# Eiropas Savienības C 504/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 504 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 14. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 504

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 14. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2021/C 504/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par ES jaunatnes dialoga 8. cikla rezultātiem | 1 |
| 2021/C 504/02 | Padomes Rezolūcija par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam | 9 |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2021/C 504/03 | Padomes Ieteikums от 29 ноември 2021 година par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai | 21 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2021/C 504/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par ES jaunatnes dialoga 8. cikla rezultātiem

1

2021/C 504/02

Padomes Rezolūcija par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam

9

IETEIKUMI

Padome

2021/C 504/03

Padomes Ieteikums от 29 ноември 2021 година par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai

21

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 504/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 504/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2021/C 504/09 | Paziņojums konkrētu personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 35 |
| 2021/C 504/10 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kuru groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2196, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2193, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 36 |
| 2021/C 504/11 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 37 |
| 2021/C 504/12 | Paziņojums to personu un vienības ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2197, un Padomes Regulā (ES) 2020/1998, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2195, par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem | 39 |
| 2021/C 504/13 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem | 40 |
| 2021/C 504/14 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2199, un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2194, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā | 41 |
| 2021/C 504/15 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā | 42 |
| 2021/C 504/16 | Paziņojums tās personas ievērībai, kurai piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2198, un Padomes Regulā (ES) 2016/44, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2192, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 43 |
| 2021/C 504/17 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 44 |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 504/18 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 13. decembris | 45 |
| | Revīzijas palāta |
| 2021/C 504/19 | Ziņojums par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no Regulā (ES) Nr. 806/2014 paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas 2020. finanšu gadā | 46 |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 504/20 | Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2022. gada 1. janvārī.
  (Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004) | 47 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2021/C 504/09

Paziņojums konkrētu personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

35

2021/C 504/10

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kuru groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2196, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2193, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

36

2021/C 504/11

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

37

2021/C 504/12

Paziņojums to personu un vienības ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2197, un Padomes Regulā (ES) 2020/1998, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2195, par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

39

2021/C 504/13

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

40

2021/C 504/14

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2199, un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2194, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

41

2021/C 504/15

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

42

2021/C 504/16

Paziņojums tās personas ievērībai, kurai piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2198, un Padomes Regulā (ES) 2016/44, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2192, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

43

2021/C 504/17

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

44

Eiropas Komisija

2021/C 504/18

Euro maiņas kurss — 2021. gada 13. decembris

45

Revīzijas palāta

2021/C 504/19

Ziņojums par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no Regulā (ES) Nr. 806/2014 paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas 2020. finanšu gadā

46

Eiropas Komisija

2021/C 504/20

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2022. gada 1. janvārī.
  (Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004)

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004

47

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 504/21 | Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana | 48 |
| 2021/C 504/22 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 57 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2021/C 504/21

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

48

2021/C 504/22

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par ES jaunatnes dialoga 8. cikla rezultātiem

(2021/C 504/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | Šīs rezolūcijas pamatā ir rezolūcija par Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam (1), rezolūcija, ar ko nosaka pamatnostādnes ES jaunatnes dialoga pārvaldībai (2), secinājumi par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (3), secinājumi par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (4), kā arī iepriekšējo ES jaunatnes dialoga ciklu rezultāti. |
| --- | --- |

1.

Šīs rezolūcijas pamatā ir rezolūcija par Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam (1), rezolūcija, ar ko nosaka pamatnostādnes ES jaunatnes dialoga pārvaldībai (2), secinājumi par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (3), secinājumi par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (4), kā arī iepriekšējo ES jaunatnes dialoga ciklu rezultāti.

| 2. | Rezolūcijā par Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam ir noteikti vispārējie mērķi, pamatprincipi un pamats turpmākai sadarbībai jaunatnes jomā ES līmenī. Rezolūcija aicina plašāk iesaistīt jauniešus dialogā ar lēmumu pieņēmējiem, kā arī piesaistīt jauniešus, kas nāk no dažādām vidēm un sociālām grupām. |
| --- | --- |

2.

Rezolūcijā par Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam ir noteikti vispārējie mērķi, pamatprincipi un pamats turpmākai sadarbībai jaunatnes jomā ES līmenī. Rezolūcija aicina plašāk iesaistīt jauniešus dialogā ar lēmumu pieņēmējiem, kā arī piesaistīt jauniešus, kas nāk no dažādām vidēm un sociālām grupām.

| 3. | ES jaunatnes dialogs ir jauniešu līdzdalības mehānisms ES. Tas ir forums pastāvīgām kopīgām pārdomām un apspriedēm par prioritātēm, īstenošanu un turpmāko darbu saistībā ar sadarbību jaunatnes jomā (5) ES līmenī starp lēmumu pieņēmējiem, jauniešiem un to pārstāvības organizācijām, un tas nodrošina pamatu pastāvīgai partnerībai šo procesu pārvaldībā vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.

ES jaunatnes dialogs ir jauniešu līdzdalības mehānisms ES. Tas ir forums pastāvīgām kopīgām pārdomām un apspriedēm par prioritātēm, īstenošanu un turpmāko darbu saistībā ar sadarbību jaunatnes jomā (5) ES līmenī starp lēmumu pieņēmējiem, jauniešiem un to pārstāvības organizācijām, un tas nodrošina pamatu pastāvīgai partnerībai šo procesu pārvaldībā vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī.

| 4. | Dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt iespējas jaunatnes līdzdalībai visos ES jaunatnes dialoga īstenošanas posmos, iesaistot jaunatnes nozari un attiecīgā gadījumā piešķirot attiecīgajai valsts jaunatnes padomei (6) vadošo lomu valsts darba grupā un Eiropas koordinācijas grupā. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt iespējas jaunatnes līdzdalībai visos ES jaunatnes dialoga īstenošanas posmos, iesaistot jaunatnes nozari un attiecīgā gadījumā piešķirot attiecīgajai valsts jaunatnes padomei (6) vadošo lomu valsts darba grupā un Eiropas koordinācijas grupā.

| 5. | ES jaunatnes dialoga 8. cikla rezultāti balstās uz trim cikla norises laikā notikušajām ES jaunatnes konferencēm, uz atgriezenisko saiti no dialoga posmā notikušajām valsts un Eiropas līmeņa kvalitatīvajām konsultācijām un pasākumiem, uz ES jaunatnes dialoga centrālā apsekojuma kvantitatīvajiem rezultātiem un uz valsts un Eiropas līmeņa ietekmes posma rezultātiem, un tie veicina jaunatnes mērķa Nr. 9 “Telpa un līdzdalība visiem” integrēšanu un daudzlīmeņu un starpnozaru īstenošanu. Eiropas līmenī ciklu koordinēja Eiropas koordinācijas grupa. |
| --- | --- |

5.

ES jaunatnes dialoga 8. cikla rezultāti balstās uz trim cikla norises laikā notikušajām ES jaunatnes konferencēm, uz atgriezenisko saiti no dialoga posmā notikušajām valsts un Eiropas līmeņa kvalitatīvajām konsultācijām un pasākumiem, uz ES jaunatnes dialoga centrālā apsekojuma kvantitatīvajiem rezultātiem un uz valsts un Eiropas līmeņa ietekmes posma rezultātiem, un tie veicina jaunatnes mērķa Nr. 9 “Telpa un līdzdalība visiem” integrēšanu un daudzlīmeņu un starpnozaru īstenošanu. Eiropas līmenī ciklu koordinēja Eiropas koordinācijas grupa.

| 6. | Šā dokumenta mērķis ir nodrošināt, ka valstu un Eiropas jaunatnes politikas jomas ieinteresētās personas atzīst ES jaunatnes dialoga 8. cikla rezultātus un veic attiecīgos pēcpasākumus, kā arī nodrošināt ES jaunatnes dialoga procesa un tā rezultātu īstenošanas kvalitāti un nepārtrauktību, |
| --- | --- |

6.

Šā dokumenta mērķis ir nodrošināt, ka valstu un Eiropas jaunatnes politikas jomas ieinteresētās personas atzīst ES jaunatnes dialoga 8. cikla rezultātus un veic attiecīgos pēcpasākumus, kā arī nodrošināt ES jaunatnes dialoga procesa un tā rezultātu īstenošanas kvalitāti un nepārtrauktību,

ATZĪSTOT, KA:

| 7. | ES jaunatnes dialoga 8. cikls Vācijas, Portugāles un Slovēnijas prezidentūru laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 31. decembrim zem vienotā nosaukuma “Eiropa jaunatnei – jaunatne Eiropai: Telpa demokrātijai un līdzdalībai” balstās uz Eiropas Jaunatnes mērķiem, konkrēti, Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam jaunatnes mērķi Nr. 9 “Telpa un līdzdalība visiem”. |
| --- | --- |

7.

ES jaunatnes dialoga 8. cikls Vācijas, Portugāles un Slovēnijas prezidentūru laikā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 31. decembrim zem vienotā nosaukuma “Eiropa jaunatnei – jaunatne Eiropai: Telpa demokrātijai un līdzdalībai” balstās uz Eiropas Jaunatnes mērķiem, konkrēti, Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam jaunatnes mērķi Nr. 9 “Telpa un līdzdalība visiem”.

| 8. | Rezolūcija par Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam aicina plašāk iesaistīt jauniešus ES jaunatnes dialoga procesā, taču tam ir nepieciešama pietiekama kapacitāte, it īpaši finanšu resursi un cilvēkresursi, lai pievērstos, uzrunātu un komunicētu ar visiem jauniešiem vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

8.

Rezolūcija par Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam aicina plašāk iesaistīt jauniešus ES jaunatnes dialoga procesā, taču tam ir nepieciešama pietiekama kapacitāte, it īpaši finanšu resursi un cilvēkresursi, lai pievērstos, uzrunātu un komunicētu ar visiem jauniešiem vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī.

| 9. | Valstu darba grupu ieguldījums ir svarīgs ES jaunatnes dialoga procesu vadīšanā valsts līmenī, tostarp reģionālā un vietējā līmenī, un jo īpaši dažādu jauniešu grupu uzrunāšanā un dažādu valsts, reģionālo un vietējo ieinteresēto personu iesaistīšanā šajā procesā. |
| --- | --- |

9.

Valstu darba grupu ieguldījums ir svarīgs ES jaunatnes dialoga procesu vadīšanā valsts līmenī, tostarp reģionālā un vietējā līmenī, un jo īpaši dažādu jauniešu grupu uzrunāšanā un dažādu valsts, reģionālo un vietējo ieinteresēto personu iesaistīšanā šajā procesā.

| 10. | Starptautisko nevalstisko jaunatnes organizāciju ieguldījums ir svarīgs, lai politikas dialogā iekļautu visdažādākās perspektīvas no visas Eiropas un nodrošinātu kvalitatīvu pienesumu ES jaunatnes dialoga procesa transnacionālajai dimensijai. |
| --- | --- |

10.

Starptautisko nevalstisko jaunatnes organizāciju ieguldījums ir svarīgs, lai politikas dialogā iekļautu visdažādākās perspektīvas no visas Eiropas un nodrošinātu kvalitatīvu pienesumu ES jaunatnes dialoga procesa transnacionālajai dimensijai.

| 11. | Viena konkrēta 8. cikla iezīme bija uzsvars uz līdzdalības kvalitāti un digitālo rīku dominējošu izmantošanu veselības krīzes kontekstā. ES jaunatnes dialoga 8. cikls norisinājās Covid-19 pandēmijas laikā, kad lielākajā daļā ES valstu bija spēkā sociālās distancēšanās pasākumi, kas ierobežoja iespējas rīkot klātienes sanāksmes. Pandēmijas dēļ visas trīs ES jaunatnes konferences tika rīkotas virtuālā formātā ciešā sadarbībā ar attiecīgajām valstu jaunatnes padomēm. |
| --- | --- |

11.

Viena konkrēta 8. cikla iezīme bija uzsvars uz līdzdalības kvalitāti un digitālo rīku dominējošu izmantošanu veselības krīzes kontekstā. ES jaunatnes dialoga 8. cikls norisinājās Covid-19 pandēmijas laikā, kad lielākajā daļā ES valstu bija spēkā sociālās distancēšanās pasākumi, kas ierobežoja iespējas rīkot klātienes sanāksmes. Pandēmijas dēļ visas trīs ES jaunatnes konferences tika rīkotas virtuālā formātā ciešā sadarbībā ar attiecīgajām valstu jaunatnes padomēm.

| 12. | Ar devīzi “Jaunatne un demokrātija” prezidentvalsts Vācija koncentrējās uz Eiropas jauniešu demokrātijas izpratni un demokrātisku iesaisti. Kā pamats valsts un Eiropas līmeņa konsultācijām un pasākumiem valstu darba grupām dalībvalstīs un starptautiskajām nevalstiskajām jaunatnes organizācijām tika piedāvāts kvalitatīvu jautājumu kopums, koncentrējoties uz jaunatnes mērķa Nr. 9 “Telpa un līdzdalība visiem” septiņiem mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

12.

Ar devīzi “Jaunatne un demokrātija” prezidentvalsts Vācija koncentrējās uz Eiropas jauniešu demokrātijas izpratni un demokrātisku iesaisti. Kā pamats valsts un Eiropas līmeņa konsultācijām un pasākumiem valstu darba grupām dalībvalstīs un starptautiskajām nevalstiskajām jaunatnes organizācijām tika piedāvāts kvalitatīvu jautājumu kopums, koncentrējoties uz jaunatnes mērķa Nr. 9 “Telpa un līdzdalība visiem” septiņiem mērķrādītājiem.

| 13. | Prezidentvalsts Portugāle galveno uzmanību pievērsa daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanai, veicinot jauniešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos, un īpaši pievērsās jauniešu līdzdalībai, izmantojot digitālo inovāciju. Uzmanība tika pievērsta arī jautājumam par tādu pieeju izmantošanu jaunatnes politikā, kuras balstās uz jauniešu tiesībām; šis temats tika apspriests politikas debatēs, kas norisinājās jaunatnes ministru padomes sanāksmē 2021. gada 17. maijā. Tā kā Portugāles prezidentūra sakrita ar pārēju no dialoga posma uz īstenošanas posmu,tika izstrādāts instrumentu kopums ar konkrētām darbībām, lai īstenotu jaunatnes mērķi Nr. 9, ņemot vērā ziņojumus par kvalitatīvajām konsultācijām un pasākumiem, kā arī diskusijas, ko rīkoja ES jaunatnes konferences delegāti no Portugāles. Turklāt tika rīkots hakatons “Solve the Gap”, un tā rezultātā tika izstrādāts tiešsaistes rīks, ar ko veicināt jauniešu iesaistīšanos demokrātiskajos procesos. Rīks būs pieejams Eiropas Jaunatnes portālā. |
| --- | --- |

13.

Prezidentvalsts Portugāle galveno uzmanību pievērsa daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanai, veicinot jauniešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos, un īpaši pievērsās jauniešu līdzdalībai, izmantojot digitālo inovāciju. Uzmanība tika pievērsta arī jautājumam par tādu pieeju izmantošanu jaunatnes politikā, kuras balstās uz jauniešu tiesībām; šis temats tika apspriests politikas debatēs, kas norisinājās jaunatnes ministru padomes sanāksmē 2021. gada 17. maijā. Tā kā Portugāles prezidentūra sakrita ar pārēju no dialoga posma uz īstenošanas posmu,tika izstrādāts instrumentu kopums ar konkrētām darbībām, lai īstenotu jaunatnes mērķi Nr. 9, ņemot vērā ziņojumus par kvalitatīvajām konsultācijām un pasākumiem, kā arī diskusijas, ko rīkoja ES jaunatnes konferences delegāti no Portugāles. Turklāt tika rīkots hakatons “Solve the Gap”, un tā rezultātā tika izstrādāts tiešsaistes rīks, ar ko veicināt jauniešu iesaistīšanos demokrātiskajos procesos. Rīks būs pieejams Eiropas Jaunatnes portālā.

| 14. | Prezidentvalsts Slovēnija pievērsās pilsoniskās telpas nozīmei jauniešu līdzdalībā un veidiem, kā to aizsargāt. Tā arī aplūkoja ES jaunatnes dialoga centrālā apsekojuma kvantitatīvos rezultātus un Portugāles prezidentūras laikā uzdoto orientējošo jautājumu kopuma rezultātus, tos izmantojot, lai izpētītu labu praksi jaunatnes mērķa Nr. 9 un tā mērķrādītāju īstenošanu un pārvērstu šo praksi jaunatnes darbībās. Ir apzināti šķēršļi to īstenošanai un turpmākā virzība, |
| --- | --- |

14.

Prezidentvalsts Slovēnija pievērsās pilsoniskās telpas nozīmei jauniešu līdzdalībā un veidiem, kā to aizsargāt. Tā arī aplūkoja ES jaunatnes dialoga centrālā apsekojuma kvantitatīvos rezultātus un Portugāles prezidentūras laikā uzdoto orientējošo jautājumu kopuma rezultātus, tos izmantojot, lai izpētītu labu praksi jaunatnes mērķa Nr. 9 un tā mērķrādītāju īstenošanu un pārvērstu šo praksi jaunatnes darbībās. Ir apzināti šķēršļi to īstenošanai un turpmākā virzība,

UZSKATA, KA:

| 15. | Katrs ES jaunatnes dialoga cikls balstās uz iepriekšējiem cikliem, ES jaunatnes konferencēm un ES Padomes prezidentūru darbu jaunatnes jomā. Tā uzsver prezidentūras trijotnes vienotības lomu un nozīmi katra ES jaunatnes dialoga cikla mērķu sasniegšanā un jaunatnes mērķu mērķrādītāju sasniegšanā, sasaistot secīgos ciklus. |
| --- | --- |

15.

Katrs ES jaunatnes dialoga cikls balstās uz iepriekšējiem cikliem, ES jaunatnes konferencēm un ES Padomes prezidentūru darbu jaunatnes jomā. Tā uzsver prezidentūras trijotnes vienotības lomu un nozīmi katra ES jaunatnes dialoga cikla mērķu sasniegšanā un jaunatnes mērķu mērķrādītāju sasniegšanā, sasaistot secīgos ciklus.

| 16. | Valstu darba grupas izmantoja dažādas metodes, piemēram, līdzdalības vizuālās metodes un līdzdalības rīcības pētniecības metodes, apaļā galda pasākumus un jaunatnes dialoga tiešsaistes pasākumus. Starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas veicināja apaļā galda pasākumus, kuros Eiropas līmenī piedalījās politikas veidotāji un jaunieši. |
| --- | --- |

16.

Valstu darba grupas izmantoja dažādas metodes, piemēram, līdzdalības vizuālās metodes un līdzdalības rīcības pētniecības metodes, apaļā galda pasākumus un jaunatnes dialoga tiešsaistes pasākumus. Starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas veicināja apaļā galda pasākumus, kuros Eiropas līmenī piedalījās politikas veidotāji un jaunieši.

| 17. | Eiropas koordinācijas grupa ierosināja ES jaunatnes dialoga centrālo apsekojumu kā veidu, kā izpētīt citus jauniešu līdzdalības segmentus, lai iekļautu pēc iespējas plašāku viedokļu spektru, un kā līdzekli, lai mudinātu valstu darba grupas un starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas vairāk koncentrēties uz kvalitatīvākiem un jēgpilnākiem formātiem līdzdalībai dialoga procesā, un tādējādi sniegtu pievienoto vērtību ES līmenī notiekošajām konsultācijām. |
| --- | --- |

17.

Eiropas koordinācijas grupa ierosināja ES jaunatnes dialoga centrālo apsekojumu kā veidu, kā izpētīt citus jauniešu līdzdalības segmentus, lai iekļautu pēc iespējas plašāku viedokļu spektru, un kā līdzekli, lai mudinātu valstu darba grupas un starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas vairāk koncentrēties uz kvalitatīvākiem un jēgpilnākiem formātiem līdzdalībai dialoga procesā, un tādējādi sniegtu pievienoto vērtību ES līmenī notiekošajām konsultācijām.

| 18. | Jēgpilna sadarbība un līdzradīšana starp trim iesaistītajām ES prezidentvalstīm un to attiecīgajām valsts Jaunatnes padomēm, Eiropas Jaunatnes forumu un Eiropas Komisiju bija viens no ES jaunatnes dialoga 8. cikla īstenošanas pamatprincipiem. |
| --- | --- |

18.

Jēgpilna sadarbība un līdzradīšana starp trim iesaistītajām ES prezidentvalstīm un to attiecīgajām valsts Jaunatnes padomēm, Eiropas Jaunatnes forumu un Eiropas Komisiju bija viens no ES jaunatnes dialoga 8. cikla īstenošanas pamatprincipiem.

| 19. | Būtisks ES jaunatnes dialoga 8. cikla panākumu elements bija jauniešu un jaunatnes organizāciju izvirzīšana cikla un visu tā darbību izstrādes, plānošanas, īstenošanas, uzraudzības un pēcpasākumu centrā, piemēram, nodrošinot, ka attiecīgās prezidentvalsts Jaunatnes padomei ir tiesības kopīgi vadīt Eiropas koordinācijas grupu. |
| --- | --- |

19.

Būtisks ES jaunatnes dialoga 8. cikla panākumu elements bija jauniešu un jaunatnes organizāciju izvirzīšana cikla un visu tā darbību izstrādes, plānošanas, īstenošanas, uzraudzības un pēcpasākumu centrā, piemēram, nodrošinot, ka attiecīgās prezidentvalsts Jaunatnes padomei ir tiesības kopīgi vadīt Eiropas koordinācijas grupu.

| 20. | Ir svarīgi arī turpmāk atzīt starptautisko nevalstisko jaunatnes organizāciju iesaisti un ieguldījumu ES jaunatnes dialoga procesā, lai nodrošinātu, ka dialogam ir spēcīga Eiropas dimensija. Būtu jānodrošina ilgtspējīgs, strukturāls un pietiekams finansējums un politiskais atbalsts Eiropas un valstu līmenī, lai gan valstu darba grupas, gan starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas varētu veikt savas darbības ES jaunatnes dialoga oficiālā procesa ietvaros. |
| --- | --- |

20.

