.

6

TestBioTech

(6)  Sodba Sodišča z dne 12. septembra 2019 v zadevi
  TestBioTech eV in drugi
  proti Komisiji, C-82/17 P, 
  ECLI:
  EU:C:2019:719, točka 69
  , in sodba v zadevi T-9/19
  .

6

TestBioTech eV in drugi

ECLI:

, in sodba v zadevi T-9/19

(1a)  
  Sodba Sodišča z dne 22. septembra 2020, Republika Avstrija proti Evropski komisiji, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

1a

Sodba Sodišča z dne 22. septembra 2020, Republika Avstrija proti Evropski komisiji, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

(1a)  
  Sodba v zadevi C-82/17 P, točka 39.

1a

Sodba v zadevi C-82/17 P, točka 39.

---

| 12.1.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 15/290 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 15/290

---

P9_TA(2021)0258

Agencija Evropske unije za temeljne pravice: vmesno poročilo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP))

(2022/C 15/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2020)0225), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2020)0225),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 352, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 352,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Agenciji za temeljne pravice), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Agenciji za temeljne pravice),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije z dne 19. julija 2012 o decentraliziranih agencijah in skupnega pristopa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije z dne 19. julija 2012 o decentraliziranih agencijah in skupnega pristopa,

| — | ob upoštevanju študije Strengthening the Fundamental Rights Agency – The Revision of the Fundamental Rights Agency Regulation (Okrepitev Agencije za temeljne pravice – revizija Uredbe o Agenciji za temeljne pravice), ki jo je maja 2020 objavil Tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Strengthening the Fundamental Rights Agency – The Revision of the Fundamental Rights Agency Regulation (Okrepitev Agencije za temeljne pravice – revizija Uredbe o Agenciji za temeljne pravice), ki jo je maja 2020 objavil Tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0058/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0058/2021),

| A. | ker je predlog uredbe Sveta korak naprej v prizadevanjih, da bi bilo delo Agencije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) bolj učinkovito, saj ji bo omogočil polno delovanje na vseh področjih pristojnosti Unije ter pojasnil njene naloge in metode dela, ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; ker je v skladu s to pravno podlago trenutno žal potrebno soglasje Sveta in odobritev Parlamenta, zato je udeležba Parlamenta pri tej reformi omejena; |
| --- | --- |

A.

ker je predlog uredbe Sveta korak naprej v prizadevanjih, da bi bilo delo Agencije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) bolj učinkovito, saj ji bo omogočil polno delovanje na vseh področjih pristojnosti Unije ter pojasnil njene naloge in metode dela, ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; ker je v skladu s to pravno podlago trenutno žal potrebno soglasje Sveta in odobritev Parlamenta, zato je udeležba Parlamenta pri tej reformi omejena;

| B. | ker Agencija pomembno prispeva k spoštovanju temeljnih pravic in bi jo bilo treba kot neodvisno in polno delujočo agencijo EU in nadzornika spoštovanja temeljnih pravic še okrepiti, da bi čim bolj učinkovito spodbujali in ščitili temeljne pravice, hkrati pa si prizadevali za dialog prek dejavnega sodelovanja civilne družbe, vključno z odvetniškimi združenji, poklicnimi organizacijami, sodniki in odvetniki; |
| --- | --- |

B.

ker Agencija pomembno prispeva k spoštovanju temeljnih pravic in bi jo bilo treba kot neodvisno in polno delujočo agencijo EU in nadzornika spoštovanja temeljnih pravic še okrepiti, da bi čim bolj učinkovito spodbujali in ščitili temeljne pravice, hkrati pa si prizadevali za dialog prek dejavnega sodelovanja civilne družbe, vključno z odvetniškimi združenji, poklicnimi organizacijami, sodniki in odvetniki;

| C. | ker bi se morale ambicije EU za okrepitev zunanje razsežnosti odražati v nadaljnjem sodelovanju Agencije pri spremljanju in nadzoru dejanj in dejavnosti Unije in njenih držav članic na področju skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

C.