Ir svarīgi arī turpmāk atzīt starptautisko nevalstisko jaunatnes organizāciju iesaisti un ieguldījumu ES jaunatnes dialoga procesā, lai nodrošinātu, ka dialogam ir spēcīga Eiropas dimensija. Būtu jānodrošina ilgtspējīgs, strukturāls un pietiekams finansējums un politiskais atbalsts Eiropas un valstu līmenī, lai gan valstu darba grupas, gan starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas varētu veikt savas darbības ES jaunatnes dialoga oficiālā procesa ietvaros.

| 21. | ES jaunatnes konferences ir jaunatnes dialoga procesa jēgpilna daļa, kas rada drošu telpu, kurā dalībniekiem ir zināšanas un iespējas, kas vajadzīgas, lai tie varētu sniegt savu ieguldījumu, un tām būtu jāpulcē vienkopus lēmumu pieņēmēji, lai tie varētu jēgpilni piedalīties dialogā, apmainīties viedokļiem ar jauniešiem uz vienlīdzīgiem nosacījumiem, līdzradīt konferences rezultātus un, ja iespējams, integrēt šos rezultātus politisko lēmumu pieņemšanā, lai nodrošinātu jēgpilnu jaunatnes līdzdalības procesu. |
| --- | --- |

21.

ES jaunatnes konferences ir jaunatnes dialoga procesa jēgpilna daļa, kas rada drošu telpu, kurā dalībniekiem ir zināšanas un iespējas, kas vajadzīgas, lai tie varētu sniegt savu ieguldījumu, un tām būtu jāpulcē vienkopus lēmumu pieņēmēji, lai tie varētu jēgpilni piedalīties dialogā, apmainīties viedokļiem ar jauniešiem uz vienlīdzīgiem nosacījumiem, līdzradīt konferences rezultātus un, ja iespējams, integrēt šos rezultātus politisko lēmumu pieņemšanā, lai nodrošinātu jēgpilnu jaunatnes līdzdalības procesu.

| 22. | Visu ar ES jaunatnes dialogu saistīto pasākumu organizēšana pēc iespējas ilgtspējīgākā veidā un ņemot vērā ilgtspējas vidisko, sociālo un ekonomisko dimensiju, ir svarīgs elements, lai šo procesu padarītu jēgpilnāku gan jauniešiem, gan lēmumu pieņēmējiem. |
| --- | --- |

22.

Visu ar ES jaunatnes dialogu saistīto pasākumu organizēšana pēc iespējas ilgtspējīgākā veidā un ņemot vērā ilgtspējas vidisko, sociālo un ekonomisko dimensiju, ir svarīgs elements, lai šo procesu padarītu jēgpilnāku gan jauniešiem, gan lēmumu pieņēmējiem.

| 23. | Koncentrēšanās uz jaunatnes mērķa Nr. 9 īstenošanu, lai tā mērķrādītājus pārvērstu jaunatnes darbībās, ir radījusi ES jaunatnes dialoga procesā jaunu svarīgu dimensiju, ieviešot izmaiņas, kas vajadzīgas, lai uzlabotu jauniešu dzīvi Eiropā, un kuras varētu pieņemt turpmākajos ES jaunatnes dialoga ciklos kā labu un iedvesmojošu praksi, |
| --- | --- |

23.

Koncentrēšanās uz jaunatnes mērķa Nr. 9 īstenošanu, lai tā mērķrādītājus pārvērstu jaunatnes darbībās, ir radījusi ES jaunatnes dialoga procesā jaunu svarīgu dimensiju, ieviešot izmaiņas, kas vajadzīgas, lai uzlabotu jauniešu dzīvi Eiropā, un kuras varētu pieņemt turpmākajos ES jaunatnes dialoga ciklos kā labu un iedvesmojošu praksi,

ATZĪST, KA:

| 24. | Jaunieši ir tādas ilgtspējīgas, sociālas, klimatneitrālas, pārtikušas un demokrātiskas Eiropas tagadne un nākotne, kas ir gatava digitālajam laikmetam. Viņu līdzdalība ir būtiska Eiropas tagadnes un nākotnes veidošanā, nodrošinot, ka visiem tās iedzīvotājiem ir iespējas sevi piepildīt un dzīvot labklājībā, kā arī dodot iespēju iesaistīties aktīvā un atbildīgā pilsoniskajā dzīvē. |
| --- | --- |

24.

Jaunieši ir tādas ilgtspējīgas, sociālas, klimatneitrālas, pārtikušas un demokrātiskas Eiropas tagadne un nākotne, kas ir gatava digitālajam laikmetam. Viņu līdzdalība ir būtiska Eiropas tagadnes un nākotnes veidošanā, nodrošinot, ka visiem tās iedzīvotājiem ir iespējas sevi piepildīt un dzīvot labklājībā, kā arī dodot iespēju iesaistīties aktīvā un atbildīgā pilsoniskajā dzīvē.

| 25. | Covid-19 pandēmija un ārkārtas pasākumi tās apkarošanai ir smagi ietekmējuši jauniešu līdzdalību un jauniešu pilsonisko telpu, kas arvien vairāk samazinās un ko varētu proaktīvi aizsargāt. Covid-19 pandēmija arī parādīja, cik svarīgi ir turpināt pētīt un attīstīt jaunus līdzdalības un pilsoņu iesaistes veidus, jo īpaši saistībā ar jauniešu digitālo līdzdalību, vienlaikus atzīstot un novēršot esošās digitālās plaisas un digitālās līdzdalības ierobežojumus (7), |
| --- | --- |

25.

Covid-19 pandēmija un ārkārtas pasākumi tās apkarošanai ir smagi ietekmējuši jauniešu līdzdalību un jauniešu pilsonisko telpu, kas arvien vairāk samazinās un ko varētu proaktīvi aizsargāt. Covid-19 pandēmija arī parādīja, cik svarīgi ir turpināt pētīt un attīstīt jaunus līdzdalības un pilsoņu iesaistes veidus, jo īpaši saistībā ar jauniešu digitālo līdzdalību, vienlaikus atzīstot un novēršot esošās digitālās plaisas un digitālās līdzdalības ierobežojumus (7),

PAUŽ GANDARĪJUMU PAR:

| 26. | Jauniešu aktīvu līdzdalību valstu un Eiropas mēroga kvalitatīvajās konsultācijās, ko īsteno valstu darba grupas un starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas, un viņu aktīvu iesaistīšanos Eiropas koordinācijas grupas uzsāktajā ES jaunatnes dialoga centrālajā apsekojumā, kā arī par viņu aktīvu iesaistīšanos īstenošanas posmā. Konsultācijām un īstenošanas posmu, kas ietvēra mazāka mēroga aptauju, mērķa grupu, lielu jaunatnes dialoga pasākumu, darbsemināru, līdzdalīgas rīcības izpētes, līdzdalības vizuālo metožu, apaļo galdu un digitālā jaunatnes dialoga pasākumu daudzveidīgu un inovatīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

26.

Jauniešu aktīvu līdzdalību valstu un Eiropas mēroga kvalitatīvajās konsultācijās, ko īsteno valstu darba grupas un starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas, un viņu aktīvu iesaistīšanos Eiropas koordinācijas grupas uzsāktajā ES jaunatnes dialoga centrālajā apsekojumā, kā arī par viņu aktīvu iesaistīšanos īstenošanas posmā. Konsultācijām un īstenošanas posmu, kas ietvēra mazāka mēroga aptauju, mērķa grupu, lielu jaunatnes dialoga pasākumu, darbsemināru, līdzdalīgas rīcības izpētes, līdzdalības vizuālo metožu, apaļo galdu un digitālā jaunatnes dialoga pasākumu daudzveidīgu un inovatīvu izmantošanu.

| 27. | Darbībām un pasākumiem, ko ierosinājušas un ko sarežģītajos pandēmijas apstākļos īsteno valstu darba grupas un starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas, kā daļu no procesa, kas paredz pārvērst jaunatnes mērķi Nr. 9 jaunatnes darbībās. |
| --- | --- |

27.

Darbībām un pasākumiem, ko ierosinājušas un ko sarežģītajos pandēmijas apstākļos īsteno valstu darba grupas un starptautiskās nevalstiskās jaunatnes organizācijas, kā daļu no procesa, kas paredz pārvērst jaunatnes mērķi Nr. 9 jaunatnes darbībās.

| 28. | Veiksmīgo sadarbību un vienlīdzīgo partnerību Eiropas koordinācijas grupā visa cikla laikā, pamatojoties uz ES jaunatnes dialoga iepriekšējo ciklu ieteikumiem attiecībā uz ES jaunatnes dialoga daudzlīmeņu un starpnozaru īstenošanu. |
| --- | --- |

28.

Veiksmīgo sadarbību un vienlīdzīgo partnerību Eiropas koordinācijas grupā visa cikla laikā, pamatojoties uz ES jaunatnes dialoga iepriekšējo ciklu ieteikumiem attiecībā uz ES jaunatnes dialoga daudzlīmeņu un starpnozaru īstenošanu.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN TO ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS:

| 29. | Izstrādājot un īstenojot turpmāko jaunatnes politiku sinerģijā ar visām politikas jomām, kas skar jauniešus, ņemt vērā ES jaunatnes dialoga 8. ciklā gūtos rezultātus, tostarp I pielikumā iekļautos jauniešu ieteikumus, un izpētīt turpmākus veidus, kā īstenot Eiropas jaunatnes mērķus un tajos ietvertos mērķrādītājus. |
| --- | --- |

29.

Izstrādājot un īstenojot turpmāko jaunatnes politiku sinerģijā ar visām politikas jomām, kas skar jauniešus, ņemt vērā ES jaunatnes dialoga 8. ciklā gūtos rezultātus, tostarp I pielikumā iekļautos jauniešu ieteikumus, un izpētīt turpmākus veidus, kā īstenot Eiropas jaunatnes mērķus un tajos ietvertos mērķrādītājus.

| 30. | Stiprināt un uzlabot ES jaunatnes dialoga procesu, apsverot un, ja iespējams, piemērojot ES jaunatnes dialoga 8. cikla paraugpraksi un principus, kas virzīja tā sekmīgu īstenošanu, jo īpaši procesa centrā liekot jauniešus un jaunatnes organizācijas un nodrošinot, ka ES jaunatnes dialogs ir jauniešu vadīts process, kurā jaunieši un lēmumu pieņēmēji veido konstruktīvu dialogu, kurā tiek meklēti risinājumi un kuram ir reāla ietekme. Tāpēc valstu jaunatnes padomēm attiecīgā gadījumā arī turpmāk vajadzētu būt galvenajām ieinteresētajām personām valstu darba grupās, un tām būtu jāsaņem nepieciešamais politiskais un finansiālais atbalsts šā uzdevuma veikšanai. |
| --- | --- |

30.

Stiprināt un uzlabot ES jaunatnes dialoga procesu, apsverot un, ja iespējams, piemērojot ES jaunatnes dialoga 8. cikla paraugpraksi un principus, kas virzīja tā sekmīgu īstenošanu, jo īpaši procesa centrā liekot jauniešus un jaunatnes organizācijas un nodrošinot, ka ES jaunatnes dialogs ir jauniešu vadīts process, kurā jaunieši un lēmumu pieņēmēji veido konstruktīvu dialogu, kurā tiek meklēti risinājumi un kuram ir reāla ietekme. Tāpēc valstu jaunatnes padomēm attiecīgā gadījumā arī turpmāk vajadzētu būt galvenajām ieinteresētajām personām valstu darba grupās, un tām būtu jāsaņem nepieciešamais politiskais un finansiālais atbalsts šā uzdevuma veikšanai.

| 31. | Atzīt un piešķirt prioritāti valstu darba grupu lomai, to neaizstājamajai apņēmībai īstenot šo procesu un to nozīmei attiecībā uz izpratnes veidošanu un perspektīvu daudzveidību. |
| --- | --- |

31.

Atzīt un piešķirt prioritāti valstu darba grupu lomai, to neaizstājamajai apņēmībai īstenot šo procesu un to nozīmei attiecībā uz izpratnes veidošanu un perspektīvu daudzveidību.

| 32. | Valstu un ES līmeņa pasākumos par prioritāti noteikt ES jaunatnes dialogu un padarīt to pamanāmu, veicināt jauniešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos un atbalstīt un stiprināt sadarbību starp dažādām ieinteresētajām personām, proti, Eiropas koordinācijas grupu, valstu darba grupām, Eiropas Jaunatnes forumu, valstu jaunatnes padomēm, starptautiskām nevalstiskām jaunatnes organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

32.

Valstu un ES līmeņa pasākumos par prioritāti noteikt ES jaunatnes dialogu un padarīt to pamanāmu, veicināt jauniešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos un atbalstīt un stiprināt sadarbību starp dažādām ieinteresētajām personām, proti, Eiropas koordinācijas grupu, valstu darba grupām, Eiropas Jaunatnes forumu, valstu jaunatnes padomēm, starptautiskām nevalstiskām jaunatnes organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| 33. | Sniegt nepieciešamo atbalstu, tostarp pienācīgus finanšu resursus, un jauniešiem atbilstošus līdzdalības instrumentus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu un informētu vairāk jauniešus no ļoti dažādām vidēm un sociālajām grupām un sazinātos ar viņiem visos līmeņos, nolūkā piepildīt vērienīgos mērķus, kas attiecībā uz ES jaunatnes dialoga procesu noteikti Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijā 2019.–2027. gadam. |
| --- | --- |

33.

Sniegt nepieciešamo atbalstu, tostarp pienācīgus finanšu resursus, un jauniešiem atbilstošus līdzdalības instrumentus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu un informētu vairāk jauniešus no ļoti dažādām vidēm un sociālajām grupām un sazinātos ar viņiem visos līmeņos, nolūkā piepildīt vērienīgos mērķus, kas attiecībā uz ES jaunatnes dialoga procesu noteikti Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijā 2019.–2027. gadam.

| 34. | Nodrošināt ilgtspējīgāku un stratēģiskāku pieeju ES jaunatnes dialoga komunikācijai un informēšanas pasākumiem, īstenojot visaptverošu iekšējās un ārējās komunikācijas stratēģiju Eiropas līmenī, un vajadzības gadījumā sniegt valstu darba grupām papildu atbalstu, lai uzlabotu viņu ES jaunatnes dialoga komunikāciju, ko līdzradījušas jaunatnes organizācijas, saskaņā ar Eiropas komunikācijas stratēģiju, kas izveidota jaunatnes organizāciju vadībā, tostarp kopīgu ES jaunatnes dialoga logotipu, apzīmējot visas ES jaunatnes dialoga darbības Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

34.

Nodrošināt ilgtspējīgāku un stratēģiskāku pieeju ES jaunatnes dialoga komunikācijai un informēšanas pasākumiem, īstenojot visaptverošu iekšējās un ārējās komunikācijas stratēģiju Eiropas līmenī, un vajadzības gadījumā sniegt valstu darba grupām papildu atbalstu, lai uzlabotu viņu ES jaunatnes dialoga komunikāciju, ko līdzradījušas jaunatnes organizācijas, saskaņā ar Eiropas komunikācijas stratēģiju, kas izveidota jaunatnes organizāciju vadībā, tostarp kopīgu ES jaunatnes dialoga logotipu, apzīmējot visas ES jaunatnes dialoga darbības Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī.

| 35. | Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina ilgtermiņa institucionālās atmiņas stiprināšana un darba nepārtrauktība starp ES jaunatnes dialoga cikliem. Tiks organizētas regulāras jauniešu vadītas apmaiņas un koordinācija ar pienācīgu atbalstu no triju prezidentvalstu komandas, pēdējās prezidentvalsts no iepriekšējo triju prezidentvalstu komandas, pirmās prezidentvalsts no nākamās triju prezidentvalstu komandas, Komisijas un Eiropas Jaunatnes foruma. Eiropas koordinācijas grupas dokumentācija būtu jāpublisko Eiropas Jaunatnes portālā. |
| --- | --- |

35.

Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina ilgtermiņa institucionālās atmiņas stiprināšana un darba nepārtrauktība starp ES jaunatnes dialoga cikliem. Tiks organizētas regulāras jauniešu vadītas apmaiņas un koordinācija ar pienācīgu atbalstu no triju prezidentvalstu komandas, pēdējās prezidentvalsts no iepriekšējo triju prezidentvalstu komandas, pirmās prezidentvalsts no nākamās triju prezidentvalstu komandas, Komisijas un Eiropas Jaunatnes foruma. Eiropas koordinācijas grupas dokumentācija būtu jāpublisko Eiropas Jaunatnes portālā.

| 36. | Pastāvīgi sniegt atgriezenisko saiti jauniešiem un jaunatnes organizācijām, kas iesaistītas visos ES jaunatnes dialoga procesa posmos, lai nodrošinātu jēgpilnu dialogu un jauniešu līdzdalību visos līmeņos, |
| --- | --- |

36.

Pastāvīgi sniegt atgriezenisko saiti jauniešiem un jaunatnes organizācijām, kas iesaistītas visos ES jaunatnes dialoga procesa posmos, lai nodrošinātu jēgpilnu dialogu un jauniešu līdzdalību visos līmeņos,

UN ŅEMT VĒRĀ ARĪ TO, KA:

Nākamās triju prezidentvalstu komandas (Francijas, Čehijas Republikas un Zviedrijas) vispārējā tematiskā prioritāte ir “Kopīga iesaiste ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai”.

---

(1)  Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.).

(2)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija, ar ko nosaka pamatnostādnes ES jaunatnes dialoga pārvaldībai – Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 189, 5.6.2019., 1. lpp.).

(3)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (OV C 415, 1.12.2020., 16. lpp.).

(4)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (OV C 456, 21.6.2021., 3. lpp.).

(5)  Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus” un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013, COM/2018/367 final – 2018/0191 (COD).

(6)  Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.).

(7)  Youth Partnership: Tomaž Deželan and Laden Yurttagüler (2021), Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth.

---

I PIELIKUMS

ES JAUNATNES DIALOGA 8. CIKLA KOPĪGIE IETEIKUMI

“Eiropa jaunatnei – Jaunatne Eiropai”

Jauniešu idejas un viedokļi, kas tika pausti ES jaunatnes konferencē 2021. gada septembrī, bija vērsti uz jaunatnes mērķi Nr. 9 “Telpa un līdzdalība visiem” un sniedza ieteikumus par to, kā īstenot jaunatnes mērķi Nr. 9. Šie jauniešu ieteikumi attiecas uz visiem septiņiem jaunatnes mērķa Nr. 9 mērķrādītājiem. Ieteikumos ir atspoguļots process, kas sākās Vācijas, turpinājās Portugāles un noslēdzās Slovēnijas prezidentūras laikā.

Ar šiem ieteikumiem netiek noteiktas nekādas oficiālas prasības attiecībā uz valstu jaunatnes politiku. Taču tie var kalpot par iedvesmas avotu dalībvalstīm.

Mērķrādītājs Nr. 1: “Nodrošināt to, ka jaunieši var ietekmēt lēmumu pieņemšanu”

| a) | Mēs lūdzam gan dalībvalstīm, gan Eiropas Komisijai vienmēr sniegt jauniešiem konkrētas atsauksmes ikreiz, kad viņi iesaista jauniešus lēmumu pieņemšanas procesā, un nodrošināt, ka kopā ar jauniešiem tiek veikts izvērtēšanas process nolūkā pārliecināties, ka līdzdalība ir reāla. |
| --- | --- |

a)

Mēs lūdzam gan dalībvalstīm, gan Eiropas Komisijai vienmēr sniegt jauniešiem konkrētas atsauksmes ikreiz, kad viņi iesaista jauniešus lēmumu pieņemšanas procesā, un nodrošināt, ka kopā ar jauniešiem tiek veikts izvērtēšanas process nolūkā pārliecināties, ka līdzdalība ir reāla.

| b) | Mēs iesakām dalībvalstīm pieņemt vai turpināt izstrādāt tiesību aktus, lai nodrošinātu ilgtspējīgas jauniešu kopīgas pārvaldības sistēmas lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas procesos valsts un vietējā līmenī, cita starpā nolūkā aizsargāt un paplašināt jauniešu pilsonisko telpu. |
| --- | --- |

b)

Mēs iesakām dalībvalstīm pieņemt vai turpināt izstrādāt tiesību aktus, lai nodrošinātu ilgtspējīgas jauniešu kopīgas pārvaldības sistēmas lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas procesos valsts un vietējā līmenī, cita starpā nolūkā aizsargāt un paplašināt jauniešu pilsonisko telpu.

Mērķrādītājs Nr. 2: “Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi līdzdalībai”

| a) | Mēs iesakām dalībvalstīm un Eiropas Komisijai palielināt daudzveidību līdzdalības struktūrās un novērst iekļaušanas trūkumu, minoritāšu grupām sniedzot viegli pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

a)

Mēs iesakām dalībvalstīm un Eiropas Komisijai palielināt daudzveidību līdzdalības struktūrās un novērst iekļaušanas trūkumu, minoritāšu grupām sniedzot viegli pieejamu informāciju.

| b) | Mudinām visas dalībvalstis atbalstīt vietējās ieinteresētās personas ārpusskolas pasākumu nodrošināšanā jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju. |
| --- | --- |

b)

Mudinām visas dalībvalstis atbalstīt vietējās ieinteresētās personas ārpusskolas pasākumu nodrošināšanā jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju.

Mērķrādītājs Nr. 3: “Dalība vēlēšanās un pārstāvība vēlētajās struktūrās”

| a) | Mudinām dalībvalstis sadarbībā ar vietējiem jaunatnes centriem un valstu jaunatnes padomēm saistībā ar ES parlamenta vēlēšanām izveidot simbolisku ES mēroga balsošanas procesu tām vecuma grupām, kurām vēl nav atļauts balsot, lai mudinātu jauniešus, kas vēl nav sasnieguši likumā noteikto balsošanas vecumu, aktīvi piedalīties politisko lēmumu pieņemšanas procesos, un tādējādi stiprinātu jauniešu uzskatu atzīšanas kultūru politikā. |
| --- | --- |

a)

Mudinām dalībvalstis sadarbībā ar vietējiem jaunatnes centriem un valstu jaunatnes padomēm saistībā ar ES parlamenta vēlēšanām izveidot simbolisku ES mēroga balsošanas procesu tām vecuma grupām, kurām vēl nav atļauts balsot, lai mudinātu jauniešus, kas vēl nav sasnieguši likumā noteikto balsošanas vecumu, aktīvi piedalīties politisko lēmumu pieņemšanas procesos, un tādējādi stiprinātu jauniešu uzskatu atzīšanas kultūru politikā.

| b) | Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm tādu jauniešu atbalstam, kuri vēlas kandidēt amatam vietējā, valsts un ES līmenī, izstrādāt stratēģijas, izveidojot kopīgu, jauniešiem piemērotu Eiropas līmeņa platformu jauniešiem, kuri plāno kandidēt vēlēšanās, un nodrošinot materiālus līdzīgu struktūru turpmākai izveidei valsts līmeņa vēlēšanām. |
| --- | --- |

b)

Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm tādu jauniešu atbalstam, kuri vēlas kandidēt amatam vietējā, valsts un ES līmenī, izstrādāt stratēģijas, izveidojot kopīgu, jauniešiem piemērotu Eiropas līmeņa platformu jauniešiem, kuri plāno kandidēt vēlēšanās, un nodrošinot materiālus līdzīgu struktūru turpmākai izveidei valsts līmeņa vēlēšanām.

| c) | Mēs iesakām dalībvalstīm nodrošināt kvalitatīvu pilsonisko izglītību skolās visiem jauniešiem visās dalībvalstīs un pieņemt vienotu ES sistēmu, lai sniegtu jauniešiem pārliecību par viņu spējām īstenot jēgpilnu un reprezentatīvu politisko līdzdalību. |
| --- | --- |

c)

Mēs iesakām dalībvalstīm nodrošināt kvalitatīvu pilsonisko izglītību skolās visiem jauniešiem visās dalībvalstīs un pieņemt vienotu ES sistēmu, lai sniegtu jauniešiem pārliecību par viņu spējām īstenot jēgpilnu un reprezentatīvu politisko līdzdalību.

| d) | Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm stiprināt politisko iestāžu uzticamību un mudināt tās savu rīcību balstīt uz zinātniskiem faktiem, lai sniegtu labumu visai sabiedrībai kopumā, tādējādi novēršot jauniešu vilšanos lēmumu pieņemšanā un politikā. |
| --- | --- |

d)

Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm stiprināt politisko iestāžu uzticamību un mudināt tās savu rīcību balstīt uz zinātniskiem faktiem, lai sniegtu labumu visai sabiedrībai kopumā, tādējādi novēršot jauniešu vilšanos lēmumu pieņemšanā un politikā.

Mērķrādītājs Nr. 4: “Nodrošināt jauniešiem fiziskas telpas”

| a) | Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm palielināt informētību un popularizēt finansēšanas iespējas, kuru mērķis ir radīt un uzturēt fiziskas telpas jauniešiem. |
| --- | --- |

a)

Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm palielināt informētību un popularizēt finansēšanas iespējas, kuru mērķis ir radīt un uzturēt fiziskas telpas jauniešiem.

| b) | Aicinām dalībvalstis mainīt valsts līmeņa izglītības politiku un paredzēt ES mēroga uzraudzības sistēmas, lai veicinātu jauniešiem piemērotas drošas telpas un iniciatīvas. |
| --- | --- |

b)

Aicinām dalībvalstis mainīt valsts līmeņa izglītības politiku un paredzēt ES mēroga uzraudzības sistēmas, lai veicinātu jauniešiem piemērotas drošas telpas un iniciatīvas.

| c) | Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ieviest uzraudzību attiecībā uz fizisko pilsonisko telpu nodrošināšanu jauniešiem, lai nodrošinātu jauniešu tiesības aizsargāt savas fiziskās telpas pret dažādiem apdraudējumiem, piemēram, komercializāciju un īres maksas pieaugšanu. |
| --- | --- |

c)

Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ieviest uzraudzību attiecībā uz fizisko pilsonisko telpu nodrošināšanu jauniešiem, lai nodrošinātu jauniešu tiesības aizsargāt savas fiziskās telpas pret dažādiem apdraudējumiem, piemēram, komercializāciju un īres maksas pieaugšanu.

| d) | Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm padarīt jauniešu fiziskās telpas visaptverošas un pieejamas, sniedzot jauniešiem piemērotāku un pieejamāku informāciju par tām. |
| --- | --- |

d)

Mēs iesakām Eiropas Komisijai un dalībvalstīm padarīt jauniešu fiziskās telpas visaptverošas un pieejamas, sniedzot jauniešiem piemērotāku un pieejamāku informāciju par tām.

Mērķrādītājs Nr. 5: “Nodrošināt jauniešiem digitalizētu telpu”

| a) | Mēs mudinām dalībvalstis visā Eiropā nodrošināt minimālo digitālo standartu attiecībā uz infrastruktūru, kas ietver bezmaksas Wi-Fi/internetu un digitālos pamatrīkus, kurus izmanto jaunieši. |
| --- | --- |

a)

Mēs mudinām dalībvalstis visā Eiropā nodrošināt minimālo digitālo standartu attiecībā uz infrastruktūru, kas ietver bezmaksas Wi-Fi/internetu un digitālos pamatrīkus, kurus izmanto jaunieši.

| b) | Mēs mudinām Eiropas Komisiju piešķirt īpašus līdzekļus jaunatnes nozarei, lai dotu iespējas jauniešiem un izglītotu viņus digitālo prasmju attīstīšanā, īpašu uzsvaru liekot uz jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju. |
| --- | --- |

b)

Mēs mudinām Eiropas Komisiju piešķirt īpašus līdzekļus jaunatnes nozarei, lai dotu iespējas jauniešiem un izglītotu viņus digitālo prasmju attīstīšanā, īpašu uzsvaru liekot uz jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju.

| c) | Mēs iesakām Eiropas Komisijai izstrādāt regulējumu Eiropas līmenī, ar kuru tiktu mērīta virtuālo telpu piemērotība jauniešiem un ar kuru var sniegt skaidras un atjauninātas pamatnostādnes par pieejamu valodas lietojumu un informācijas centralizēšanu esošajām telpām un instrumentiem, nolūkā likvidēt šķēršļus jauniešu aktīvai iesaistei sociālajos un politiskajos procesos. |
| --- | --- |

c)

Mēs iesakām Eiropas Komisijai izstrādāt regulējumu Eiropas līmenī, ar kuru tiktu mērīta virtuālo telpu piemērotība jauniešiem un ar kuru var sniegt skaidras un atjauninātas pamatnostādnes par pieejamu valodas lietojumu un informācijas centralizēšanu esošajām telpām un instrumentiem, nolūkā likvidēt šķēršļus jauniešu aktīvai iesaistei sociālajos un politiskajos procesos.

| d) | Mēs iesakām, ka dalībvalstīm būtu jādod iespēja pedagogiem formālās un neformālās nozarēs nodrošināt, ka jauniešiem ir nepieciešamās kompetences un instrumenti, lai viņus pasargātu no maldinošas informācijas un naida runas virtuālajā telpā, stimulējot viņu spēju objektīvi spriest. |
| --- | --- |

d)

Mēs iesakām, ka dalībvalstīm būtu jādod iespēja pedagogiem formālās un neformālās nozarēs nodrošināt, ka jauniešiem ir nepieciešamās kompetences un instrumenti, lai viņus pasargātu no maldinošas informācijas un naida runas virtuālajā telpā, stimulējot viņu spēju objektīvi spriest.

Mērķrādītājs Nr. 6: “Nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu jauniešu līdzdalībai”

| a) | Mēs iesakām dalībvalstīm padarīt darbu ar jaunatni redzamāku, uzlabojot tā pieejamību (jo īpaši ar stimuliem mobilam darbam ar jaunatni lauku un attālos apvidos un ar mazāk pieejamu jaunatni) un tā atzīšanu (oficiāli atzīstot profesiju, veidojot aktīvas partnerības ar formālo izglītību un vietējiem dalībniekiem). |
| --- | --- |

a)

Mēs iesakām dalībvalstīm padarīt darbu ar jaunatni redzamāku, uzlabojot tā pieejamību (jo īpaši ar stimuliem mobilam darbam ar jaunatni lauku un attālos apvidos un ar mazāk pieejamu jaunatni) un tā atzīšanu (oficiāli atzīstot profesiju, veidojot aktīvas partnerības ar formālo izglītību un vietējiem dalībniekiem).

| b) | Mēs iesakām dalībvalstīm nostiprināt darba ar jaunatni stāvokli un lomu sabiedrības jautājumos (partnerības vietējās iniciatīvās, pasākumos, konkursos un projektos) un nodrošināt tā sabiedrisko atzīšanu (darba ar jaunatni novērtēšana). |
| --- | --- |

b)

Mēs iesakām dalībvalstīm nostiprināt darba ar jaunatni stāvokli un lomu sabiedrības jautājumos (partnerības vietējās iniciatīvās, pasākumos, konkursos un projektos) un nodrošināt tā sabiedrisko atzīšanu (darba ar jaunatni novērtēšana).

| c) | Mēs iesakām dalībvalstīm un Eiropas Komisijai atbalstīt un apņemties izveidot vispārēju jaunatnes atveseļošanas plānu Eiropas Savienībā ar konkrētām darbībām, kas jāveic Eiropas, valstu un vietējā līmenī un kas vērstas uz darbu ar jaunatni un jauniešu līdzdalību nolūkā pārvarēt pandēmijas radītās problēmas. |
| --- | --- |

c)

Mēs iesakām dalībvalstīm un Eiropas Komisijai atbalstīt un apņemties izveidot vispārēju jaunatnes atveseļošanas plānu Eiropas Savienībā ar konkrētām darbībām, kas jāveic Eiropas, valstu un vietējā līmenī un kas vērstas uz darbu ar jaunatni un jauniešu līdzdalību nolūkā pārvarēt pandēmijas radītās problēmas.

Mērķrādītājs Nr. 7: “Sniegt jauniešiem atbilstīgu un būtisku informāciju”

| a) | Mēs dalībvalstīm iesakām regulāri ieviest medijpratības un informācijpratības nodarbības valsts mācību programmās, kas sagatavotas un rūpīgi uzraudzītas valsts, reģionālā un vietējā līmenī sadarbībā ar attiecīgajām jaunatnes organizācijām, kā arī ar mediju praktiķiem, vienlaikus nodrošinot regulāru un valsts mēroga skolotāju apmācību, ko līdzfinansē no ES budžeta. |
| --- | --- |

a)

Mēs dalībvalstīm iesakām regulāri ieviest medijpratības un informācijpratības nodarbības valsts mācību programmās, kas sagatavotas un rūpīgi uzraudzītas valsts, reģionālā un vietējā līmenī sadarbībā ar attiecīgajām jaunatnes organizācijām, kā arī ar mediju praktiķiem, vienlaikus nodrošinot regulāru un valsts mēroga skolotāju apmācību, ko līdzfinansē no ES budžeta.

| b) | Mēs aicinām dalībvalstis un Eiropas Komisiju savās jaunatnes stratēģijās iekļaut kvalitatīvas jaunatnes informācijas un konsultāciju sniegšanu saskaņā ar Eiropas Jaunatnes informācijas hartu un piešķirt resursus valsts jaunatnes informācijas koordinācijas struktūrai, lai jaunieši varētu piekļūt attiecīgajai informācijai Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

b)

Mēs aicinām dalībvalstis un Eiropas Komisiju savās jaunatnes stratēģijās iekļaut kvalitatīvas jaunatnes informācijas un konsultāciju sniegšanu saskaņā ar Eiropas Jaunatnes informācijas hartu un piešķirt resursus valsts jaunatnes informācijas koordinācijas struktūrai, lai jaunieši varētu piekļūt attiecīgajai informācijai Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

| c) | Mēs iesakām Eiropas Komisijai izveidot ES jaunatnes komunikācijas stratēģiju, kas sniedz norādes dalībvalstīm par to, kā kopīgi ar jauniešiem izstrādāt paziņojumus par politiku un publikācijām, kas saistītas ar jaunatni, nodrošinot, ka šie paziņojumi tiek publicēti Eiropas Jaunatnes portālā, kur var notikt jauniešu diskusijas un dialogs. |
| --- | --- |

c)

Mēs iesakām Eiropas Komisijai izveidot ES jaunatnes komunikācijas stratēģiju, kas sniedz norādes dalībvalstīm par to, kā kopīgi ar jauniešiem izstrādāt paziņojumus par politiku un publikācijām, kas saistītas ar jaunatni, nodrošinot, ka šie paziņojumi tiek publicēti Eiropas Jaunatnes portālā, kur var notikt jauniešu diskusijas un dialogs.

---

II PIELIKUMS

Atsauces:

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.)

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par ES jaunatnes dialoga 7. cikla rezultātiem: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 212 I, 26.6.2020., 1. lpp.)

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija, ar ko nosaka pamatnostādnes ES jaunatnes dialoga pārvaldībai – Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (OV C 189, 5.6.2019., 1. lpp.)

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (OV C 241, 21.6.2021., 3.lpp.)

Padomes secinājumi, Jaunatne ārējā darbībā, Padomes Ģenerālsekretariāts, dok. 8629/20, 2020. gada 5. jūnijs

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (OV C 415, 1.12.2020., 16. lpp.)

Padomes Rezolūcija par strukturēto dialogu un turpmāku dialoga ar jauniešiem veidošanu saistībā ar politiku Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā pēc 2018. gada (OV C 189, 15.6.2017., 1. lpp.)

CIVICUS, State of Civil Society Reports 2016 (2016. gada ziņojumi par pilsoniskās sabiedrības stāvokli), Johannesburga, SOCS2016 (civicus.org).

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/9

---

Padomes Rezolūcija par jaunu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem 2021.–2030. gadam

(2021/C 504/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

TĀ KĀ:

Ir ārkārtīgi svarīgi attiecībā uz nākotni rīkoties pozitīvi, to darot atbilstoši pieaugušo izglītības vajadzībām un iedibinot formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās iespējas, kas spēj nodrošināt visas vajadzīgās zināšanas, prasmes un kompetences, ar ko veidot iekļaujošu, ilgtspējīgu, sociāli taisnīgu un noturīgāku Eiropu. Saskaroties ar arvien sarežģītāku un biežāku pārkārtošanos (īpaši digitālo un zaļo pārkārtošanos) un pievēršoties esošiem un turpmākiem izaicinājumiem (piemēram, klimata pārmaiņu, demogrāfijas, tehnoloģiju, veselības jomā utt.), pieaugušo izglītība kā svarīga mūžizglītības daļa var palīdzēt stiprināt ekonomikas un sabiedrības un vairot to noturību. Tāpat ir svarīgi radīt vajadzīgos apstākļus, lai cilvēki būtu pārmaiņu rosinātāji – ar izvēlēm, ko viņi veic.

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | ES līderi 2017. gada Gēteborgas sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi kopīgi proklamēja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kā pirmo principu tajā nosakot ikviena tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un mācībām un mūžizglītību, un kā ceturto principu – tiesības saņemt atbalstu darba meklējumiem, mācībām un pārkvalifikācijai, kā arī tiesības darba maiņas brīdī pārcelt sociālās aizsardzības tiesības un tiesības uz mācībām. |
| --- | --- |

1.

ES līderi 2017. gada Gēteborgas sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi kopīgi proklamēja Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kā pirmo principu tajā nosakot ikviena tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un mācībām un mūžizglītību, un kā ceturto principu – tiesības saņemt atbalstu darba meklējumiem, mācībām un pārkvalifikācijai, kā arī tiesības darba maiņas brīdī pārcelt sociālās aizsardzības tiesības un tiesības uz mācībām.

| 2. | Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumos (1) izglītība tika izcelta kā ļoti svarīga, lai veidotu iekļaujošas un saliedētas sabiedrības un lai uzturētu Eiropas konkurētspēju; tādējādi izglītība un mācības pirmoreiz tika izvirzīta Eiropas politiskās darba kārtības centrā. |
| --- | --- |

2.

Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumos (1) izglītība tika izcelta kā ļoti svarīga, lai veidotu iekļaujošas un saliedētas sabiedrības un lai uzturētu Eiropas konkurētspēju; tādējādi izglītība un mācības pirmoreiz tika izvirzīta Eiropas politiskās darba kārtības centrā.

| 3. | ES Stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam ES līderi vienojās palielināt investīcijas cilvēku prasmēs un izglītībā. |
| --- | --- |

3.

ES Stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam ES līderi vienojās palielināt investīcijas cilvēku prasmēs un izglītībā.

| 4. | 2021. gada 7. maijā ES līderi tikās Portu sociālajā samitā, lai padziļinātu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, izvirzot izglītību un prasmes politiskās rīcības centrā. |
| --- | --- |

4.

2021. gada 7. maijā ES līderi tikās Portu sociālajā samitā, lai padziļinātu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, izvirzot izglītību un prasmes politiskās rīcības centrā.

| 5. | Eiropadomes 2021. gada jūnija secinājumos ES līderi atzinīgi novērtēja Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā izklāstītos ES pamatmērķus saistībā ar nodarbinātību, prasmēm un nabadzības mazināšanu atbilstīgi Portu deklarācijai, tostarp ES līmeņa mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt, ka vismaz 60 % pieaugušo katru gadu ir iesaistīti mācībās. |
| --- | --- |

5.

Eiropadomes 2021. gada jūnija secinājumos ES līderi atzinīgi novērtēja Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā izklāstītos ES pamatmērķus saistībā ar nodarbinātību, prasmēm un nabadzības mazināšanu atbilstīgi Portu deklarācijai, tostarp ES līmeņa mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt, ka vismaz 60 % pieaugušo katru gadu ir iesaistīti mācībās.

| 6. | Būtu jāņem vērā attiecīgie pamatojuma dokumenti, kas izklāstīti šīs rezolūcijas III pielikumā. |
| --- | --- |

6.

Būtu jāņem vērā attiecīgie pamatojuma dokumenti, kas izklāstīti šīs rezolūcijas III pielikumā.

UN ŅEMOT VĒRĀ:

| 7. | Atjaunoto Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (EIPP), kuru Eiropas Savienības Padome pieņēma 2011. gadā, lai turpinātu, papildinātu un konsolidētu darbu pieaugušo izglītības jomā saskaņā ar četriem stratēģiskajiem mērķiem, ko Padome noteica stratēģiskajā satvarā ET2020. |
| --- | --- |

7.

Atjaunoto Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (EIPP), kuru Eiropas Savienības Padome pieņēma 2011. gadā, lai turpinātu, papildinātu un konsolidētu darbu pieaugušo izglītības jomā saskaņā ar četriem stratēģiskajiem mērķiem, ko Padome noteica stratēģiskajā satvarā ET2020.

| 8. | Padomes Ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (2016), kurā uzsvērtas pieaugušo specifiskās vajadzības, jo īpaši mazkvalificētās, bezdarbnieku un neaizsargātās grupās, kurām ir jāpievērš papildu uzmanība un vajadzīgs papildu atbalsts, lai uzlabotu viņu pamatprasmes un radītu iespējas progresēt. |
| --- | --- |

8.

Padomes Ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (2016), kurā uzsvērtas pieaugušo specifiskās vajadzības, jo īpaši mazkvalificētās, bezdarbnieku un neaizsargātās grupās, kurām ir jāpievērš papildu uzmanība un vajadzīgs papildu atbalsts, lai uzlabotu viņu pamatprasmes un radītu iespējas progresēt.

| 9. | Ziņojumu “Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning” (Sasniegumi saskaņā ar atjaunoto Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem), kurā izvērtēti sasniegumi laikposmā no 2011. līdz 2018. gadam. Tajā arī apzināti jautājumi un prioritātes, kas kļūst aktuāli un ko varētu ņemt vērā laikposmā pēc 2020. gada, tostarp darba turpināšana pie pārvaldības, piedāvājuma un izmantošanas, elastības un piekļuves, kā arī kvalitātes nodrošināšanas. |
| --- | --- |

9.

Ziņojumu “Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning” (Sasniegumi saskaņā ar atjaunoto Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem), kurā izvērtēti sasniegumi laikposmā no 2011. līdz 2018. gadam. Tajā arī apzināti jautājumi un prioritātes, kas kļūst aktuāli un ko varētu ņemt vērā laikposmā pēc 2020. gada, tostarp darba turpināšana pie pārvaldības, piedāvājuma un izmantošanas, elastības un piekļuves, kā arī kvalitātes nodrošināšanas.

| 10. | Eiropas Prasmju programmā ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (2020) cita starpā ir ierosināta 8. darbība “Prasmes visam mūžam”, kurā paredzēts Komisijas un dalībvalstu darbs pie jaunām prioritātēm Eiropas izglītības programmai pieaugušajiem, lai veidotu visaptverošas, kvalitatīvas un iekļaujošas pieaugušo izglītības sistēmas. |
| --- | --- |

10.

Eiropas Prasmju programmā ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (2020) cita starpā ir ierosināta 8. darbība “Prasmes visam mūžam”, kurā paredzēts Komisijas un dalībvalstu darbs pie jaunām prioritātēm Eiropas izglītības programmai pieaugušajiem, lai veidotu visaptverošas, kvalitatīvas un iekļaujošas pieaugušo izglītības sistēmas.

| 11. | Padomes ieteikumā par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (2020) un Osnabrikas deklarācijā par profesionālo izglītību un mācībām (2020) ir aicināts turpināt pilnveidot PIA kā pievilcīgu un kvalitatīvu ceļu nodarbinātībā un dzīvē un veidot un sekmēt pieaugušo apziņu, ka mācīšanās ir mūža darbs. |
| --- | --- |

11.

Padomes ieteikumā par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (2020) un Osnabrikas deklarācijā par profesionālo izglītību un mācībām (2020) ir aicināts turpināt pilnveidot PIA kā pievilcīgu un kvalitatīvu ceļu nodarbinātībā un dzīvē un veidot un sekmēt pieaugušo apziņu, ka mācīšanās ir mūža darbs.

| 12. | Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) ir paredzēta Eiropas līmeņa sadarbība izglītībā un mācībās laikposmam līdz 2030. gadam (2021–2030), kas jāīsteno, ņemot vērā iekļaujošu, holistisku un mūžizglītības perspektīvu; tajā tāpat ir norādīts, ka mūžizglītība aptver visus izglītības un mācību veidus un līmeņus no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pieaugušo izglītībai, tostarp arī profesionālo izglītību un apmācību (PIA) un augstāko izglītību. |
| --- | --- |

12.

Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) ir paredzēta Eiropas līmeņa sadarbība izglītībā un mācībās laikposmam līdz 2030. gadam (2021–2030), kas jāīsteno, ņemot vērā iekļaujošu, holistisku un mūžizglītības perspektīvu; tajā tāpat ir norādīts, ka mūžizglītība aptver visus izglītības un mācību veidus un līmeņus no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pieaugušo izglītībai, tostarp arī profesionālo izglītību un apmācību (PIA) un augstāko izglītību.