ker bi se morale ambicije EU za okrepitev zunanje razsežnosti odražati v nadaljnjem sodelovanju Agencije pri spremljanju in nadzoru dejanj in dejavnosti Unije in njenih držav članic na področju skupne zunanje in varnostne politike;

| D. | ker je v globaliziranem svetu bistveno, da se z mednarodnim sodelovanjem s tretjimi državami zagotoviti zadostno varstvo temeljnih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker je v globaliziranem svetu bistveno, da se z mednarodnim sodelovanjem s tretjimi državami zagotoviti zadostno varstvo temeljnih pravic;

| E. | ker je mogoče zaupanje državljanov EU v delo policije in pravosodnih organov vzpostaviti in okrepiti le, če se dejanja in dejavnosti Unije in njenih držav članic natančno, skrbno in dosledno spremljajo, pregledujejo in hitro uskladijo z obveznostmi na področju temeljnih pravic; ker je dejavnost Agencije na območju svobode, varnosti in pravice zato izjemnega pomena in bi moral njen mandat kot tak zajemati tudi področje policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

E.

ker je mogoče zaupanje državljanov EU v delo policije in pravosodnih organov vzpostaviti in okrepiti le, če se dejanja in dejavnosti Unije in njenih držav članic natančno, skrbno in dosledno spremljajo, pregledujejo in hitro uskladijo z obveznostmi na področju temeljnih pravic; ker je dejavnost Agencije na območju svobode, varnosti in pravice zato izjemnega pomena in bi moral njen mandat kot tak zajemati tudi področje policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah;

| F. | ker je delo Agencije pri zaščiti temeljnih pravic in opredeljevanju izzivov, kot so pravice otrok, migracije (vključno z zunanjimi mejami), uporaba umetne inteligence in novih tehnologij, enakost spolov, nasilje na podlagi spola, pravice žensk itd., pomembno v smislu prednostnih nalog Agencije, zato ga je treba priznati in podpreti; |
| --- | --- |

F.

ker je delo Agencije pri zaščiti temeljnih pravic in opredeljevanju izzivov, kot so pravice otrok, migracije (vključno z zunanjimi mejami), uporaba umetne inteligence in novih tehnologij, enakost spolov, nasilje na podlagi spola, pravice žensk itd., pomembno v smislu prednostnih nalog Agencije, zato ga je treba priznati in podpreti;

| 1. | meni, da so cilji Agencije, da zagotavlja ustreznim institucijam, organom, uradom in agencijam informacije, pomoč in strokovno znanje o temeljnih pravicah ter pri zagovarjanju in varstvu temeljnih pravic v EU, izjemnega pomena, saj je Agencija organ, ki spremlja dejansko uporabo Listine za vse državljane držav članic, in s tem skuša zagotoviti dostojanstveno obravnavo vsakega posameznika, pri čimer so vse države članice deležne enake obravnave; poudarja njeno pomembno vlogo spodbujevalca, ki podpira Unijo in njene države članice pri sprejemanju ukrepov ali določanju smeri ukrepanja v zvezi s temeljnimi pravicami; poudarja, da imajo lahko ti podporni ukrepi različne oblike, kot je objava poročil, ki temeljijo na dejstvih, so uravnotežena in upoštevajo različne vire; spodbuja Komisijo in Svet, naj podatke, ki jih je pripravila Agencija, sistematično vključita v oblikovanje politik in se zavezuje k istemu cilju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor razširjena in pereča problematika, skupaj z diskriminacijo na kakršni koli podlagi, kot so spol, rasa, barva kože, etnično ali socialno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vera ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost; želi spomniti, da je horizontalna in presečna perspektiva bistvena za varstvo temeljnih pravic za vse; svari pred porastom in normalizacijo sovražnega govora in različnih oblik rasizma, ksenofobije in z njo povezane nestrpnosti, zlasti anticiganizma, antisemitizma, islamofobije ter rasizma proti temnopoltim osebam in nebelcem v številnih državah članicah, ki jih je podžgal porast ekstremističnih gibanj in so postale pogostejše v spletnem okolju, zlasti med pandemijo covida-19; poudarja zavezo Agencije k boju proti vsem vrstam diskriminacije in jo poziva, naj nadaljuje svoje delo v zvezi s sovražnim govorom in kaznivimi dejanji iz sovraštva ter redno poroča o primerih in najnovejših trendih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja pripravljenost, da Agenciji omogoči polno delovanje na vseh področjih pristojnosti Unije in izpolnjevanje vloge, ki sta ji jo določila zakonodajalca EU, in da torej opredeli načela in pogoje, pod katerimi bi podal soglasje; v zvezi s tem obžaluje, da ima Parlament le omejeno vlogo pri reformi Agencije in poudarja, da bi bil raje za redni zakonodajni postopek; poziva Komisijo, naj Agenciji kot drugim agencijam na področju pravosodja in notranjih zadev dodeli ustrezno povečan proračun, da bo lahko v celoti izpolnila svojo vlogo; priznava, da je treba Agenciji zagotoviti ustrezno specializirano osebje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj pri spreminjanju uredbe o Agenciji za temeljne pravice upošteva naslednje vidike:






  (i) | Področje uporabe uredbe

  V skladu s spremembami, ki jih je prinesel začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, bi bilo treba besedo „Skupnost“ v celotni uredbi nadomestiti z besedo „Unija“, kar pomeni, da bi moralo delovanje Agencije zajemati dejanja ali dejavnosti Unije ali držav članic, ki so povezani s skupno zunanjo in varnostno politiko oziroma spadajo v njen okvir, pa tudi dejanja in dejavnosti na območju svobode, varnosti in pravice; v zvezi s tem bi moralo biti jasno, da mandat Agencije zajema področje policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in vprašanja, povezana s spoštovanjem temeljnih pravic na zunanjih mejah Unije (v skladu s členom 77 PDEU), ter da se osredotoča tudi na vprašanja, povezana z vzajemnim priznavanjem sodnih odločb in sodb med državami članicami; poudarja pomembno vlogo, ki jo opravlja Agencija z zagotavljanjem dragocenih prispevkov v okviru postopkov iz člena 7 PEU in letnega poročila o stanju pravne države; meni, da bi morala Agencija v prihodnje prispevati tudi v okviru Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (2); v zvezi s tem poudarja vlogo Agencije kot instrumenta za zaščito načel demokracije, pravne države in temeljnih pravic, zlasti v času, ki ga zaznamujejo skrb vzbujajoče avtoritarne težnje. |
| --- | --- | --- |

4.

(i)

Področje uporabe uredbe

V skladu s spremembami, ki jih je prinesel začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, bi bilo treba besedo „Skupnost“ v celotni uredbi nadomestiti z besedo „Unija“, kar pomeni, da bi moralo delovanje Agencije zajemati dejanja ali dejavnosti Unije ali držav članic, ki so povezani s skupno zunanjo in varnostno politiko oziroma spadajo v njen okvir, pa tudi dejanja in dejavnosti na območju svobode, varnosti in pravice; v zvezi s tem bi moralo biti jasno, da mandat Agencije zajema področje policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in vprašanja, povezana s spoštovanjem temeljnih pravic na zunanjih mejah Unije (v skladu s členom 77 PDEU), ter da se osredotoča tudi na vprašanja, povezana z vzajemnim priznavanjem sodnih odločb in sodb med državami članicami; poudarja pomembno vlogo, ki jo opravlja Agencija z zagotavljanjem dragocenih prispevkov v okviru postopkov iz člena 7 PEU in letnega poročila o stanju pravne države; meni, da bi morala Agencija v prihodnje prispevati tudi v okviru Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (2); v zvezi s tem poudarja vlogo Agencije kot instrumenta za zaščito načel demokracije, pravne države in temeljnih pravic, zlasti v času, ki ga zaznamujejo skrb vzbujajoče avtoritarne težnje.

| (ii) | Sodelovanje s tretjimi državami

  Status opazovalk ne bi smel biti omejen na države kandidatke ali države s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom, temveč bi moral biti omogočen tudi drugim tretjim državam, kot so države Evropskega gospodarskega prostora/Evropskega združenja za prosto trgovino, Združeno kraljestvo, ali – kjer upravni odbor Agencije oceni kot ustrezno – države, zajete v evropski sosedski politiki. |
| --- | --- |

(ii)

Sodelovanje s tretjimi državami

Status opazovalk ne bi smel biti omejen na države kandidatke ali države s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom, temveč bi moral biti omogočen tudi drugim tretjim državam, kot so države Evropskega gospodarskega prostora/Evropskega združenja za prosto trgovino, Združeno kraljestvo, ali – kjer upravni odbor Agencije oceni kot ustrezno – države, zajete v evropski sosedski politiki.