UZSKATA, KA:

| 13. | Eiropas Savienības dalībvalstīs pastāv daudzveidīgi pieaugušo izglītības modeļi atkarībā no valsts, reģionālām un vietējām vajadzībām, apstākļiem, politikām, stratēģijām un tradīcijām. Ziņojumi liecina, ka Covid-19 pandēmijas rezultātā ir notikušas korekcijas pieaugušo izglītībā un izglītības vidē, un tas ir vēl vairāk dažādojis pieaugušo izglītības praksi visā Eiropā (2). |
| --- | --- |

13.

Eiropas Savienības dalībvalstīs pastāv daudzveidīgi pieaugušo izglītības modeļi atkarībā no valsts, reģionālām un vietējām vajadzībām, apstākļiem, politikām, stratēģijām un tradīcijām. Ziņojumi liecina, ka Covid-19 pandēmijas rezultātā ir notikušas korekcijas pieaugušo izglītībā un izglītības vidē, un tas ir vēl vairāk dažādojis pieaugušo izglītības praksi visā Eiropā (2).

| 14. | Izglītības un mācību pārskatā par 2020. gadu (3) ir norādīts, ka līdzdalība pieaugušo izglītībā ir zema – ES vidējais rādītājs ir tikai 10,8 % pieaugušo (sievietes: 11,9 %, vīrieši: 9,8 %) vecumā no 25 līdz 64 gadiem, kas piedalījušies pieaugušo izglītībā pēdējās četrās nedēļās pirms 2019. gada apsekojuma. Turklāt Eurostat dati par 2020. gadu rāda, ka līdzdalība pieaugušo izglītībā ir mazāka nekā pirms Covid-19 pandēmijas, un ES vidējais rādītājs ir tikai 9,2 % pieaugušo (sievietes: 10,0 %, vīrieši: 8,3 %) vecumā no 25 līdz 64 gadiem, kas piedalās pieaugušo izglītībā pēdējo četru nedēļu laikā pirms apsekojuma. |
| --- | --- |

14.

Izglītības un mācību pārskatā par 2020. gadu (3) ir norādīts, ka līdzdalība pieaugušo izglītībā ir zema – ES vidējais rādītājs ir tikai 10,8 % pieaugušo (sievietes: 11,9 %, vīrieši: 9,8 %) vecumā no 25 līdz 64 gadiem, kas piedalījušies pieaugušo izglītībā pēdējās četrās nedēļās pirms 2019. gada apsekojuma. Turklāt Eurostat dati par 2020. gadu rāda, ka līdzdalība pieaugušo izglītībā ir mazāka nekā pirms Covid-19 pandēmijas, un ES vidējais rādītājs ir tikai 9,2 % pieaugušo (sievietes: 10,0 %, vīrieši: 8,3 %) vecumā no 25 līdz 64 gadiem, kas piedalās pieaugušo izglītībā pēdējo četru nedēļu laikā pirms apsekojuma.

| 15. | Eurydice ziņojums “Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications” (Pieaugušo izglītība un mācības Eiropā: veidot iekļaujošu ceļu uz prasmēm un kvalifikāciju) (2021) liecina, ka apmēram piektā daļa pieaugušo Eiropas Savienībā nav pabeiguši vidējo izglītību un ka ievērojamai daļai pieaugušo Eiropā rakstpratība, rēķinpratība un/vai digitālās prasmes ir zemā līmenī. Valstis atšķiras arī pēc pieaugušo līdzdalības izglītībā un mācībās; tomēr kopīga iezīme ir tā, ka lielākajai daļai mācību pasākumu, kuros piedalās pieaugušie, ir neformāls raksturs. |
| --- | --- |

15.

Eurydice ziņojums “Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications” (Pieaugušo izglītība un mācības Eiropā: veidot iekļaujošu ceļu uz prasmēm un kvalifikāciju) (2021) liecina, ka apmēram piektā daļa pieaugušo Eiropas Savienībā nav pabeiguši vidējo izglītību un ka ievērojamai daļai pieaugušo Eiropā rakstpratība, rēķinpratība un/vai digitālās prasmes ir zemā līmenī. Valstis atšķiras arī pēc pieaugušo līdzdalības izglītībā un mācībās; tomēr kopīga iezīme ir tā, ka lielākajai daļai mācību pasākumu, kuros piedalās pieaugušie, ir neformāls raksturs.

ATZĪST, KA:

| 16. | Jaunā mācīšanās kultūrā būtu jāakcentē, cik nozīmīgas ir pamatprasmes ikvienam un cik svarīgi ir pastāvīgi apgūt aktuālas zināšanas, prasmes un kompetences visos līmeņos formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā visa mūža garumā. Indivīdi, kam ir attīstīta mūžizglītības mentalitāte ir labāk sagatavoti pielāgoties jauniem apstākļiem un attīstīt prasmes, kas viņiem ir vajadzīgas darbam, kā arī pilnvērtīgai līdzdalībai sabiedrībā un personiskajai izaugsmei. |
| --- | --- |

16.

Jaunā mācīšanās kultūrā būtu jāakcentē, cik nozīmīgas ir pamatprasmes ikvienam un cik svarīgi ir pastāvīgi apgūt aktuālas zināšanas, prasmes un kompetences visos līmeņos formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā visa mūža garumā. Indivīdi, kam ir attīstīta mūžizglītības mentalitāte ir labāk sagatavoti pielāgoties jauniem apstākļiem un attīstīt prasmes, kas viņiem ir vajadzīgas darbam, kā arī pilnvērtīgai līdzdalībai sabiedrībā un personiskajai izaugsmei.

| 17. | Pieaugušo izglītībai ir īpaša vieta stratēģiskā satvara Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu stratēģiskajā prioritātē “Mūžizglītību un mobilitāti padarīt par realitāti ikvienam”, kas šobrīd ir vajadzīga vairāk nekā jebkad sakarā ar izaicinājumiem, ko rada atgūšanās no Covid-19 krīzes un vajadzība pēc noturības, mainīgās darba tirgus vajadzības, prasmju neatbilstība, zaļā un digitālā pārkārtošanās un pastāvīgi lielais tādu Eiropas pieaugušo īpatsvars, kam pamata zināšanas, prasmes un kompetences ir zemā līmenī. |
| --- | --- |

17.

Pieaugušo izglītībai ir īpaša vieta stratēģiskā satvara Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu stratēģiskajā prioritātē “Mūžizglītību un mobilitāti padarīt par realitāti ikvienam”, kas šobrīd ir vajadzīga vairāk nekā jebkad sakarā ar izaicinājumiem, ko rada atgūšanās no Covid-19 krīzes un vajadzība pēc noturības, mainīgās darba tirgus vajadzības, prasmju neatbilstība, zaļā un digitālā pārkārtošanās un pastāvīgi lielais tādu Eiropas pieaugušo īpatsvars, kam pamata zināšanas, prasmes un kompetences ir zemā līmenī.

| 18. | Ir jāpievēršas pieaugušo izglītības sadrumstalotībai dažādās nozarēs, politikas jomās un tiesiskajos regulējumos. Ir vajadzīgs dialogs starp visām pusēm, lai panāktu vienotu redzējumu spēcīgākam pieaugušo izglītības nodrošinājumam, kur tiek ņemta vērā pieaugušo izglītības sociālā dimensija, kā arī nodarbināmība. Tā kā no pieaugušo izglītības labumu gūst indivīdi, darba devēji un valsts, būtu jāatzīst katras puses atbildība un ieguldījums. |
| --- | --- |

18.

Ir jāpievēršas pieaugušo izglītības sadrumstalotībai dažādās nozarēs, politikas jomās un tiesiskajos regulējumos. Ir vajadzīgs dialogs starp visām pusēm, lai panāktu vienotu redzējumu spēcīgākam pieaugušo izglītības nodrošinājumam, kur tiek ņemta vērā pieaugušo izglītības sociālā dimensija, kā arī nodarbināmība. Tā kā no pieaugušo izglītības labumu gūst indivīdi, darba devēji un valsts, būtu jāatzīst katras puses atbildība un ieguldījums.

| 19. | Ārkārtīgi svarīgi ir veicināt darba devēju lielāku apziņu, ka pieaugušo izglītība sekmē darba procesu un iznākumu kvalitāti, kā arī darba ņēmēju kvalitatīvu iesaistīšanos savā darbā. Pieaugušo izglītība var veicināt produktivitāti, konkurētspēju, sociālo iekļaušanu, dzimumu līdztiesību, radošumu, inovāciju un uzņēmējdarbību. Tā ir svarīgs faktors, kā stimulēt darba devējus uzņemties aktīvāku lomu kvalifikācijas celšanā un pārkvalifikācijā un pastāvīgi uzlabot savu darbinieku nodarbināmību un statusa maiņu darba tirgū. Tāpēc ir svarīgi, lai visās darbavietās tiktu radīta mācīšanās kultūra, lai tiktu plānotas un organizētas mācīšanās iespējas darbavietā un lai visas ieinteresētās personas tās veicinātu un atbalstītu. |
| --- | --- |

19.

Ārkārtīgi svarīgi ir veicināt darba devēju lielāku apziņu, ka pieaugušo izglītība sekmē darba procesu un iznākumu kvalitāti, kā arī darba ņēmēju kvalitatīvu iesaistīšanos savā darbā. Pieaugušo izglītība var veicināt produktivitāti, konkurētspēju, sociālo iekļaušanu, dzimumu līdztiesību, radošumu, inovāciju un uzņēmējdarbību. Tā ir svarīgs faktors, kā stimulēt darba devējus uzņemties aktīvāku lomu kvalifikācijas celšanā un pārkvalifikācijā un pastāvīgi uzlabot savu darbinieku nodarbināmību un statusa maiņu darba tirgū. Tāpēc ir svarīgi, lai visās darbavietās tiktu radīta mācīšanās kultūra, lai tiktu plānotas un organizētas mācīšanās iespējas darbavietā un lai visas ieinteresētās personas tās veicinātu un atbalstītu.

| 20. | Tomēr pieaugušo izglītība nedrīkst aprobežoties tikai ar tādu prasmju attīstīšanu, kas saistītas ar darbu. Ir svarīgi arī sekmēt lielāku sabiedrības apziņu par to, cik svarīga ir piedalīšanās mūžizglītībā un kādus ieguvumus tā sniedz. Pieaugušo izglītībai jābūt savstarpēji saistītai ar visu veidu un līmeņu izglītību un mācībām, arī augstāko izglītību, izmantojot elastīgus formālus, neformālus un ikdienējus kanālus. |
| --- | --- |

20.

Tomēr pieaugušo izglītība nedrīkst aprobežoties tikai ar tādu prasmju attīstīšanu, kas saistītas ar darbu. Ir svarīgi arī sekmēt lielāku sabiedrības apziņu par to, cik svarīga ir piedalīšanās mūžizglītībā un kādus ieguvumus tā sniedz. Pieaugušo izglītībai jābūt savstarpēji saistītai ar visu veidu un līmeņu izglītību un mācībām, arī augstāko izglītību, izmantojot elastīgus formālus, neformālus un ikdienējus kanālus.

| 21. | Pieaugušo izglītība var uzlabot dzīves un darba iespējas pieaugušajiem neatkarīgi no viņu sociāli demogrāfiskajiem un personīgajiem apstākļiem. Individuālā atbildība par karjeras attīstību būtu uzskatāma par daļu no mūžilgas profesionālās orientācijas un atbalsta. Papildus tam pieaugušo izglītība var sekmēt aktīvu pilsoniskumu un mācīšanos kopienā. Tā arī atbalsta personisko, sociālo un profesionālo izaugsmi un piepildījumu, veselību un labbūtību atbilstoši indivīda attiecīgā brīža un nākotnes vajadzībām, dotībām un vēlmēm. Pieaugušo izglītībai ir izšķiroši svarīga loma reaģēšanā uz aktuālajiem un nākotnes izaicinājumiem un iespējām dzīvē un darbā, tā panākot ilgtspējīgas kopienas. |
| --- | --- |

21.

Pieaugušo izglītība var uzlabot dzīves un darba iespējas pieaugušajiem neatkarīgi no viņu sociāli demogrāfiskajiem un personīgajiem apstākļiem. Individuālā atbildība par karjeras attīstību būtu uzskatāma par daļu no mūžilgas profesionālās orientācijas un atbalsta. Papildus tam pieaugušo izglītība var sekmēt aktīvu pilsoniskumu un mācīšanos kopienā. Tā arī atbalsta personisko, sociālo un profesionālo izaugsmi un piepildījumu, veselību un labbūtību atbilstoši indivīda attiecīgā brīža un nākotnes vajadzībām, dotībām un vēlmēm. Pieaugušo izglītībai ir izšķiroši svarīga loma reaģēšanā uz aktuālajiem un nākotnes izaicinājumiem un iespējām dzīvē un darbā, tā panākot ilgtspējīgas kopienas.

| 22. | Demogrāfisko pārmaiņu ietekme, kā arī zaļā un digitālā pārkārtošanās rada vajadzību pēc jaunām pieejām, kā atvieglot pieaugušo (tostarp tādu, kas nesliecas apmeklēt mācību pasākumus, un vecuma grupā virs 65 gadiem) līdzdalību pieaugušo izglītībā, lai palīdzētu viņiem pilnībā integrēties un līdzdarboties sabiedrībā. |
| --- | --- |

22.

Demogrāfisko pārmaiņu ietekme, kā arī zaļā un digitālā pārkārtošanās rada vajadzību pēc jaunām pieejām, kā atvieglot pieaugušo (tostarp tādu, kas nesliecas apmeklēt mācību pasākumus, un vecuma grupā virs 65 gadiem) līdzdalību pieaugušo izglītībā, lai palīdzētu viņiem pilnībā integrēties un līdzdarboties sabiedrībā.

UZSVER, KA:

| 23. | Pieaugušo izglītība prasa holistisku pieeju, tostarp starpnozaru un dažādu ieinteresēto personu sadarbību, kā arī efektīvu koordināciju Eiropas, valstu, reģionu un vietējā līmenī, respektējot Eiropas Savienībā pastāvošos daudzveidīgos pieaugušo izglītības modeļus un pilnībā ievērojot dažādu politikas līmeņu konkrēto kompetenci. |
| --- | --- |

23.

Pieaugušo izglītība prasa holistisku pieeju, tostarp starpnozaru un dažādu ieinteresēto personu sadarbību, kā arī efektīvu koordināciju Eiropas, valstu, reģionu un vietējā līmenī, respektējot Eiropas Savienībā pastāvošos daudzveidīgos pieaugušo izglītības modeļus un pilnībā ievērojot dažādu politikas līmeņu konkrēto kompetenci.

ATTIECĪGI IR VIENISPRĀTIS, KA:

| 24. | Laikposmā līdz 2030. gadam (ieskaitot) jaunās Eiropas izglītības programmas pieaugušajiem 2021.–2030. gadam (JEIPP 2030) vispārējais mērķis būs palielināt un uzlabot formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās iespēju nodrošināšanu, popularizēšanu un izmantošanu ikvienam. |
| --- | --- |

24.

Laikposmā līdz 2030. gadam (ieskaitot) jaunās Eiropas izglītības programmas pieaugušajiem 2021.–2030. gadam (JEIPP 2030) vispārējais mērķis būs palielināt un uzlabot formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās iespēju nodrošināšanu, popularizēšanu un izmantošanu ikvienam.

| 25. | JEIPP 2030 galvenās prioritārās jomas nodrošina pieaugušo izglītības darba nepārtrauktību un pilnveidi, kā izklāstīts turpmāk un detalizēti aprakstīts šā dokumenta I pielikumā:






  — | pārvaldība, |
| --- | --- | --- |

25.

JEIPP 2030 galvenās prioritārās jomas nodrošina pieaugušo izglītības darba nepārtrauktību un pilnveidi, kā izklāstīts turpmāk un detalizēti aprakstīts šā dokumenta I pielikumā:

—

pārvaldība,

| — | mūžizglītības iespēju piedāvājums un izmantojums, |
| --- | --- |

—

mūžizglītības iespēju piedāvājums un izmantojums,

| — | piekļūstamība un elastība, |
| --- | --- |

—

piekļūstamība un elastība,

| — | kvalitāte, taisnīgums, iekļautība un panākumi pieaugušo izglītībā, |
| --- | --- |

—

kvalitāte, taisnīgums, iekļautība un panākumi pieaugušo izglītībā,

| — | zaļā un digitālā pārkārtošanās. |
| --- | --- |

—

zaļā un digitālā pārkārtošanās.

TĀPAT, ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN DALĪBVALSTU APSTĀKĻUS, VIENOJAS PAR ŠĀDIEM ĪSTENOŠANAS INSTRUMENTIEM:

| 26. | Atvērtā koordinācijas metode (AKM). Laikposmā līdz 2030. gadam dalībvalstis un Komisija cieši sadarbosies, lai izvērtētu tehniskajā līmenī paveikto darbu, procesa un tā rezultātu vērtēšanā izmantojot AKM un pārņemot procesu savā attiecīgajā kompetences jomā valsts, reģionālā vai Eiropas līmenī. Tas būtu jādara, apspriežoties ar darba grupu pieaugušo izglītības jautājumos, kas izveidota kā daļa no stratēģiskā satvara Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) un no pieaugušo izglītības valstu koordinatoru tīkla. |
| --- | --- |

26.

Atvērtā koordinācijas metode (AKM). Laikposmā līdz 2030. gadam dalībvalstis un Komisija cieši sadarbosies, lai izvērtētu tehniskajā līmenī paveikto darbu, procesa un tā rezultātu vērtēšanā izmantojot AKM un pārņemot procesu savā attiecīgajā kompetences jomā valsts, reģionālā vai Eiropas līmenī. Tas būtu jādara, apspriežoties ar darba grupu pieaugušo izglītības jautājumos, kas izveidota kā daļa no stratēģiskā satvara Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) un no pieaugušo izglītības valstu koordinatoru tīkla.

| 27. | Savstarpēja mācīšanās. Savstarpēja mācīšanās ir svarīgs JEIPP 2030 elements, jo tā dod iespēju apzināt labo praksi dažādās dalībvalstīs un no tās mācīties. Savstarpēju mācīšanos, iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, īstenos ar tādiem līdzekļiem kā mācīšanās no līdzbiedriem, līdzbiedru konsultēšana un labāko politiku un paraugprakses apmaiņa, konferences, semināri, augsta līmeņa forumi un ekspertu grupas, kā arī izmantojot pētījumus un analīzi, tīklus (arī tīmeklī bāzētus tīklus) un citu veidu izplatīšanu, arī nodrošinot rezultātu skaidru redzamību. |
| --- | --- |

27.

Savstarpēja mācīšanās. Savstarpēja mācīšanās ir svarīgs JEIPP 2030 elements, jo tā dod iespēju apzināt labo praksi dažādās dalībvalstīs un no tās mācīties. Savstarpēju mācīšanos, iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, īstenos ar tādiem līdzekļiem kā mācīšanās no līdzbiedriem, līdzbiedru konsultēšana un labāko politiku un paraugprakses apmaiņa, konferences, semināri, augsta līmeņa forumi un ekspertu grupas, kā arī izmantojot pētījumus un analīzi, tīklus (arī tīmeklī bāzētus tīklus) un citu veidu izplatīšanu, arī nodrošinot rezultātu skaidru redzamību.

| 28. | Efektīva pārvaldība. JEIPP 2030 ir neatņemama daļa stratēģiskajā satvarā Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030). |
| --- | --- |

28.

Efektīva pārvaldība. JEIPP 2030 ir neatņemama daļa stratēģiskajā satvarā Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030).

| 29. | Procesa pārraudzība. Periodiska progresa pārraudzība ES līmeņa mērķrādītāju (4) sasniegšanā, sistemātiskā starptautiski salīdzināmu datu vākšanā un analīzē piemērojot ES līmeņa rādītājus (tie detalizēti izklāstīti II pielikumā), sniedz būtisku ieguldījumu uz faktiem balstītā politikas veidošanā, neradot nekādu papildu slogu dalībvalstīm. Ikgadējā pārraudzība notiks, izmantojot Izglītības un mācību pārskatu un Eiropas pusgada procesu (ar pārskatītu sociālo rezultātu pārskatu), sekojot progresam visu saskaņoto ES līmeņa mērķrādītāju sasniegšanā pieaugušo izglītības jomā. ES līmeņa mērķrādītāju un rādītāju pārraudzība un izvērtēšana būtu jāveic sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo darba grupu un jāpārskata 2023. gadā. |
| --- | --- |

29.

Procesa pārraudzība. Periodiska progresa pārraudzība ES līmeņa mērķrādītāju (4) sasniegšanā, sistemātiskā starptautiski salīdzināmu datu vākšanā un analīzē piemērojot ES līmeņa rādītājus (tie detalizēti izklāstīti II pielikumā), sniedz būtisku ieguldījumu uz faktiem balstītā politikas veidošanā, neradot nekādu papildu slogu dalībvalstīm. Ikgadējā pārraudzība notiks, izmantojot Izglītības un mācību pārskatu un Eiropas pusgada procesu (ar pārskatītu sociālo rezultātu pārskatu), sekojot progresam visu saskaņoto ES līmeņa mērķrādītāju sasniegšanā pieaugušo izglītības jomā. ES līmeņa mērķrādītāju un rādītāju pārraudzība un izvērtēšana būtu jāveic sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo darba grupu un jāpārskata 2023. gadā.

| 30. | Zinību krāšana un uz faktiem balstīta pieaugušo izglītības politika. Pēc iespējas ir jāpilnveido padziļināta datu analīze un pētniecība starptautiskā, Eiropas un valstu līmenī, izmantojot dažādus rīkus un lietderīgi izmantojot Eurostat, Eurydice, CEDEFOP, Eiropas Izglītības fonda (ETF), Eurofound, ESAO un citu organizāciju darbu. Analīzē būtu jāietver arī neaizsargātu pieaugušo grupu monitorings un dati par investīcijām izglītībā un mācībās, ja iespējams – cita starpā arī darba devēju un vietējo kopienu līmenī. Nodarbinātības pārveide un milzīgie kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas centieni rada vajadzību pēc uzticamas un konkrēti vērstas prasmju apzināšanas, lai identificētu turpmākās darba tirgus prasmju vajadzības. Tas būs atbalsts pieaugušajiem viņu mūžilgā karjeras attīstībā un atvieglos statusa maiņu gan darba tirgū, gan sabiedrībā. |
| --- | --- |

30.

Zinību krāšana un uz faktiem balstīta pieaugušo izglītības politika. Pēc iespējas ir jāpilnveido padziļināta datu analīze un pētniecība starptautiskā, Eiropas un valstu līmenī, izmantojot dažādus rīkus un lietderīgi izmantojot Eurostat, Eurydice, CEDEFOP, Eiropas Izglītības fonda (ETF), Eurofound, ESAO un citu organizāciju darbu. Analīzē būtu jāietver arī neaizsargātu pieaugušo grupu monitorings un dati par investīcijām izglītībā un mācībās, ja iespējams – cita starpā arī darba devēju un vietējo kopienu līmenī. Nodarbinātības pārveide un milzīgie kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas centieni rada vajadzību pēc uzticamas un konkrēti vērstas prasmju apzināšanas, lai identificētu turpmākās darba tirgus prasmju vajadzības. Tas būs atbalsts pieaugušajiem viņu mūžilgā karjeras attīstībā un atvieglos statusa maiņu gan darba tirgū, gan sabiedrībā.

| 31. | Sadarbība ar starptautiskām organizācijām. Ir svarīgi uzlabot sadarbību ar tādām organizācijām kā ESAO (jo īpaši, izmantojot Starptautiskās pieaugušo kompetenču novērtēšanas programmas (PIAAC) rezultātus), ANO (jo īpaši UNESCO un SDO) un Eiropas Padomi, tāpat arī attiecīgo reģionālo un vispasaules iniciatīvu ietvaros. |
| --- | --- |

31.

Sadarbība ar starptautiskām organizācijām. Ir svarīgi uzlabot sadarbību ar tādām organizācijām kā ESAO (jo īpaši, izmantojot Starptautiskās pieaugušo kompetenču novērtēšanas programmas (PIAAC) rezultātus), ANO (jo īpaši UNESCO un SDO) un Eiropas Padomi, tāpat arī attiecīgo reģionālo un vispasaules iniciatīvu ietvaros.

| 32. | Finansējums. Pieaugušo izglītība tiek finansēta ar dažādiem instrumentiem, kuriem ir dažādi līdzekļu avoti. Pieaugušo izglītībai, vēlams, un attiecīgos gadījumos, kā arī atbilstīgi subsidiaritātes principam būtu jābalstās uz pastāvīgu un regulāru finansējumu, nevis uz subsīdijām, kas saistītas ar projektiem vai programmām. Finansēšanas metodes, kas balstās uz publisku un privātu ieinteresēto personu dalītu atbildību, var palīdzēt palielināt un intensificēt resursus. |
| --- | --- |

32.

Finansējums. Pieaugušo izglītība tiek finansēta ar dažādiem instrumentiem, kuriem ir dažādi līdzekļu avoti. Pieaugušo izglītībai, vēlams, un attiecīgos gadījumos, kā arī atbilstīgi subsidiaritātes principam būtu jābalstās uz pastāvīgu un regulāru finansējumu, nevis uz subsīdijām, kas saistītas ar projektiem vai programmām. Finansēšanas metodes, kas balstās uz publisku un privātu ieinteresēto personu dalītu atbildību, var palīdzēt palielināt un intensificēt resursus.

AICINA DALĪBVALSTIS, IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN SASKAŅĀ AR VALSTU APSTĀKĻIEM:

| 33. | Koncentrēt savus centienus laikā no 2021. līdz 2030. gadam uz prioritārajām jomām, kas aprakstītas I pielikumā, tādējādi attiecīgos gadījumos arī palīdzot īstenot stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), saskaņā ar to valsts, reģionālajiem un vietējiem kontekstiem, apstākļiem un tiesību aktiem. |
| --- | --- |

33.

Koncentrēt savus centienus laikā no 2021. līdz 2030. gadam uz prioritārajām jomām, kas aprakstītas I pielikumā, tādējādi attiecīgos gadījumos arī palīdzot īstenot stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), saskaņā ar to valsts, reģionālajiem un vietējiem kontekstiem, apstākļiem un tiesību aktiem.

| 34. | Uzlabot efektīvu saikni starp attiecīgajām ministrijām, kā arī ar ieinteresētajām personām, piemēram, sociālajiem partneriem, uzņēmumiem, nevalstiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai uzlabotu saskaņotību starp pieaugušo izglītības politikas pasākumiem un plašākiem sociālekonomiskās politikas pasākumiem. Šādu visas valdības un dažādu ieinteresēto personu pieeju vēl vairāk var stiprināt ar efektīvu valsts, reģionālu un vietējo koordināciju, kas radītu saikni starp politiku un praksi. |
| --- | --- |

34.

Uzlabot efektīvu saikni starp attiecīgajām ministrijām, kā arī ar ieinteresētajām personām, piemēram, sociālajiem partneriem, uzņēmumiem, nevalstiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai uzlabotu saskaņotību starp pieaugušo izglītības politikas pasākumiem un plašākiem sociālekonomiskās politikas pasākumiem. Šādu visas valdības un dažādu ieinteresēto personu pieeju vēl vairāk var stiprināt ar efektīvu valsts, reģionālu un vietējo koordināciju, kas radītu saikni starp politiku un praksi.

| 35. | Atbalstīt pieaugušo izglītību ar mūžilgu atbalstu un karjeras attīstību, veidojot partnerības visos līmeņos. Atbilstīgi kvalitātes nodrošināšanas principiem šim atbalstam vajadzētu būt saistītam ar informēšanas pasākumiem, validāciju un informēšanu, tādējādi sekmējot Padomes Ieteikuma “Prasmju pilnveides ceļi” īstenošanu. Tas nodrošinās, ka visiem pieaugušajiem ir iespēja attīstīt pamatprasmes un pamatkompetences, pamatojoties uz savām vajadzībām, un sasniegt tādu prasmju līmeni, kāds ir vajadzīgs mūsdienu sabiedrībā un darba tirgū. |
| --- | --- |

35.

Atbalstīt pieaugušo izglītību ar mūžilgu atbalstu un karjeras attīstību, veidojot partnerības visos līmeņos. Atbilstīgi kvalitātes nodrošināšanas principiem šim atbalstam vajadzētu būt saistītam ar informēšanas pasākumiem, validāciju un informēšanu, tādējādi sekmējot Padomes Ieteikuma “Prasmju pilnveides ceļi” īstenošanu. Tas nodrošinās, ka visiem pieaugušajiem ir iespēja attīstīt pamatprasmes un pamatkompetences, pamatojoties uz savām vajadzībām, un sasniegt tādu prasmju līmeni, kāds ir vajadzīgs mūsdienu sabiedrībā un darba tirgū.

| 36. | Īstenojot Padomes Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, panākt progresu tajā, ka tiek nodrošināta validācijas iespēju pieejamība visiem pieaugušajiem, tādējādi arī nodrošinot otrās iespējas un, iespējams, radot iespējas apgūt pilnvērtīgu vai daļēju kvalifikāciju. |
| --- | --- |

36.

Īstenojot Padomes Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, panākt progresu tajā, ka tiek nodrošināta validācijas iespēju pieejamība visiem pieaugušajiem, tādējādi arī nodrošinot otrās iespējas un, iespējams, radot iespējas apgūt pilnvērtīgu vai daļēju kvalifikāciju.

| 37. | Atbalstīt pieaugušo izglītības paplašināšanu vidējās un augstākās izglītības līmenī, gan vispārējā, gan profesionālajā izglītībā, nodrošinot elastīgus mācīšanās veidus, piemēram, vakara nodarbības, daļēja laika izglītība, attālināta un jaukta tipa mācīšanās, kā arī dot pieaugušajiem izglītības apguvējiem iespēju a) iegūt kvalifikāciju EKI 4. līmenī un augstāk un b) apgūt īsus kursus, kas ļauj aktualizēt, paplašināt un padziļināt kompetences. |
| --- | --- |

37.

Atbalstīt pieaugušo izglītības paplašināšanu vidējās un augstākās izglītības līmenī, gan vispārējā, gan profesionālajā izglītībā, nodrošinot elastīgus mācīšanās veidus, piemēram, vakara nodarbības, daļēja laika izglītība, attālināta un jaukta tipa mācīšanās, kā arī dot pieaugušajiem izglītības apguvējiem iespēju a) iegūt kvalifikāciju EKI 4. līmenī un augstāk un b) apgūt īsus kursus, kas ļauj aktualizēt, paplašināt un padziļināt kompetences.

| 38. | Paaugstināt pieaugušo izglītotāju un pasniedzēju (5) profesionālo statusu un atbalstīt viņu profesionalizāciju, un uzlabot viņu sākotnējo un tālāko izglītību un apmācību un profesionālo attīstību, tostarp, atbalstot inovatīvu pieeju (piemēram, jauktas, tiešsaistes, attālinātas mācības, hibrīdmācības u. c.) un resursu (IKT infrastruktūra un aprīkojums) pielietošanu. |
| --- | --- |

38.

Paaugstināt pieaugušo izglītotāju un pasniedzēju (5) profesionālo statusu un atbalstīt viņu profesionalizāciju, un uzlabot viņu sākotnējo un tālāko izglītību un apmācību un profesionālo attīstību, tostarp, atbalstot inovatīvu pieeju (piemēram, jauktas, tiešsaistes, attālinātas mācības, hibrīdmācības u. c.) un resursu (IKT infrastruktūra un aprīkojums) pielietošanu.

| 39. | Attiecīgos gadījumos atbalstīt kvalitatīvu un uz iekļaušanu balstītu izglītības, mācību un mācīšanās procesu digitalizāciju organizatoriskā un individuālā līmenī. Papildus tam – plašāk un efektīvāk palīdzēt pieaugušajiem, kas mācās, un izglītot un apmācīt viņus digitālo rīku lietošanā, vienlaikus ņemot vērā digitālo plaisu un digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem. |
| --- | --- |

39.

Attiecīgos gadījumos atbalstīt kvalitatīvu un uz iekļaušanu balstītu izglītības, mācību un mācīšanās procesu digitalizāciju organizatoriskā un individuālā līmenī. Papildus tam – plašāk un efektīvāk palīdzēt pieaugušajiem, kas mācās, un izglītot un apmācīt viņus digitālo rīku lietošanā, vienlaikus ņemot vērā digitālo plaisu un digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem.

| 40. | Censties izstrādāt vienkāršus, elastīgus un plašus mehānismus uzņēmumiem un indivīdiem, lai vairotu informētību un sekmētu izmaiņas mentalitātē starp indivīdiem un sabiedrībā, pamatojoties uz mūžizglītības koncepciju, kurā uzsvērta vajadzība pastāvīgi apgūt zināšanas, prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

40.

Censties izstrādāt vienkāršus, elastīgus un plašus mehānismus uzņēmumiem un indivīdiem, lai vairotu informētību un sekmētu izmaiņas mentalitātē starp indivīdiem un sabiedrībā, pamatojoties uz mūžizglītības koncepciju, kurā uzsvērta vajadzība pastāvīgi apgūt zināšanas, prasmes un kompetences.

| 41. | Sekmēt mūžizglītību un popularizēt pieaugušo līdzdalību mācībās, izmantojot dažādus instrumentus, piemēram, EPALE jeb Eiropas Pieaugušo izglītības e-platformu (piemēram, atbalstot pieaugušo izglītības speciālistus, tostarp pieaugušo izglītotājus un pasniedzējus, orientācijas un atbalsta personālu, pētniekus un akadēmisko aprindu pārstāvjus un politikas veidotājus). |
| --- | --- |

41.

Sekmēt mūžizglītību un popularizēt pieaugušo līdzdalību mācībās, izmantojot dažādus instrumentus, piemēram, EPALE jeb Eiropas Pieaugušo izglītības e-platformu (piemēram, atbalstot pieaugušo izglītības speciālistus, tostarp pieaugušo izglītotājus un pasniedzējus, orientācijas un atbalsta personālu, pētniekus un akadēmisko aprindu pārstāvjus un politikas veidotājus).

| 42. | Veicināt pieaugušo, kas mācās, un pieaugušo izglītības personāla mācību mobilitāti, kā arī pārrobežu sadarbību, tostarp attiecīgos gadījumos ar “Erasmus+” programmas, ES kohēzijas politikas līdzekļu un citu instrumentu palīdzību. |
| --- | --- |

42.

Veicināt pieaugušo, kas mācās, un pieaugušo izglītības personāla mācību mobilitāti, kā arī pārrobežu sadarbību, tostarp attiecīgos gadījumos ar “Erasmus+” programmas, ES kohēzijas politikas līdzekļu un citu instrumentu palīdzību.

| 43. | Turpināt centienus likvidēt esošos šķēršļus un kavēkļus visu veidu mācībām, tostarp problēmas, kas saistītas ar mobilitāti, piekļūstamību, dzimumu nelīdztiesību, atbalstu, informēšanu, pakalpojumiem, kas domāti izglītojamajiem, un iepriekšējas mācīšanās atzīšanu kā daļu no mācīšanās rezultātiem. |
| --- | --- |

43.

Turpināt centienus likvidēt esošos šķēršļus un kavēkļus visu veidu mācībām, tostarp problēmas, kas saistītas ar mobilitāti, piekļūstamību, dzimumu nelīdztiesību, atbalstu, informēšanu, pakalpojumiem, kas domāti izglītojamajiem, un iepriekšējas mācīšanās atzīšanu kā daļu no mācīšanās rezultātiem.

| 44. | Pilnveidot kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, piemēram, veicinot iekšēju un ārēju kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz programmām, procesiem, īstenošanas organizācijām, pieaugušo izglītotājiem un pasniedzējiem un konsultēšanas pasākumiem, kā arī attīstot datu vākšanu, piemēram, izmantojot absolventu gaitu apzināšanā savākto informāciju. |
| --- | --- |

44.

Pilnveidot kvalitātes nodrošināšanas mehānismus, piemēram, veicinot iekšēju un ārēju kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz programmām, procesiem, īstenošanas organizācijām, pieaugušo izglītotājiem un pasniedzējiem un konsultēšanas pasākumiem, kā arī attīstot datu vākšanu, piemēram, izmantojot absolventu gaitu apzināšanā savākto informāciju.

AICINA KOMISIJU SASKAŅĀ AR TĀS KOMPETENCĒM UN IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 45. | Atbalstīt dalībvalstis JEIPP 2030 un tās I pielikumā aprakstīto prioritāro jomu īstenošanā, kā arī to holistisku, saskaņā ar visas valdības pieeju veidotu prasmju stratēģiju potenciālajā izstrādē. |
| --- | --- |

45.

Atbalstīt dalībvalstis JEIPP 2030 un tās I pielikumā aprakstīto prioritāro jomu īstenošanā, kā arī to holistisku, saskaņā ar visas valdības pieeju veidotu prasmju stratēģiju potenciālajā izstrādē.

| 46. | Nodrošināt saskaņā ar JEIPP 2030 īstenoto ES politikas iniciatīvu papildināmību un saskaņotību. |
| --- | --- |

46.

Nodrošināt saskaņā ar JEIPP 2030 īstenoto ES politikas iniciatīvu papildināmību un saskaņotību.

| 47. | Uzturēt ciešus sakarus ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka pastāv elastīga un efektīva pārvaldības struktūra, kā izklāstīts Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), jo īpaši, iesaistot darba grupu pieaugušo izglītības jautājumos, pieaugušo izglītības valsts koordinatoru tīklu, līdzbiedru mācīšanos un citas tīklu veidošanas darbības. |
| --- | --- |

47.

Uzturēt ciešus sakarus ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka pastāv elastīga un efektīva pārvaldības struktūra, kā izklāstīts Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), jo īpaši, iesaistot darba grupu pieaugušo izglītības jautājumos, pieaugušo izglītības valsts koordinatoru tīklu, līdzbiedru mācīšanos un citas tīklu veidošanas darbības.

| 48. | Atbalstīt pieaugušo izglītības valsts koordinatorus, finansējot viņu darbu nolūkā atvieglināt sadarbību starp dalībvalstīm un ar Komisiju JEIPP 2030 īstenošanā. |
| --- | --- |

48.

Atbalstīt pieaugušo izglītības valsts koordinatorus, finansējot viņu darbu nolūkā atvieglināt sadarbību starp dalībvalstīm un ar Komisiju JEIPP 2030 īstenošanā.

| 49. | Vairot zināšanas par pieaugušo izglītību Eiropā, veicot apsekojumus un pētījumus, kas attiecas uz pieaugušo izglītības jautājumu analīzi, tostarp ar Eurydice, CEDEFOP un ETF starpniecību un sadarbībā ar citiem attiecīgiem tīkliem un institūcijām, pilnvērtīgi izmantojot viņu informācijas un pētnieciskās jaudas, neradot papildu slogu dalībvalstīm. Uzmanība būtu jāpievērš arī vecuma grupai virs 65 gadiem, apzinot salīdzinošus faktus un datus par viņu līdzdalību pieaugušo izglītībā. |
| --- | --- |

49.

Vairot zināšanas par pieaugušo izglītību Eiropā, veicot apsekojumus un pētījumus, kas attiecas uz pieaugušo izglītības jautājumu analīzi, tostarp ar Eurydice, CEDEFOP un ETF starpniecību un sadarbībā ar citiem attiecīgiem tīkliem un institūcijām, pilnvērtīgi izmantojot viņu informācijas un pētnieciskās jaudas, neradot papildu slogu dalībvalstīm. Uzmanība būtu jāpievērš arī vecuma grupai virs 65 gadiem, apzinot salīdzinošus faktus un datus par viņu līdzdalību pieaugušo izglītībā.

| 50. | Turpināt un pastiprināt sadarbību ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, piemēram, ESAO, ANO (jo īpaši UNESCO un SDO) un Eiropas Padomi, kā arī ar attiecīgām reģionālām vai pasaules mēroga iniciatīvām, piemēram, Rietumbalkānos, Austrumu partnerībā utt. |
| --- | --- |

50.

Turpināt un pastiprināt sadarbību ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, piemēram, ESAO, ANO (jo īpaši UNESCO un SDO) un Eiropas Padomi, kā arī ar attiecīgām reģionālām vai pasaules mēroga iniciatīvām, piemēram, Rietumbalkānos, Austrumu partnerībā utt.

| 51. | Nodrošināt Eiropas līmenī pieejamos līdzekļus JEIPP 2030 īstenošanas atbalstam, izmantojot attiecīgās ES programmas, fondus un instrumentus, piemēram, Erasmus+, Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, Atveseļošanas un noturības mehānismu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu u. c. |
| --- | --- |

51.

Nodrošināt Eiropas līmenī pieejamos līdzekļus JEIPP 2030 īstenošanas atbalstam, izmantojot attiecīgās ES programmas, fondus un instrumentus, piemēram, Erasmus+, Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, Atveseļošanas un noturības mehānismu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, InvestEU, tehniskā atbalsta instrumentu u. c.

| 52. | Iesniegt un regulāri sniegt jaunāko informāciju Padomei par sistemātisko pārskatu un ceļvedi par pašreizējo un plānoto politiku, sadarbības instrumentiem, finansēšanas instrumentiem, iniciatīvām un mērķtiecīgiem uzaicinājumiem Savienības līmenī, piemēram, prasmju pilnveides ceļš, Erasmus+ un Eiropas pusgads, ar kuriem veicina JEIPP 2030 izveidi. |
| --- | --- |

52.

Iesniegt un regulāri sniegt jaunāko informāciju Padomei par sistemātisko pārskatu un ceļvedi par pašreizējo un plānoto politiku, sadarbības instrumentiem, finansēšanas instrumentiem, iniciatīvām un mērķtiecīgiem uzaicinājumiem Savienības līmenī, piemēram, prasmju pilnveides ceļš, Erasmus+ un Eiropas pusgads, ar kuriem veicina JEIPP 2030 izveidi.

| 53. | Ziņot par JEIPP 2030 īstenošanu kā daļu no stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (2021–2030), pamatojoties uz darbu, ko veikuši valstu koordinatori pieaugušo izglītības jomā, Pieaugušo izglītības jautājumu darba grupas darbu, pētījumiem un pētniecības ekspertu paveikto. |
| --- | --- |

53.

Ziņot par JEIPP 2030 īstenošanu kā daļu no stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (2021–2030), pamatojoties uz darbu, ko veikuši valstu koordinatori pieaugušo izglītības jomā, Pieaugušo izglītības jautājumu darba grupas darbu, pētījumiem un pētniecības ekspertu paveikto.

| 54. | Veicināt turpmāku EPALE izstrādi un īstenošanu; šī platforma atbalsta un stiprina pieaugušo izglītības speciālistus, izmantojot apmaiņu starp kolēģiem, blogu ierakstus, forumus, tīklošanu un sniedzot kvalitatīvu, precīzu un būtisku informāciju par visiem pieaugušo izglītības aspektiem. |
| --- | --- |

54.

Veicināt turpmāku EPALE izstrādi un īstenošanu; šī platforma atbalsta un stiprina pieaugušo izglītības speciālistus, izmantojot apmaiņu starp kolēģiem, blogu ierakstus, forumus, tīklošanu un sniedzot kvalitatīvu, precīzu un būtisku informāciju par visiem pieaugušo izglītības aspektiem.

| 55. | Sniegt atbalstu dalībvalstīm, tostarp ar finansējuma palīdzību, to regulārajā dalībā pētniecības ciklos, kuras mērķis ir iegūt salīdzināmus datus par to progresu pieaugušo prasmju jomā (ESAO pieaugušo prasmju apsekojums [PIAAC], pieaugušo izglītības apsekojums un darbaspēka apsekojums). |
| --- | --- |

55.

Sniegt atbalstu dalībvalstīm, tostarp ar finansējuma palīdzību, to regulārajā dalībā pētniecības ciklos, kuras mērķis ir iegūt salīdzināmus datus par to progresu pieaugušo prasmju jomā (ESAO pieaugušo prasmju apsekojums [PIAAC], pieaugušo izglītības apsekojums un darbaspēka apsekojums).

---

(1)  EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Skatīt, piemēram, šādas publikācijas: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (ET2020 darba grupa pieaugušo izglītības jautājumos, 2020), Adult learning and education and COVID-19 (UNESCO Mūžizglītības institūts, 2020) un Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (ESAO, 2021).

(3)  Education and training monitor 2020. Teaching and learning in a digital age, SWD (2020) 234 final. Datu avots: Eurostat, ES darbaspēka apsekojums (2022. gadā paredzama metodikas maiņa).