| (iii) | Področja dejavnosti

  V operativnem delu nove uredbe bi bilo treba poleg boja proti rasizmu, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti, kot je določeno v členu 5(2)(b) uredbe o Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, ter splošneje, zavezanosti boju proti vsakršni obliki diskriminacije in kaznivih dejanje iz sovraštva posebej omeniti naslednja področja dejavnosti:
  boj proti anticiganizmu, antisemitizmu, islamofobiji, rasizmu proti temnopoltim in nebelim osebam, varstvu pravic pripadnikov manjšin ter spoštovanju političnih ali drugih mnenj. |
| --- | --- |

(iii)

Področja dejavnosti

V operativnem delu nove uredbe bi bilo treba poleg boja proti rasizmu, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti, kot je določeno v členu 5(2)(b) uredbe o Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, ter splošneje, zavezanosti boju proti vsakršni obliki diskriminacije in kaznivih dejanje iz sovraštva posebej omeniti naslednja področja dejavnosti:

boj proti anticiganizmu, antisemitizmu, islamofobiji, rasizmu proti temnopoltim in nebelim osebam, varstvu pravic pripadnikov manjšin ter spoštovanju političnih ali drugih mnenj.

| (iv) | Letno in večletno načrtovanje programov

  Upoštevati bi bilo treba predlog Komisije za ukinitev sedanjega petletnega večletnega okvira, da bi opustili določanje tematskih omejitev za vsako petletno obdobje, s čimer bi Agenciji omogočili, da svoje delo in tematsko osredotočenost prilagodi nastajajočim prednostnim nalogam. Agencija bi morala pripraviti program v tesnem sodelovanju z nacionalnimi uradniki Agencije za zvezo, da bi čim bolje in učinkoviteje usklajevala glavna tematska področja dejavnosti z nacionalnimi organi držav članic. Osnutek programskega dokumenta bi bilo treba poslati v razpravo pristojnemu pripravljalnemu organu Sveta in Evropskemu parlamentu, direktor Agencije pa bi moral v skladu z rezultatom teh razprav osnutek programskega dokumenta predložiti v sprejetje upravnemu odboru Agencije; |
| --- | --- |

(iv)

Letno in večletno načrtovanje programov

Upoštevati bi bilo treba predlog Komisije za ukinitev sedanjega petletnega večletnega okvira, da bi opustili določanje tematskih omejitev za vsako petletno obdobje, s čimer bi Agenciji omogočili, da svoje delo in tematsko osredotočenost prilagodi nastajajočim prednostnim nalogam. Agencija bi morala pripraviti program v tesnem sodelovanju z nacionalnimi uradniki Agencije za zvezo, da bi čim bolje in učinkoviteje usklajevala glavna tematska področja dejavnosti z nacionalnimi organi držav članic. Osnutek programskega dokumenta bi bilo treba poslati v razpravo pristojnemu pripravljalnemu organu Sveta in Evropskemu parlamentu, direktor Agencije pa bi moral v skladu z rezultatom teh razprav osnutek programskega dokumenta predložiti v sprejetje upravnemu odboru Agencije;

| 5. | poziva Komisijo, naj razmisli o bolj obsežni in ambiciozni reviziji Uredbe o Agenciji za temeljne pravice po temeljiti oceni učinka in posvetovanju z deležniki, da bi okrepili neodvisnost, učinkovitost in uspešnost Agencije; poziva Svet, naj razmisli o teh predlogih; poziva Komisijo, naj za potrebe te prihodnje revizije zlasti upošteva naslednje vidike;






  (i) | Upravni odbor

  Kot velja za mnoge druge agencije EU, bi moral imeti Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pravico, da imenuje enega dodatnega člana upravnega odbora Agencije; člani upravnega odbora bi morali imeti pravico do enkratnega ponovnega imenovanja; vključiti bi bilo treba zahtevo po uravnoteženi zastopanosti spolov v organih, ustanovljenih z uredbo o Agenciji Evropske unije za temeljne pravice; spodbuja Agencijo, naj nadaljuje s prakso, da ima vsaj en član znanstvenega odbora ustrezno strokovno znanje o enakosti spolov. |
| --- | --- | --- |

5.