(4)  Mērķi ir definēti kā ES vidējie rādītāji, kas kopīgi jāsasniedz dalībvalstīm. Kad Komisija sagatavo ziņojumu par progresu šo mērķu īstenošanā, tostarp attiecīgā gadījumā Eiropas pusgada kontekstā, tai būtu jāņem vērā īpatnības, kas raksturīgas dažādām valstu sistēmām un apstākļiem. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Savienības piedāvātās finansēšanas iespējas, rīkojoties saskaņā ar konkrētās valsts apstākļiem, prioritātēm un problēmām. Mērķi neliedz pieņemt turpmākus lēmumus par to, kā tiek izmantoti Savienības finansēšanas instrumenti 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas un Next Generation EU ietvaros.

(5)  Šajā rezolūcijā skolotājs ir persona, kurai ir atzīts skolotāja (vai līdzvērtīgs) statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, savukārt pasniedzējs ir jebkura persona, kas veic vienu vai vairākas ar (teorētiskajām vai praktiskajām) mācībām saistītas darbības izglītības vai mācību iestādē vai darbavietā. Tie ir gan skolotāji vispārējās izglītības līmenī, gan augstākās izglītības mācībspēki, skolotāji un pasniedzēji sākotnējā un tālākā profesionālajā izglītībā un apmācībā, kā arī agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālisti un pieaugušo pedagogi – saskaņā ar Padomes secinājumiem par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (OV C 193, 9.6.2020., 11. lpp).

---

I PIELIKUMS

Ņemot vērā konkrētos apstākļus katrā dalībvalstī, un atbilstoši valsts prioritātēm, dalībvalstis tiek aicinātas, ja nepieciešams – ar Komisijas atbalstu – galveno uzmanību veltīt tālāk minētajām jomām.

1.prioritārā joma – Pārvaldība

| a) | Partnerības starp valdībām, reģionālajām un vietējām iestādēm, izglītības un mācību sniedzējiem, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem, valsts nodarbinātības un sociālajiem dienestiem, kā arī pilsonisko sabiedrību ir nepieciešamas un ir cieši saistītas ar visu iesaistīto pušu kopīgo atbildību. Šī atbildība ietver uzdevumus, tostarp izglītības un mācību vajadzību analīzi un pieaugušo mācību iespēju attīstīšanu, visu ieinteresēto personu iesaistes un sadarbības optimizēšanu, izpratnes veicināšanu un informēšanu, un atbalstu pietiekamas profesionālās orientācijas un konsultāciju sniegšanai pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

a)

Partnerības starp valdībām, reģionālajām un vietējām iestādēm, izglītības un mācību sniedzējiem, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem, valsts nodarbinātības un sociālajiem dienestiem, kā arī pilsonisko sabiedrību ir nepieciešamas un ir cieši saistītas ar visu iesaistīto pušu kopīgo atbildību. Šī atbildība ietver uzdevumus, tostarp izglītības un mācību vajadzību analīzi un pieaugušo mācību iespēju attīstīšanu, visu ieinteresēto personu iesaistes un sadarbības optimizēšanu, izpratnes veicināšanu un informēšanu, un atbalstu pietiekamas profesionālās orientācijas un konsultāciju sniegšanai pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmumiem.

| b) | Vispārējo apstākļu stiprināšana sadarbībai pieaugušo izglītības vajadzību jomā: censties izstrādāt visaptverošu pieeju pieaugušo izglītībai, kas ietver visus pieaugušo izglītības un mācību veidus, formas un līmeņus un citas attiecīgas mācīšanās iespēju formas, un precizē visu iesaistīto nozaru lomu. Tai būtu jānodrošina starpnozaru pārraudzība, kā arī ministriju un starpnozaru partnerības, kā rezultātā tiktu panākta politikas saskaņotība. Šādas pieejas, kas ir daļa no mūžizglītības, rezultātā varētu izveidot pieaugušo izglītības stratēģijas un valstu prasmju stratēģijas, kuru pamatā ir pētniecība, pierādījumi un dati. |
| --- | --- |

b)

Vispārējo apstākļu stiprināšana sadarbībai pieaugušo izglītības vajadzību jomā: censties izstrādāt visaptverošu pieeju pieaugušo izglītībai, kas ietver visus pieaugušo izglītības un mācību veidus, formas un līmeņus un citas attiecīgas mācīšanās iespēju formas, un precizē visu iesaistīto nozaru lomu. Tai būtu jānodrošina starpnozaru pārraudzība, kā arī ministriju un starpnozaru partnerības, kā rezultātā tiktu panākta politikas saskaņotība. Šādas pieejas, kas ir daļa no mūžizglītības, rezultātā varētu izveidot pieaugušo izglītības stratēģijas un valstu prasmju stratēģijas, kuru pamatā ir pētniecība, pierādījumi un dati.

| c) | Ieinteresēto personu sadarbībai un partnerībai valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu jāatbilst pieaugušo, kas mācās, un darba devēju vajadzībām, tostarp, ja iespējams un atbilstīgi valstu apstākļiem, jānodrošina efektīva un lietderīga pieaugušo izglītības iniciatīvu finansēšana. |
| --- | --- |

c)

Ieinteresēto personu sadarbībai un partnerībai valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu jāatbilst pieaugušo, kas mācās, un darba devēju vajadzībām, tostarp, ja iespējams un atbilstīgi valstu apstākļiem, jānodrošina efektīva un lietderīga pieaugušo izglītības iniciatīvu finansēšana.

2.prioritārā joma – Mūžizglītības iespēju piedāvājums un izmantojums

| a) | Ir ārkārtīgi svarīgi palielināt pieaugušo informētību par to, cik svarīga ir mācīšanās mūža garumā, kam būtu jāpievēršas regulāros intervālos visā cilvēka dzīves laikā. |
| --- | --- |

a)

Ir ārkārtīgi svarīgi palielināt pieaugušo informētību par to, cik svarīga ir mācīšanās mūža garumā, kam būtu jāpievēršas regulāros intervālos visā cilvēka dzīves laikā.

| b) | Pieaugušo izglītībai būtu jākļūst individuālāk pielāgotai. Tā būtu jāveicina un jāatbalsta, izmantojot efektīvas mūžilgas profesionālās orientācijas sistēmas ar informatīviem pasākumiem, kā arī integrētas sistēmas iepriekšējās mācīšanās validēšanai. |
| --- | --- |

b)

Pieaugušo izglītībai būtu jākļūst individuālāk pielāgotai. Tā būtu jāveicina un jāatbalsta, izmantojot efektīvas mūžilgas profesionālās orientācijas sistēmas ar informatīviem pasākumiem, kā arī integrētas sistēmas iepriekšējās mācīšanās validēšanai.

| c) | Esošajām prasmju prognozēšanas sistēmām (prasmju apzināšanai) vajadzētu būt pieejamām visām ieinteresētajām personām, lai atbalstītu mūžilgas profesionālās orientācijas un pieaugušo izglītības plānošanu. |
| --- | --- |

c)

Esošajām prasmju prognozēšanas sistēmām (prasmju apzināšanai) vajadzētu būt pieejamām visām ieinteresētajām personām, lai atbalstītu mūžilgas profesionālās orientācijas un pieaugušo izglītības plānošanu.

| d) | Attiecīgā gadījumā finansiālu stimulu, nodokļu stimulu un citu sociālo pabalstu vai kompensējošo pasākumu integrēšanai darba devēja līmenī pieaugušo izglītības politikas īstenošanā būtu jāpalielina darba devēju apņemšanās īstenot pieaugušo izglītību. |
| --- | --- |

d)

Attiecīgā gadījumā finansiālu stimulu, nodokļu stimulu un citu sociālo pabalstu vai kompensējošo pasākumu integrēšanai darba devēja līmenī pieaugušo izglītības politikas īstenošanā būtu jāpalielina darba devēju apņemšanās īstenot pieaugušo izglītību.

| e) | Ilgtspējīgs publiskais finansējums būtu jāpapildina ar citu finansējumu dažādos līmeņos (Eiropas, valsts, reģionālā, vietējā, darba devēja, individuālā līmenī), kas paredzēts visu veidu, formu un līmeņu pieaugušo izglītībai. Līdzekļu efektīvai piešķiršanai un izmantošanai ir izšķiroša nozīme, un tā ir jāpielāgo individuālajām mācību vajadzībām. Šajā ziņā svarīga loma ir izdevumu uzraudzībai. |
| --- | --- |

e)

Ilgtspējīgs publiskais finansējums būtu jāpapildina ar citu finansējumu dažādos līmeņos (Eiropas, valsts, reģionālā, vietējā, darba devēja, individuālā līmenī), kas paredzēts visu veidu, formu un līmeņu pieaugušo izglītībai. Līdzekļu efektīvai piešķiršanai un izmantošanai ir izšķiroša nozīme, un tā ir jāpielāgo individuālajām mācību vajadzībām. Šajā ziņā svarīga loma ir izdevumu uzraudzībai.

3.prioritārā joma – Pieejamība un elastīgums

| a) | Pieaugušo izglītībai vajadzētu būt elastīgai laika, vietas, resursu, organizācijas un īstenošanas formas ziņā, un tajā būtu jāietver dažādas pieejas un pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību, iekļaušanu un motivāciju mācīties. Tai būtu jāļauj reģistrēties ne tikai dažādos formālās izglītības un mācību līmeņos, bet arī citās programmās, tostarp neformālā līmenī, kuru mērķis ir pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana, kā arī plašāka mācīšanās paradigma. Nolūkā pielāgoties ģimenes, dzīves un darba pienākumiem elastība ir būtiska, lai palielinātu pieaugušo skaitu mācībās un viņus tajās noturētu. Pieaugušo izglītībai ir jānodrošina kvalitatīvas programmas neatkarīgi no tā, vai finansējums ir privāts vai publisks. |
| --- | --- |

a)

Pieaugušo izglītībai vajadzētu būt elastīgai laika, vietas, resursu, organizācijas un īstenošanas formas ziņā, un tajā būtu jāietver dažādas pieejas un pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību, iekļaušanu un motivāciju mācīties. Tai būtu jāļauj reģistrēties ne tikai dažādos formālās izglītības un mācību līmeņos, bet arī citās programmās, tostarp neformālā līmenī, kuru mērķis ir pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana, kā arī plašāka mācīšanās paradigma. Nolūkā pielāgoties ģimenes, dzīves un darba pienākumiem elastība ir būtiska, lai palielinātu pieaugušo skaitu mācībās un viņus tajās noturētu. Pieaugušo izglītībai ir jānodrošina kvalitatīvas programmas neatkarīgi no tā, vai finansējums ir privāts vai publisks.

| b) | Izglītības un mācību programmām, ko piedāvā saistībā ar pieaugušo izglītību, būtu jābalstās uz individuālu izglītojamo iepriekšējām zināšanām, prasmēm un kompetencēm, pieredzi, vēlmēm un īpatnībām atbilstīgi viņu vajadzībām, iespējamiem pašnovērtējuma rezultātiem un īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām. Izglītības un mācīšanās pieeja, kas mudina pieaugušos paust savu piederību, vēlmes un vajadzības, ir iekļaujoša un motivē pieaugušos izglītoties un progresēt, vienlaikus piedāvājot personīgās un karjeras attīstības iespējas, kopienu mācīšanos, starppaaudžu mācīšanos un citus sociālos aspektus. |
| --- | --- |

b)

Izglītības un mācību programmām, ko piedāvā saistībā ar pieaugušo izglītību, būtu jābalstās uz individuālu izglītojamo iepriekšējām zināšanām, prasmēm un kompetencēm, pieredzi, vēlmēm un īpatnībām atbilstīgi viņu vajadzībām, iespējamiem pašnovērtējuma rezultātiem un īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām. Izglītības un mācīšanās pieeja, kas mudina pieaugušos paust savu piederību, vēlmes un vajadzības, ir iekļaujoša un motivē pieaugušos izglītoties un progresēt, vienlaikus piedāvājot personīgās un karjeras attīstības iespējas, kopienu mācīšanos, starppaaudžu mācīšanos un citus sociālos aspektus.

| c) | Pieaugušo izglītībai būtu arī jāveicina zināšanu, prasmju un kompetenču iegūšana un nostiprināšana un tādējādi jāpalīdz nodrošināt iekļaujošāku sabiedrību un garantēt vienlīdzīgas iespējas atbilstīgi konkrētajiem apstākļiem un sociālekonomiskajai izcelsmei, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām. |
| --- | --- |

c)

Pieaugušo izglītībai būtu arī jāveicina zināšanu, prasmju un kompetenču iegūšana un nostiprināšana un tādējādi jāpalīdz nodrošināt iekļaujošāku sabiedrību un garantēt vienlīdzīgas iespējas atbilstīgi konkrētajiem apstākļiem un sociālekonomiskajai izcelsmei, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām.

| d) | Būtu jāapsver iespēja ieviest finanšu un citus atbalsta pasākumus, kā arī konkrētas darbības izglītojamo atbalstam. Kā piemērus var minēt tādus finansiālus stimulus kā aizdevumus, dotācijas un nodokļu atvieglojumus. |
| --- | --- |

d)

Būtu jāapsver iespēja ieviest finanšu un citus atbalsta pasākumus, kā arī konkrētas darbības izglītojamo atbalstam. Kā piemērus var minēt tādus finansiālus stimulus kā aizdevumus, dotācijas un nodokļu atvieglojumus.

| e) | Mikroapliecinājumu koncepcijas un izmantošanas analīze var palīdzēt paplašināt mācīšanās iespējas un varētu stiprināt mūžizglītību, nodrošinot elastīgākas un modulārākas mācīšanās iespējas un piedāvājot iekļaujošākus mācīšanās ceļus. |
| --- | --- |

e)

Mikroapliecinājumu koncepcijas un izmantošanas analīze var palīdzēt paplašināt mācīšanās iespējas un varētu stiprināt mūžizglītību, nodrošinot elastīgākas un modulārākas mācīšanās iespējas un piedāvājot iekļaujošākus mācīšanās ceļus.

4.prioritārā joma – Kvalitāte, taisnīgums, iekļautība un panākumi pieaugušo izglītībā

Profesionalizācija

| a) | Pieaugušo izglītotājiem un pasniedzējiem, tostarp praktiķiem (piemēram, mentoriem, privātskolotājiem) un citiem speciālistiem, kas iesaistīti tādu darbību atbalstīšanā kā profesionālā orientācija, validēšana, informēšana, izpratnes veicināšana, līderība un pārvaldība pieaugušo izglītībā, ir vajadzīga profesionalizācija un spēju veidošana. Pieaugušo izglītības speciālistu pamatprasmju definēšana un apstiprināšana varētu sniegt pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

a)

Pieaugušo izglītotājiem un pasniedzējiem, tostarp praktiķiem (piemēram, mentoriem, privātskolotājiem) un citiem speciālistiem, kas iesaistīti tādu darbību atbalstīšanā kā profesionālā orientācija, validēšana, informēšana, izpratnes veicināšana, līderība un pārvaldība pieaugušo izglītībā, ir vajadzīga profesionalizācija un spēju veidošana. Pieaugušo izglītības speciālistu pamatprasmju definēšana un apstiprināšana varētu sniegt pievienoto vērtību.

| b) | Pieaugušo izglītībā profesionalizācija ir būtiska nodrošinātās izglītības un mācību kvalitātei (piemēram, papildus ar saturu saistītām prasmēm pieaugušajiem, kas mācās, ir jāapgūst sociālās un digitālās prasmes, kurām ir vajadzīga atšķirīga/pielāgota mācīšanas pieeja). Pieaugušo izglītotāji un pasniedzēji būtu jāatbalsta uz kompetencēm balstītas mācīšanas un mācīšanās īstenošanā, tostarp izmantojot konsultantus un mācīšanos no līdzbiedriem. |
| --- | --- |

b)

Pieaugušo izglītībā profesionalizācija ir būtiska nodrošinātās izglītības un mācību kvalitātei (piemēram, papildus ar saturu saistītām prasmēm pieaugušajiem, kas mācās, ir jāapgūst sociālās un digitālās prasmes, kurām ir vajadzīga atšķirīga/pielāgota mācīšanas pieeja). Pieaugušo izglītotāji un pasniedzēji būtu jāatbalsta uz kompetencēm balstītas mācīšanas un mācīšanās īstenošanā, tostarp izmantojot konsultantus un mācīšanos no līdzbiedriem.

| c) | Labi attīstīts pieaugušo izglītības sniedzēju un citu partneru, kas piedāvā mācību iespējas, tīkls un partnerība varētu nodrošināt, ka pieaugušo izglītība kļūst pieejamāka un ka nauda un laiks kļūst par mazāk traucējošiem faktoriem nekā iepriekš. |
| --- | --- |

c)

Labi attīstīts pieaugušo izglītības sniedzēju un citu partneru, kas piedāvā mācību iespējas, tīkls un partnerība varētu nodrošināt, ka pieaugušo izglītība kļūst pieejamāka un ka nauda un laiks kļūst par mazāk traucējošiem faktoriem nekā iepriekš.

Mobilitāte

| d) | Pieaugušo, kas mācās, pieaugušo izglītotāju un pasniedzēju un citu pieaugušo izglītībā ieinteresēto personu mobilitāte arī turpmāk būtu jāpaplašina kā būtisks Eiropas sadarbības elements un instruments pieaugušo izglītības kvalitātes uzlabošanai un daudzvalodības veicināšanai Eiropas Savienībā. Būtu jāturpina centieni likvidēt pastāvošos šķēršļus un traucēkļus visu veidu mācīšanās un mācīšanas mobilitātei, tostarp problēmas, kas saistītas ar piekļuvi, profesionālo orientāciju, studentu pakalpojumiem un mācīšanās rezultātu atzīšanu. |
| --- | --- |

d)

Pieaugušo, kas mācās, pieaugušo izglītotāju un pasniedzēju un citu pieaugušo izglītībā ieinteresēto personu mobilitāte arī turpmāk būtu jāpaplašina kā būtisks Eiropas sadarbības elements un instruments pieaugušo izglītības kvalitātes uzlabošanai un daudzvalodības veicināšanai Eiropas Savienībā. Būtu jāturpina centieni likvidēt pastāvošos šķēršļus un traucēkļus visu veidu mācīšanās un mācīšanas mobilitātei, tostarp problēmas, kas saistītas ar piekļuvi, profesionālo orientāciju, studentu pakalpojumiem un mācīšanās rezultātu atzīšanu.

| e) | Izmantot programmu Erasmus+, kas piedāvā dažādas jaunas iespējas ar mērķi stiprināt mobilitāti ES iekšienē un ārpus ES un stiprināt pārrobežu sadarbību, ko, iespējams, papildinātu finansējums no ESF+ resursiem. |
| --- | --- |

e)

Izmantot programmu Erasmus+, kas piedāvā dažādas jaunas iespējas ar mērķi stiprināt mobilitāti ES iekšienē un ārpus ES un stiprināt pārrobežu sadarbību, ko, iespējams, papildinātu finansējums no ESF+ resursiem.

Iekļaušana

| f) | Pieaugušo izglītība ir svarīga nolūkā veicināt dzimumu līdztiesību un solidaritāti starp dažādām vecuma grupām un starp kultūrām un cilvēkiem no dažādām vidēm, kā arī nolūkā veicināt demokrātisku pilsoniskumu un ES pamatvērtības; šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātām grupām. |
| --- | --- |

f)

Pieaugušo izglītība ir svarīga nolūkā veicināt dzimumu līdztiesību un solidaritāti starp dažādām vecuma grupām un starp kultūrām un cilvēkiem no dažādām vidēm, kā arī nolūkā veicināt demokrātisku pilsoniskumu un ES pamatvērtības; šajā sakarā īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātām grupām.

| g) | Ir nepieciešams līdzsvarots resursu sadalījums pieaugušo izglītībai izglītības un mācību jomā. Ir jāapsver finansēšanas modeļi, kuru pamatā ir kopīga atbildība un stingra sabiedrības apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz pieaugušo mērķgrupām, kuras nāk no nelabvēlīgas vides, kurām ir invaliditāte vai kuras ietekmē citi faktori, kas var izraisīt atstumtību. |
| --- | --- |

g)

Ir nepieciešams līdzsvarots resursu sadalījums pieaugušo izglītībai izglītības un mācību jomā. Ir jāapsver finansēšanas modeļi, kuru pamatā ir kopīga atbildība un stingra sabiedrības apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz pieaugušo mērķgrupām, kuras nāk no nelabvēlīgas vides, kurām ir invaliditāte vai kuras ietekmē citi faktori, kas var izraisīt atstumtību.

| h) | Būtu jāapsver stimuli, ar ko novērst šķēršļus, kas kavē visu mērķgrupu dalību pieaugušo izglītībā, piemēram, laika trūkums mācībām, vājas pamatprasmes, vājas profesionālās prasmes, nepieejamība, zems motivācijas līmenis un negatīva attieksme pret mācīšanos. Lai atgrieztu pie mācībām nemotivētus pieaugušos un konkrētas mērķgrupas, ir būtiska sadarbība ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

h)

Būtu jāapsver stimuli, ar ko novērst šķēršļus, kas kavē visu mērķgrupu dalību pieaugušo izglītībā, piemēram, laika trūkums mācībām, vājas pamatprasmes, vājas profesionālās prasmes, nepieejamība, zems motivācijas līmenis un negatīva attieksme pret mācīšanos. Lai atgrieztu pie mācībām nemotivētus pieaugušos un konkrētas mērķgrupas, ir būtiska sadarbība ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| i) | Starppaaudžu mācīšanās, tostarp vecuma grupa 65+ gadi, var palīdzēt veicināt labklājību, kā arī aktīvas, autonomas un veselīgas vecumdienas. |
| --- | --- |

i)

Starppaaudžu mācīšanās, tostarp vecuma grupa 65+ gadi, var palīdzēt veicināt labklājību, kā arī aktīvas, autonomas un veselīgas vecumdienas.