(i)

Upravni odbor

Kot velja za mnoge druge agencije EU, bi moral imeti Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pravico, da imenuje enega dodatnega člana upravnega odbora Agencije; člani upravnega odbora bi morali imeti pravico do enkratnega ponovnega imenovanja; vključiti bi bilo treba zahtevo po uravnoteženi zastopanosti spolov v organih, ustanovljenih z uredbo o Agenciji Evropske unije za temeljne pravice; spodbuja Agencijo, naj nadaljuje s prakso, da ima vsaj en član znanstvenega odbora ustrezno strokovno znanje o enakosti spolov.

| (ii) | Neodvisno vrednotenje in revizija dejavnosti Agencije

  Dejanja in dejavnosti Agencije bi morale biti vsakih pet let obravnavane v okviru neodvisnega zunanjega vrednotenja, ki ga ne naroči Komisija. Namen neodvisnega zunanjega vrednotenja bi moral biti, da se ocenijo zlasti vpliv, uspešnost in učinkovitost dejavnosti in dosežkov Agencije ter njene delovne prakse. Upravni odbor mora preučiti zaključke vrednotenj iz člena 30(3) Uredbe o Agenciji za temeljne pravice in Komisiji izdati priporočila, ki so po njegovem mnenju potrebna zaradi sprememb v Agenciji ter njenega načina dela in obsega nalog. Komisija mora poročila o vrednotenju in priporočila poslati Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij ter jih objaviti. Po pregledu poročila o vrednotenju in priporočil lahko Komisija predstavi predloge sprememb Uredbe, ki so po njenem mnenju potrebne. |
| --- | --- |

(ii)

Neodvisno vrednotenje in revizija dejavnosti Agencije

Dejanja in dejavnosti Agencije bi morale biti vsakih pet let obravnavane v okviru neodvisnega zunanjega vrednotenja, ki ga ne naroči Komisija. Namen neodvisnega zunanjega vrednotenja bi moral biti, da se ocenijo zlasti vpliv, uspešnost in učinkovitost dejavnosti in dosežkov Agencije ter njene delovne prakse. Upravni odbor mora preučiti zaključke vrednotenj iz člena 30(3) Uredbe o Agenciji za temeljne pravice in Komisiji izdati priporočila, ki so po njegovem mnenju potrebna zaradi sprememb v Agenciji ter njenega načina dela in obsega nalog. Komisija mora poročila o vrednotenju in priporočila poslati Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij ter jih objaviti. Po pregledu poročila o vrednotenju in priporočil lahko Komisija predstavi predloge sprememb Uredbe, ki so po njenem mnenju potrebne.

| (iii) | Naloge

  Agencija bi morala imeti zmožnost, da na zahtevo Sveta, Komisije ali Parlamenta izvede zlasti neodvisne znanstvene raziskave, ankete, pripravljalne študije in študije izvedljivosti ter oblikuje in objavi ugotovitve in mnenja o posebnih temah, vključno z ocenami za posamezne države in mnenji o zakonodajnih predlogih v različnih fazah zakonodajnega postopka in postopkih iz člena 7 PEU. Imeti pa bi morala tudi možnost, da to stori na lastno pobudo, ne le na zahtevo institucij EU. Poleg tega bi morale imeti pravico do pobude tudi posamezne države članice ali skupina držav članic. V uredbo bi bili treba vključiti dejavno vlogo Agencije za temeljne pravice v prihodnjem mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice kot organa, ki bo v sodelovanju s skupino neodvisnih strokovnjakov v prihodnje nepristransko opredelil glavne pozitivne in negativne dogodke v vsaki državi članici ter prispeval k razvoju metodologije za letno poročilo o spremljanju vrednot Unije; |
| --- | --- |

(iii)

Naloge

Agencija bi morala imeti zmožnost, da na zahtevo Sveta, Komisije ali Parlamenta izvede zlasti neodvisne znanstvene raziskave, ankete, pripravljalne študije in študije izvedljivosti ter oblikuje in objavi ugotovitve in mnenja o posebnih temah, vključno z ocenami za posamezne države in mnenji o zakonodajnih predlogih v različnih fazah zakonodajnega postopka in postopkih iz člena 7 PEU. Imeti pa bi morala tudi možnost, da to stori na lastno pobudo, ne le na zahtevo institucij EU. Poleg tega bi morale imeti pravico do pobude tudi posamezne države članice ali skupina držav članic. V uredbo bi bili treba vključiti dejavno vlogo Agencije za temeljne pravice v prihodnjem mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice kot organa, ki bo v sodelovanju s skupino neodvisnih strokovnjakov v prihodnje nepristransko opredelil glavne pozitivne in negativne dogodke v vsaki državi članici ter prispeval k razvoju metodologije za letno poročilo o spremljanju vrednot Unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

---