Kvalitātes nodrošināšana

| j) | Attiecīgi būtu jāturpina stiprināt pieaugušo izglītības un mācību sniedzēju un to partneru kvalitātes nodrošināšana sistēmiskā līmenī. |
| --- | --- |

j)

Attiecīgi būtu jāturpina stiprināt pieaugušo izglītības un mācību sniedzēju un to partneru kvalitātes nodrošināšana sistēmiskā līmenī.

| k) | Pieaugušo izglītības nodrošināšanas rezultātu uzraudzība var uzlabot kvalitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

k)

Pieaugušo izglītības nodrošināšanas rezultātu uzraudzība var uzlabot kvalitātes nodrošināšanu.

| l) | Izglītībai un mācībām vajadzētu būt vairāk centrētām uz izglītojamo, un tā varētu sniegt īsu mācīšanās pieredzi nolūkā iegūt vai atjaunināt mērķorientētas kompetences. |
| --- | --- |

l)

Izglītībai un mācībām vajadzētu būt vairāk centrētām uz izglītojamo, un tā varētu sniegt īsu mācīšanās pieredzi nolūkā iegūt vai atjaunināt mērķorientētas kompetences.

| m) | Nepārtraukta uzraudzības, novērtēšanas un kvalitātes metožu izstrāde ir būtiska, lai nodrošinātu, ka mācību rezultāti tiek novērtēti un ir iespējams panākt progresu. |
| --- | --- |

m)

Nepārtraukta uzraudzības, novērtēšanas un kvalitātes metožu izstrāde ir būtiska, lai nodrošinātu, ka mācību rezultāti tiek novērtēti un ir iespējams panākt progresu.

| n) | Lai atbalstītu pieaugušo izglītības kvalitāti, valstu un reģionālajām sistēmām vai modeļiem, tostarp iepriekšējo mācību validēšanai un atzīšanai, būtu jātiecas izstrādāt un nodrošināt iekšēju un ārēju kvalitāti. |
| --- | --- |

n)

Lai atbalstītu pieaugušo izglītības kvalitāti, valstu un reģionālajām sistēmām vai modeļiem, tostarp iepriekšējo mācību validēšanai un atzīšanai, būtu jātiecas izstrādāt un nodrošināt iekšēju un ārēju kvalitāti.

5.prioritārā joma – Zaļā un digitālā pārkārtošanās

| a) | Divējādā pārkārtošanās (t. i., digitālā un zaļā) darbojas kā dzinējspēks inovācijām attiecībā uz mācīšanās ceļiem un jaunām izglītības un mācību pieejām, tostarp mācīšanās vidēm. Šiem jauninājumiem jānodrošina caurlaidība un elastīgums starp dažādām pieaugušo izglītības formām un līmeņiem. Digitālā un zaļā pārkārtošanās liek visām paaudzēm attīstīt nepieciešamās zaļās un digitālās prasmes (palielināt digitālo medijpratību un izpratni par vides jautājumiem), lai digitālā vidē strādātu un dzīvotu proaktīvi. Digitālā (jaukta tipa, hibrīda u. c.) mācīšanās prasa arī pieaugušo izglītotāju un pasniedzēju profesionālo attīstību, kā arī atbalstu digitālo rīku izmantošanai un mācību materiālu, pieeju un resursu pielāgošanai. |
| --- | --- |

a)

Divējādā pārkārtošanās (t. i., digitālā un zaļā) darbojas kā dzinējspēks inovācijām attiecībā uz mācīšanās ceļiem un jaunām izglītības un mācību pieejām, tostarp mācīšanās vidēm. Šiem jauninājumiem jānodrošina caurlaidība un elastīgums starp dažādām pieaugušo izglītības formām un līmeņiem. Digitālā un zaļā pārkārtošanās liek visām paaudzēm attīstīt nepieciešamās zaļās un digitālās prasmes (palielināt digitālo medijpratību un izpratni par vides jautājumiem), lai digitālā vidē strādātu un dzīvotu proaktīvi. Digitālā (jaukta tipa, hibrīda u. c.) mācīšanās prasa arī pieaugušo izglītotāju un pasniedzēju profesionālo attīstību, kā arī atbalstu digitālo rīku izmantošanai un mācību materiālu, pieeju un resursu pielāgošanai.

| b) | Izstrādāt pieejas ilgtspējīgas attīstības integrēšanai pieaugušo izglītībā, tostarp pievēršoties attieksmei pret vidi, attīstot piemērotu domāšanas veidu, palielinot informētību un apsverot konkrētu pasākumu veikšanu mācību attīstīšanai. Zināšanu, prasmju un kompetenču apguvei pieaugušo izglītībā vajadzētu būt svarīgam ekoloģiskās pārveides procesa elementam. Zaļās prasmes, t. i., prasmes, kas vajadzīgas mazoglekļa ekonomikā un sabiedrībā, būs vajadzīgas visā sabiedrībā un darbaspēkā (visās nozarēs un visos līmeņos), jo jaunās saimnieciskās darbības rada jaunas (vai atjaunotas) profesijas un mēs cenšamies panākt ilgtspējīgu dzīvesveidu. |
| --- | --- |

b)

Izstrādāt pieejas ilgtspējīgas attīstības integrēšanai pieaugušo izglītībā, tostarp pievēršoties attieksmei pret vidi, attīstot piemērotu domāšanas veidu, palielinot informētību un apsverot konkrētu pasākumu veikšanu mācību attīstīšanai. Zināšanu, prasmju un kompetenču apguvei pieaugušo izglītībā vajadzētu būt svarīgam ekoloģiskās pārveides procesa elementam. Zaļās prasmes, t. i., prasmes, kas vajadzīgas mazoglekļa ekonomikā un sabiedrībā, būs vajadzīgas visā sabiedrībā un darbaspēkā (visās nozarēs un visos līmeņos), jo jaunās saimnieciskās darbības rada jaunas (vai atjaunotas) profesijas un mēs cenšamies panākt ilgtspējīgu dzīvesveidu.

| c) | Papildu atbalsts mācību vides atvēršanai paātrinās digitālo pārveidi vai uzlabos jau esošo infrastruktūru/iniciatīvas, piemēram, veicinot iekļaujošu, digitālu un ilgtspējīgu sabiedrību un mācību darbvietas. Šādai videi būtu jāuzlabo visu vecumu pieaugušo, kas mācās, vienlīdzīga piekļuve digitālajiem materiāliem un jāatbalsta digitālo tehnoloģiju droša izmantošana. Mācību platformas sabiedriskajam labumam būtu jāveido tā, lai dalībniekiem sniegtu motivējošu atbalstu, profesionālu mentorēšanu, profesionālo orientāciju un konsultācijas. |
| --- | --- |

c)

Papildu atbalsts mācību vides atvēršanai paātrinās digitālo pārveidi vai uzlabos jau esošo infrastruktūru/iniciatīvas, piemēram, veicinot iekļaujošu, digitālu un ilgtspējīgu sabiedrību un mācību darbvietas. Šādai videi būtu jāuzlabo visu vecumu pieaugušo, kas mācās, vienlīdzīga piekļuve digitālajiem materiāliem un jāatbalsta digitālo tehnoloģiju droša izmantošana. Mācību platformas sabiedriskajam labumam būtu jāveido tā, lai dalībniekiem sniegtu motivējošu atbalstu, profesionālu mentorēšanu, profesionālo orientāciju un konsultācijas.

---

II PIELIKUMS

ES LĪMENĪ NOTEIKTI MĒRĶI UN RĀDĪTĀJI

Eiropas vidējā snieguma pieaugušo izglītībā uzraudzība

Lai pārraudzītu panākto un apzinātu problēmas, kā arī, sistemātiski vācot, analizējot un pētot starptautiski salīdzināmus datus, sekmētu uz gūtajām atziņām balstītu politikas veidošanu, izmanto virkni atsauces līmeņu un rādītāju par Eiropas vidējo sniegumu pieaugušo izglītības jomā (“ES līmenī noteiktus mērķus”), kuriem būtu jāpalīdz sasniegt JEIPP 2030 izklāstītās stratēģiskās prioritātes. To pamatā vajadzētu būt tikai salīdzināmiem un uzticamiem datiem, un tajos būtu jāņem vērā atšķirīgā situācija katrā dalībvalstī.

1.   ES līmenī noteikti mērķi (1)

Pieaugušo dalība mācībās

Līdz 2025. gadam būtu jāpanāk, ka 25–64 gadus vecu personu vidū pēdējo 12 mēnešu laikā vismaz 47 % ir piedalījušies mācībās (2).

Līdz 2030. gadam būtu jāpanāk, ka 25–64 gadus vecu personu vidū pēdējo 12 mēnešu laikā vismaz 60 % ir piedalījušies mācībās.

2.   ES līmenī noteikti rādītāji

| a) | Mazkvalificēto pieaugušo dalība mācībās (3) |
| --- | --- |

a)

Mazkvalificēto pieaugušo dalība mācībās (3)

| b) | Pieaugušie bezdarbnieki ar nesenu mācību pieredzi (4) |
| --- | --- |

b)

Pieaugušie bezdarbnieki ar nesenu mācību pieredzi (4)

| c) | Pieaugušie ar vismaz digitālajām pamatprasmēm (5) |
| --- | --- |

c)

Pieaugušie ar vismaz digitālajām pamatprasmēm (5)

---

(1)  Par 2025. gada mērķi Padome vienojās savā Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030). ES valstu vai to valdību vadītāji Portu deklarācijā un Eiropadome savos 2021. gada 24. un 25. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja 2030. gada mērķi.

(2)  Eurostat, ES darbaspēka apsekojums, dati tiek vākti, sākot ar 2022. gadu. Ņemot vērā, ka 2022. gadā plānots nomainīt datu avotu (pāriet no pieaugušo izglītības apsekojuma uz ES darbaspēka apsekojumu), šis mērķis ir jāapstiprina 2023. gadā, pamatojoties uz pieredzi, kas saistīta ar jauno datu avotu. Komisija sadarbībā ar Rādītāju un kritēriju pastāvīgo darba grupu izvērtēs šo pārmaiņu ietekmi, salīdzinot pieaugušo izglītības apsekojuma un darbaspēka apsekojuma 2023. gada rezultātus, un apsvērs iespēju veikt izmaiņas darbaspēka apsekojuma metodikā vai arī mainīt mērķa apjomu. Pamatojoties uz šo izvērtējumu, Padome nolems par iespējamu mērķa līmeņa pielāgojumu.

(3)  Rādītāja definīcija un avoti ir līdzīgi rādītājam par pieaugušo līdzdalību izglītībā. Galvenā atšķirība ir koncentrēšanās uz mazkvalificētiem pieaugušajiem, t. i., tiem pieaugušajiem, kuru augstākā formālā izglītības kvalifikācija nav augstāka par zemākā līmeņa vidējās izglītības (vai zemāku) kvalifikāciju. Tādējādi ar šo rādītāju mēra to mazkvalificēto pieaugušo īpatsvaru, kuri ziņo, ka 12 mēnešu laikā ir piedalījušies formālajā vai neformālajā izglītībā un mācībās.

(4)  Dati ir pieejami ES darbaspēka apsekojumā. “Nesena mācību pieredze” attiecas uz dalību formālajā vai neformālajā izglītībā un mācībās pēdējo četru nedēļu laikā.

(5)  Šā rādītāja datu avots ir ES kopienas apsekojums par IKT izmantošanu mājsaimniecībās un individuālo izmantojumu.

---

III PIELIKUMS

Pamatdokumenti, kas attiecas uz JEIPP 2030

Eiropadome

| 1. | Eiropadomes 2021. gada 24. un 25. jūnija secinājumi (dok. EUCO 7/21) |
| --- | --- |

1.

Eiropadomes 2021. gada 24. un 25. jūnija secinājumi (dok. EUCO 7/21)

| 2. | Jauna stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam (Eiropadome to pieņēma 2019. gada 20. jūnijā) |
| --- | --- |

2.

Jauna stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam (Eiropadome to pieņēma 2019. gada 20. jūnijā)

| 3. | Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumi (dok. EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

3.

Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumi (dok. EUCO 19/1/17 REV 1)

Eiropas Savienības Padome

| 4. | Padomes secinājumi par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam, OV C 221, 10.6.2021., 3. lpp. |
| --- | --- |

4.

Padomes secinājumi par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam, OV C 221, 10.6.2021., 3. lpp.

| 5. | Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp. |
| --- | --- |

5.

Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

| 6. | Padomes Ieteikums par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai, OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp. |
| --- | --- |

6.

Padomes Ieteikums par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai, OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp.

| 7. | Padomes Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi, OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp. |
| --- | --- |

7.

Padomes Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi, OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.

| 8. | Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei, OV C 193, 9.6.2020., 11. lpp. |
| --- | --- |

8.

Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei, OV C 193, 9.6.2020., 11. lpp.

| 9. | Padomes secinājumi par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, OV C 389, 18.11.2019., 12. lpp. |
| --- | --- |

9.

Padomes secinājumi par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, OV C 389, 18.11.2019., 12. lpp.

| 10. | Padomes secinājumi par Padomes Ieteikuma “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” īstenošanu, OV C 189, 5.6.2019., 23. lpp. |
| --- | --- |

10.

Padomes secinājumi par Padomes Ieteikuma “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” īstenošanu, OV C 189, 5.6.2019., 23. lpp.

| 11. | Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp. |
| --- | --- |

11.

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.

| 12. | Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā, OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp. |
| --- | --- |

12.

Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā, OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

| 13. | Padomes Ieteikums “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem”, OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp. |
| --- | --- |

13.

Padomes Ieteikums “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem”, OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

| 14. | Padomes Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp. |
| --- | --- |

14.

Padomes Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

| 15. | Padomes Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem, OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp. |
| --- | --- |

15.

Padomes Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem, OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

Deklarācijas

| 16. | Portu deklarācija (2021. gada 8. maijs) |
| --- | --- |

16.

Portu deklarācija (2021. gada 8. maijs)

| 17. | Osnabrikas deklarācija par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku (2020. gada 30. novembris) |
| --- | --- |

17.

Osnabrikas deklarācija par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku (2020. gada 30. novembris)

Eiropas Komisija

| 18. | Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns (COM(2021) 102 final) |
| --- | --- |

18.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns (COM(2021) 102 final)

| 19. | Zaļā grāmata par novecošanu. Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana (COM(2021) 50 final) |
| --- | --- |

19.

Zaļā grāmata par novecošanu. Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana (COM(2021) 50 final)

| 20. | Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam (COM(2020) 624 final) |
| --- | --- |

20.

Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam (COM(2020) 624 final)

| 21. | Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

21.

Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (COM(2020) 274 final)

| 22. | Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam (COM(2020) 152 final) |
| --- | --- |

22.

Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam (COM(2020) 152 final)

| 23. | Eiropas zaļais kurss (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

23.

Eiropas zaļais kurss (COM(2019) 640 final)

---

IETEIKUMI

Padome

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/21

---

PADOMES IETEIKUMS

от 29 ноември 2021 година

par jaukta tipa mācīšanās pieejām kvalitatīvai un iekļaujošai pamatizglītībai un vidējai izglītībai

(2021/C 504/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

TĀ KĀ:

| 1. | Covid-19 pandēmija ir skārusi izglītības un mācību sistēmas visā pasaulē un Savienībā un izraisījusi tajās vēl nepieredzētu spriedzi. Sabiedrībai uzliktie ierobežojumi ir būtiski mainījuši arī mācīšanu un mācīšanos, kā arī saziņu un sadarbību izglītības un mācību kopienās (1). Tie ir ietekmējuši izglītojamos, viņu ģimenes, skolotājus, pasniedzējus, iestāžu vadītājus un tos izglītības kopienas speciālistus, kuri atbalsta izglītības jomu, piemēram, sociālos darbiniekus, psihologus, citus padomdevējus speciālistus, veselības aprūpes speciālistus un kultūras jomas pedagogus. Dalībvalstis spēja strauji mobilizēt risinājumus un atbalstu attālinātām mācībām, daudzos gadījumos izmantojot digitālās tehnoloģijas. Ir gūtas noderīgas atziņas par jaunām izglītības un mācību iespējām, tostarp par skolotāju digitālo prasmju un kompetenču būtisku pieaugumu un ciešāku saikni starp skolām un plašāku sabiedrību. Tomēr daudzas dalībvalstis ir saskārušās ar sistēmas trūkumiem, jo kopumā trūka gatavības un resursu pārejai uz citādu pieeju mācīšanas un mācīšanās procesam, un tas izcēla un saasināja pastāvošo nevienlīdzību, nepilnības un vajadzības (2). Izglītības un mācību sistēmām ir jārisina šīs problēmas un jāuzlabo sava noturība, lai nākotnē labāk tiktu galā ar mainīgiem apstākļiem un pielāgotos tiem. |
| --- | --- |

1.

Covid-19 pandēmija ir skārusi izglītības un mācību sistēmas visā pasaulē un Savienībā un izraisījusi tajās vēl nepieredzētu spriedzi. Sabiedrībai uzliktie ierobežojumi ir būtiski mainījuši arī mācīšanu un mācīšanos, kā arī saziņu un sadarbību izglītības un mācību kopienās (1). Tie ir ietekmējuši izglītojamos, viņu ģimenes, skolotājus, pasniedzējus, iestāžu vadītājus un tos izglītības kopienas speciālistus, kuri atbalsta izglītības jomu, piemēram, sociālos darbiniekus, psihologus, citus padomdevējus speciālistus, veselības aprūpes speciālistus un kultūras jomas pedagogus. Dalībvalstis spēja strauji mobilizēt risinājumus un atbalstu attālinātām mācībām, daudzos gadījumos izmantojot digitālās tehnoloģijas. Ir gūtas noderīgas atziņas par jaunām izglītības un mācību iespējām, tostarp par skolotāju digitālo prasmju un kompetenču būtisku pieaugumu un ciešāku saikni starp skolām un plašāku sabiedrību. Tomēr daudzas dalībvalstis ir saskārušās ar sistēmas trūkumiem, jo kopumā trūka gatavības un resursu pārejai uz citādu pieeju mācīšanas un mācīšanās procesam, un tas izcēla un saasināja pastāvošo nevienlīdzību, nepilnības un vajadzības (2). Izglītības un mācību sistēmām ir jārisina šīs problēmas un jāuzlabo sava noturība, lai nākotnē labāk tiktu galā ar mainīgiem apstākļiem un pielāgotos tiem.

| 2. | Padomes secinājumos par Covid-19 krīzes pārvarēšanu izglītības un apmācības jomā dalībvalstis tiek aicinātas “atsākt mācīšanos un mācīšanu klātienē” un papildus “dot iespējas izmantot attālināto, digitālo un jaukta tipa mācīšanos”, vienlaikus “papildu uzmanību veltot tam, lai tiktu nodrošinātas vienlīdzīgas iespējas”. Padomes secinājumos par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā (3) Komisija tiek aicināta arī “ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un pamatojoties uz pierādījumiem”, veikt turpmākus pasākumus saistībā ar iepriekš minētajiem secinājumiem “ar mērķi Savienības līmenī panākt kopīgu izpratni par pieejām attiecībā uz efektīviem, iekļaujošiem un iesaistošiem attālinātas mācīšanās procesiem”. |
| --- | --- |

2.

Padomes secinājumos par Covid-19 krīzes pārvarēšanu izglītības un apmācības jomā dalībvalstis tiek aicinātas “atsākt mācīšanos un mācīšanu klātienē” un papildus “dot iespējas izmantot attālināto, digitālo un jaukta tipa mācīšanos”, vienlaikus “papildu uzmanību veltot tam, lai tiktu nodrošinātas vienlīdzīgas iespējas”. Padomes secinājumos par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā (3) Komisija tiek aicināta arī “ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un pamatojoties uz pierādījumiem”, veikt turpmākus pasākumus saistībā ar iepriekš minētajiem secinājumiem “ar mērķi Savienības līmenī panākt kopīgu izpratni par pieejām attiecībā uz efektīviem, iekļaujošiem un iesaistošiem attālinātas mācīšanās procesiem”.

| 3. | Digitālās izglītības rīcības plānā 2021.–2027. gadam ir izklāstīts Eiropas Komisijas skatījums par kvalitatīvu, iekļaujošu un piekļūstamu digitālo izglītību Eiropā. Tajā pausts aicinājums rīkoties, lai panāktu ciešāku sadarbību Eiropas līmenī nolūkā mācīties no Covid-19 pandēmijas un izglītības un mācību sistēmas pielāgot digitālajam laikmetam. Tajā uzsvērts tehnoloģiju potenciāls veicināt piekļūstamāku, elastīgāku, personalizētāku un vairāk uz izglītojamajiem vērstu mācīšanos. Plāna mērķis ir novērst nevienlīdzību izglītībā un mācībās gadījumos, kad trūkst digitālo prasmju un kompetenču, piekļuves piemērotiem mācību līdzekļiem un uzticamas tiešsaistes savienojamības. Tajā uzsvērta nepieciešamība stiprināt digitālās spējas izglītības un mācību sistēmās. |
| --- | --- |

3.

Digitālās izglītības rīcības plānā 2021.–2027. gadam ir izklāstīts Eiropas Komisijas skatījums par kvalitatīvu, iekļaujošu un piekļūstamu digitālo izglītību Eiropā. Tajā pausts aicinājums rīkoties, lai panāktu ciešāku sadarbību Eiropas līmenī nolūkā mācīties no Covid-19 pandēmijas un izglītības un mācību sistēmas pielāgot digitālajam laikmetam. Tajā uzsvērts tehnoloģiju potenciāls veicināt piekļūstamāku, elastīgāku, personalizētāku un vairāk uz izglītojamajiem vērstu mācīšanos. Plāna mērķis ir novērst nevienlīdzību izglītībā un mācībās gadījumos, kad trūkst digitālo prasmju un kompetenču, piekļuves piemērotiem mācību līdzekļiem un uzticamas tiešsaistes savienojamības. Tajā uzsvērta nepieciešamība stiprināt digitālās spējas izglītības un mācību sistēmās.

| 4. | Kompetenču attīstības veicināšana ir viens no mērķiem iecerē par Eiropas izglītības telpu, kurā varētu “pilnībā izmantot izglītības un kultūras sniegto potenciālu nodarbinātības, sociālā taisnīguma, aktīva pilsoniskuma veicināšanā un kā līdzekli, lai pieredzētu Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā” (4). Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (5) par galveno mērķi Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ir noteikts atbalsts dalībvalstu izglītības un mācību sistēmu turpmākai attīstībai, kuru mērķis ir nodrošināt visu iedzīvotāju personīgo, sociālo un profesionālo piepildījumu, vienlaikus veicinot demokrātiskās vērtības, vienlīdzību, sociālo kohēziju, aktīvu pilsoniskumu un starpkultūru dialogu, kā arī ilgtspējīgu ekonomisko labklājību, zaļo un digitālo pārkārtošanos un nodarbināmību. |
| --- | --- |

4.

Kompetenču attīstības veicināšana ir viens no mērķiem iecerē par Eiropas izglītības telpu, kurā varētu “pilnībā izmantot izglītības un kultūras sniegto potenciālu nodarbinātības, sociālā taisnīguma, aktīva pilsoniskuma veicināšanā un kā līdzekli, lai pieredzētu Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā” (4). Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (5) par galveno mērķi Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ir noteikts atbalsts dalībvalstu izglītības un mācību sistēmu turpmākai attīstībai, kuru mērķis ir nodrošināt visu iedzīvotāju personīgo, sociālo un profesionālo piepildījumu, vienlaikus veicinot demokrātiskās vērtības, vienlīdzību, sociālo kohēziju, aktīvu pilsoniskumu un starpkultūru dialogu, kā arī ilgtspējīgu ekonomisko labklājību, zaļo un digitālo pārkārtošanos un nodarbināmību.

| 5. | Eiropas sociālo tiesību pīlāra (6) pirmais princips nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, mācības un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt nodarbošanos darba tirgū. Pīlāra 11. princips paredz, ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem vienlīdzīgu iespēju veicināšanai. Šo principu efektīva īstenošana lielā mērā ir atkarīga no dalībvalstu apņēmības un rīcības. ES līmeņa darbības var papildināt valstu darbības, un Komisija iepazīstināja ar savu ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā (7). |
| --- | --- |

5.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra (6) pirmais princips nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, mācības un mūžizglītību, lai varētu saglabāt un iegūt prasmes, kas ļauj pilnā mērā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi mainīt nodarbošanos darba tirgū. Pīlāra 11. princips paredz, ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem vienlīdzīgu iespēju veicināšanai. Šo principu efektīva īstenošana lielā mērā ir atkarīga no dalībvalstu apņēmības un rīcības. ES līmeņa darbības var papildināt valstu darbības, un Komisija iepazīstināja ar savu ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā (7).

| 6. | Eiropas Prasmju programmā (8) ir noteiktas darbības, kuras jāveic, lai palīdzētu iedzīvotājiem un uzņēmumiem attīstīt vairāk un labākas prasmes un tās izmantot, stiprinot ilgtspējīgu konkurētspēju un veidojot noturību nolūkā reaģēt uz krīzēm, pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūtajām atziņām; tajā arī ierosināts veicināt STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) izglītību pētniecības un inovācijas darbībās. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Prasmju programmā (8) ir noteiktas darbības, kuras jāveic, lai palīdzētu iedzīvotājiem un uzņēmumiem attīstīt vairāk un labākas prasmes un tās izmantot, stiprinot ilgtspējīgu konkurētspēju un veidojot noturību nolūkā reaģēt uz krīzēm, pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūtajām atziņām; tajā arī ierosināts veicināt STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) izglītību pētniecības un inovācijas darbībās.

| 7. | Padomes Ieteikumā, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (9), dalībvalstis tiek aicinātas garantēt efektīvu un brīvu piekļuvi izglītībai un skolas nodarbībām bērniem, kam ir vajadzīga palīdzība (t. i., nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautajiem bērniem). ES stratēģija par bērna tiesībām (10) aicina veidot iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību. |
| --- | --- |

7.

Padomes Ieteikumā, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (9), dalībvalstis tiek aicinātas garantēt efektīvu un brīvu piekļuvi izglītībai un skolas nodarbībām bērniem, kam ir vajadzīga palīdzība (t. i., nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautajiem bērniem). ES stratēģija par bērna tiesībām (10) aicina veidot iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību.

| 8. | Strauji mainīgajā un savstarpēji cieši savienotajā pasaulē ikvienam ir vajadzīgs plašs kompetenču klāsts, kuras visu mūžu ir pastāvīgi jāpilnveido. Pamatkompetences ir definētas Eiropas atsauces satvarā par pamatkompetencēm mūžizglītībā (11) ar mērķi likt pamatus vienlīdzīgākas un demokrātiskākas sabiedrības izveidei. Tās atbilst vajadzībai pēc iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes, sociālās kohēzijas un turpmākas demokrātiskās kultūras attīstības. |
| --- | --- |

8.

Strauji mainīgajā un savstarpēji cieši savienotajā pasaulē ikvienam ir vajadzīgs plašs kompetenču klāsts, kuras visu mūžu ir pastāvīgi jāpilnveido. Pamatkompetences ir definētas Eiropas atsauces satvarā par pamatkompetencēm mūžizglītībā (11) ar mērķi likt pamatus vienlīdzīgākas un demokrātiskākas sabiedrības izveidei. Tās atbilst vajadzībai pēc iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes, sociālās kohēzijas un turpmākas demokrātiskās kultūras attīstības.

| 9. | Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (12) nosaka, ka kompetenču attīstība tiek veicināta, popularizējot dažādas mācīšanās pieejas un vides, tostarp digitālo tehnoloģiju pienācīgu izmantošanu, sniedzot atbalstu izglītības darbiniekiem un citām ieinteresētajām personām, kuras palīdz mācību procesā, tostarp ģimenēm, atbalstot un pilnveidojot dažādos apstākļos apgūto pamatkompetenču novērtēšanu un validēšanu un stiprinot sadarbību izglītības jomā un sadarbību starp izglītības, mācību un mācīšanās vidēm visos līmeņos un dažādās jomās. |
| --- | --- |

9.

Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (12) nosaka, ka kompetenču attīstība tiek veicināta, popularizējot dažādas mācīšanās pieejas un vides, tostarp digitālo tehnoloģiju pienācīgu izmantošanu, sniedzot atbalstu izglītības darbiniekiem un citām ieinteresētajām personām, kuras palīdz mācību procesā, tostarp ģimenēm, atbalstot un pilnveidojot dažādos apstākļos apgūto pamatkompetenču novērtēšanu un validēšanu un stiprinot sadarbību izglītības jomā un sadarbību starp izglītības, mācību un mācīšanās vidēm visos līmeņos un dažādās jomās.

| 10. | Padomes Ieteikumā par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (13) ir ierosināts mūsdienām pielāgots ES politikas skatījums uz PIA, tostarp uz tās digitalizāciju un jaukta tipa mācīšanās izmantošanu. Osnabrikas deklarācijā par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku (14), ir norādīts, ka digitālajām mācībām var būt svarīga un papildinoša nozīme. |
| --- | --- |

10.

Padomes Ieteikumā par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (13) ir ierosināts mūsdienām pielāgots ES politikas skatījums uz PIA, tostarp uz tās digitalizāciju un jaukta tipa mācīšanās izmantošanu. Osnabrikas deklarācijā par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku (14), ir norādīts, ka digitālajām mācībām var būt svarīga un papildinoša nozīme.

| 11. | Padomes secinājumos par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (15) ir atzīts, ka skolotāji, pasniedzēji un skolu vadītāji ir neaizstājams izglītības un mācību virzītājspēks, kuri būtu jāiesaista izglītības un mācību politikas izstrādē ar autonomiju to praktiskajā īstenošanā, bet kuriem vajadzīgs arī atbalsts, ko sniedz ar visaptverošu pieeju sākotnējai izglītībai, ievadīšanai profesijā un pastāvīgai profesionālajai attīstībai. |
| --- | --- |

11.

Padomes secinājumos par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (15) ir atzīts, ka skolotāji, pasniedzēji un skolu vadītāji ir neaizstājams izglītības un mācību virzītājspēks, kuri būtu jāiesaista izglītības un mācību politikas izstrādē ar autonomiju to praktiskajā īstenošanā, bet kuriem vajadzīgs arī atbalsts, ko sniedz ar visaptverošu pieeju sākotnējai izglītībai, ievadīšanai profesijā un pastāvīgai profesionālajai attīstībai.

| 12. | Pandēmija ir pastiprinājusi jau ilgstoši pastāvošās bažas par bērnu un jauniešu fizisko, garīgo un emocionālo labklājību. Būtu jāsniedz atbalsts visiem bērniem un jauniešiem, kas viņiem ir vajadzīgs, lai piekoptu veselīgu un aktīvu dzīvesveidu (16), mudinot viņus izveidot pozitīvus ieradumus visa mūža garumā, un būtu jānodrošina viņiem iespēja piedalīties dažādos sporta veidos un citās fiziskajās nodarbībās, kas uzlabo motoriskās prasmes un veicina garīgo un emocionālo labklājību. Turklāt ir jāatbalsta arī bērnu un jauniešu garīgā un emocionālā labklājība, kad viņi mācās, tai skaitā pildot mācību uzdevumus sarežģītos apstākļos, un jāveicina izpratne par drošu un atbildīgu uzvedību tiešsaistē (17). Atbalsts vajadzīgs arī tiem izglītojamajiem, kuri ilgāku laiku nav kontaktā ar savām ģimenēm, vienaudžiem vai nesaņem izglītības darbinieku atbalstu. Svarīgi ir arī apzināt jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi un korektīvi pasākumi, lai novērstu jebkādus mācību zudumus un ietekmi uz labklājību. |
| --- | --- |

12.

Pandēmija ir pastiprinājusi jau ilgstoši pastāvošās bažas par bērnu un jauniešu fizisko, garīgo un emocionālo labklājību. Būtu jāsniedz atbalsts visiem bērniem un jauniešiem, kas viņiem ir vajadzīgs, lai piekoptu veselīgu un aktīvu dzīvesveidu (16), mudinot viņus izveidot pozitīvus ieradumus visa mūža garumā, un būtu jānodrošina viņiem iespēja piedalīties dažādos sporta veidos un citās fiziskajās nodarbībās, kas uzlabo motoriskās prasmes un veicina garīgo un emocionālo labklājību. Turklāt ir jāatbalsta arī bērnu un jauniešu garīgā un emocionālā labklājība, kad viņi mācās, tai skaitā pildot mācību uzdevumus sarežģītos apstākļos, un jāveicina izpratne par drošu un atbildīgu uzvedību tiešsaistē (17). Atbalsts vajadzīgs arī tiem izglītojamajiem, kuri ilgāku laiku nav kontaktā ar savām ģimenēm, vienaudžiem vai nesaņem izglītības darbinieku atbalstu. Svarīgi ir arī apzināt jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi un korektīvi pasākumi, lai novērstu jebkādus mācību zudumus un ietekmi uz labklājību.

| 13. | Pilnībā atzīstot klātienes mācīšanās vērtību, mācīšanās dažādos veidos un dažādās vidēs, tostarp skolas telpās, mājās, āra vidē, kultūras objektos, darbavietās un digitālajā vidē, var motivēt bērnus un jauniešus uzlabot viņu kompetenču plašu attīstību. Tas savukārt viņiem var palīdzēt izprast, kāda ir formālās izglītības un mācību nozīme viņu dzīvē sabiedrībā, un šajā ziņā viņus motivēt, kā arī palielināt viņu aktīvu iesaisti vietējo un globālo problēmu, piemēram, ilgtspējas, vides un ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu, risināšanā. |
| --- | --- |

13.

Pilnībā atzīstot klātienes mācīšanās vērtību, mācīšanās dažādos veidos un dažādās vidēs, tostarp skolas telpās, mājās, āra vidē, kultūras objektos, darbavietās un digitālajā vidē, var motivēt bērnus un jauniešus uzlabot viņu kompetenču plašu attīstību. Tas savukārt viņiem var palīdzēt izprast, kāda ir formālās izglītības un mācību nozīme viņu dzīvē sabiedrībā, un šajā ziņā viņus motivēt, kā arī palielināt viņu aktīvu iesaisti vietējo un globālo problēmu, piemēram, ilgtspējas, vides un ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu, risināšanā.

| 14. | Izglītība ir cilvēka pamattiesības un ikviena bērna tiesības. Piekļuve izglītībai ir jānodrošina neatkarīgi no vides, kurā tā tiek īstenota, proti, no skolas telpām, citām fiziskajām vidēm, no attāluma vai visu minēto kombinācijas, un neatkarīgi no izglītojamo atšķirīgajiem personīgajiem un sociālajiem apstākļiem. Pilnībā atzīstot skolas telpās notiekošas mācīšanās un klātienes mācību vērtību, pēc pandēmijas beigām jaukta tipa mācīšanās pieejas sniedz iespēju uzlabot izglītības un mācību kvalitāti, atbilstību un iekļautību, piemēram, labāk nodrošinot mācīšanos lauku un attālos apgabalos, tostarp tālākajos reģionos un salu kopienās, un citiem izglītojamajiem, kuri (pagaidām) nevar pilnu laiku apmeklēt skolu: tiem, kuri ir daļa no ceļotāju kopienām vai kuru nodarbošanās saistīta ar pastāvīgu ceļošanu, gados jauniem aprūpētājiem, personām ar veselības problēmām vai tām, kuras uzturas slimnīcās un aprūpes centros, personām, kas iesaistītas augstas intensitātes mācībās, un personām profesionālajā izglītībā un apmācībā vai algotā darbā. Ikvienai videi un mācību līdzekļiem jābūt vienādi piekļūstamiem minoritāšu grupām, bērniem un jauniešiem ar invaliditāti un no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, un tiem nebūtu jārada diskriminācija vai segregācija. |
| --- | --- |

14.

Izglītība ir cilvēka pamattiesības un ikviena bērna tiesības. Piekļuve izglītībai ir jānodrošina neatkarīgi no vides, kurā tā tiek īstenota, proti, no skolas telpām, citām fiziskajām vidēm, no attāluma vai visu minēto kombinācijas, un neatkarīgi no izglītojamo atšķirīgajiem personīgajiem un sociālajiem apstākļiem. Pilnībā atzīstot skolas telpās notiekošas mācīšanās un klātienes mācību vērtību, pēc pandēmijas beigām jaukta tipa mācīšanās pieejas sniedz iespēju uzlabot izglītības un mācību kvalitāti, atbilstību un iekļautību, piemēram, labāk nodrošinot mācīšanos lauku un attālos apgabalos, tostarp tālākajos reģionos un salu kopienās, un citiem izglītojamajiem, kuri (pagaidām) nevar pilnu laiku apmeklēt skolu: tiem, kuri ir daļa no ceļotāju kopienām vai kuru nodarbošanās saistīta ar pastāvīgu ceļošanu, gados jauniem aprūpētājiem, personām ar veselības problēmām vai tām, kuras uzturas slimnīcās un aprūpes centros, personām, kas iesaistītas augstas intensitātes mācībās, un personām profesionālajā izglītībā un apmācībā vai algotā darbā. Ikvienai videi un mācību līdzekļiem jābūt vienādi piekļūstamiem minoritāšu grupām, bērniem un jauniešiem ar invaliditāti un no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, un tiem nebūtu jārada diskriminācija vai segregācija.

| 15. | Jaukta tipa mācīšanās pieejas atzīst skolas kā personisko un sociālo mijiedarbību veidojošas kopīgas telpas vērtību, kam ir svarīga nozīme attiecībā uz mācīšanos kā veidu, kā izprast pasauli un padarīt to jēgpilnu. Šajā ziņā liela nozīme ir gan skolas arhitektūrai, gan skolas telpas dizainam. |
| --- | --- |

15.

Jaukta tipa mācīšanās pieejas atzīst skolas kā personisko un sociālo mijiedarbību veidojošas kopīgas telpas vērtību, kam ir svarīga nozīme attiecībā uz mācīšanos kā veidu, kā izprast pasauli un padarīt to jēgpilnu. Šajā ziņā liela nozīme ir gan skolas arhitektūrai, gan skolas telpas dizainam.

| 16. | Jaukta tipa mācīšanās pieejas var veicināt plašu kompetenču attīstību, jo tās var ietvert dažādus mācību uzdevumus un līdzekļus. Digitālo tehnoloģiju izmantošana, tostarp ierīču savienošana tiešsaistē, var atvieglot izglītojamā mijiedarbību ar citiem izglītojamajiem, mācību programmām un citiem informācijas avotiem un var atbalstīt klātienes mācīšanos un mācīšanos dažādās vidēs. Digitālo un datu kompetenču apguvi var veicināt, izmantojot jaukta tipa mācīšanās pieejas. Papildus izmantojot zinātnisko aprīkojumu, atvērtos izglītības resursus, amatniecības rīkus, ikdienā atrastus un lietotus priekšmetus, publicētus tekstus un rakstīšanas un vizuālās mākslas rīkus, var veicināt jaunradi un personības izpausmi gan individuālā, gan sadarbīgā veidā. |
| --- | --- |

16.

Jaukta tipa mācīšanās pieejas var veicināt plašu kompetenču attīstību, jo tās var ietvert dažādus mācību uzdevumus un līdzekļus. Digitālo tehnoloģiju izmantošana, tostarp ierīču savienošana tiešsaistē, var atvieglot izglītojamā mijiedarbību ar citiem izglītojamajiem, mācību programmām un citiem informācijas avotiem un var atbalstīt klātienes mācīšanos un mācīšanos dažādās vidēs. Digitālo un datu kompetenču apguvi var veicināt, izmantojot jaukta tipa mācīšanās pieejas. Papildus izmantojot zinātnisko aprīkojumu, atvērtos izglītības resursus, amatniecības rīkus, ikdienā atrastus un lietotus priekšmetus, publicētus tekstus un rakstīšanas un vizuālās mākslas rīkus, var veicināt jaunradi un personības izpausmi gan individuālā, gan sadarbīgā veidā.

| 17. | Lai radītu labvēlīgus apstākļus, jaukta tipa mācīšanās pieejas prasa saskaņotu un sistēmisku pieeju. Tas ietver dažādu jomu speciālistu iesaisti un sadarbības veicināšanu ar kopienu, kas mudina uzņemties kopīgu atbildību par bērnu un jauniešu attīstību. Tas, cik efektīvi sistēmas pasākumi atbalstīs jaukta tipa mācīšanās pieejas, būs atkarīgs arī no tā, kā tiks formulētas un atbalstītas attiecības starp dažādiem ekosistēmas elementiem, starp vietējām, reģionālām un valsts izglītības un mācību iestādēm, izglītības resursu jomu (tehnoloģiju, publikāciju un cita mācību programmu aprīkojuma nodrošināšana), pētniecības, izglītības un mācību iestādēm, kopienām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iniciatīvām, kā arī starp ģimenēm un pašiem izglītojamajiem, neatkarīgi no viņu vajadzībām vai spēju līmeņa. |
| --- | --- |

17.

Lai radītu labvēlīgus apstākļus, jaukta tipa mācīšanās pieejas prasa saskaņotu un sistēmisku pieeju. Tas ietver dažādu jomu speciālistu iesaisti un sadarbības veicināšanu ar kopienu, kas mudina uzņemties kopīgu atbildību par bērnu un jauniešu attīstību. Tas, cik efektīvi sistēmas pasākumi atbalstīs jaukta tipa mācīšanās pieejas, būs atkarīgs arī no tā, kā tiks formulētas un atbalstītas attiecības starp dažādiem ekosistēmas elementiem, starp vietējām, reģionālām un valsts izglītības un mācību iestādēm, izglītības resursu jomu (tehnoloģiju, publikāciju un cita mācību programmu aprīkojuma nodrošināšana), pētniecības, izglītības un mācību iestādēm, kopienām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iniciatīvām, kā arī starp ģimenēm un pašiem izglītojamajiem, neatkarīgi no viņu vajadzībām vai spēju līmeņa.

| 18. | Jaukta tipa mācīšanās pieejas ir plaši izplatīta prakse sākotnējās profesionālās izglītības un apmācības jomā (18), tomēr pandēmijas radītie ierobežojumi ir apdraudējuši iestāžu un organizāciju spēju nodrošināt darba vidē balstītas mācības un uzturēt saziņu ar pasniedzējiem un mentoriem un ir ietekmējuši māceklības nodrošināšanu. Piekļuves praktiskajai pieredzei samazināšanās ir apliecinājusi jau zināmu faktu, ka profesionālajā izglītībā un apmācībā jāizmanto digitālās tehnoloģijas, to skaitā digitālās ierīces un mācību platformas, e-portfeļi, bet simulācijām – paplašinātā un virtuālā realitāte. Tā arī ir pastiprinājusi vajadzību izprast un koordinēt to, kā digitālās tehnoloģijas tiek izmantotas mācībām dažādās vidēs (piemēram, skolas telpās vai praksē darba vietā), lai sagatavotu izglītojamos dzīvei un nākotnes darba tirgiem. |
| --- | --- |

18.

Jaukta tipa mācīšanās pieejas ir plaši izplatīta prakse sākotnējās profesionālās izglītības un apmācības jomā (18), tomēr pandēmijas radītie ierobežojumi ir apdraudējuši iestāžu un organizāciju spēju nodrošināt darba vidē balstītas mācības un uzturēt saziņu ar pasniedzējiem un mentoriem un ir ietekmējuši māceklības nodrošināšanu. Piekļuves praktiskajai pieredzei samazināšanās ir apliecinājusi jau zināmu faktu, ka profesionālajā izglītībā un apmācībā jāizmanto digitālās tehnoloģijas, to skaitā digitālās ierīces un mācību platformas, e-portfeļi, bet simulācijām – paplašinātā un virtuālā realitāte. Tā arī ir pastiprinājusi vajadzību izprast un koordinēt to, kā digitālās tehnoloģijas tiek izmantotas mācībām dažādās vidēs (piemēram, skolas telpās vai praksē darba vietā), lai sagatavotu izglītojamos dzīvei un nākotnes darba tirgiem.

| 19. | Neformālās mācīšanās svarīgums un nozīmība ir skaidri redzama no pieredzes, kas gūta darbā ar jaunatni, brīvprātīgajā darbā un piedaloties kultūras pasākumos, tostarp tautas sportā. Neformālās mācīšanās procesam ir svarīga nozīme, lai atbalstītu būtiskas savstarpējo attiecību veidošanas, saziņas, kognitīvās un personīgās prasmes, tai skaitā jaunrades spēju, kas atvieglo jauniešu pāreju uz pieaugušo dzīvi, aktīvu pilsoniskumu un darba dzīvi (19). Jaunu mācīšanās veidu apzināšana ietver labāku sadarbību starp formālās un neformālās mācīšanās vidi (20). |
| --- | --- |

19.

Neformālās mācīšanās svarīgums un nozīmība ir skaidri redzama no pieredzes, kas gūta darbā ar jaunatni, brīvprātīgajā darbā un piedaloties kultūras pasākumos, tostarp tautas sportā. Neformālās mācīšanās procesam ir svarīga nozīme, lai atbalstītu būtiskas savstarpējo attiecību veidošanas, saziņas, kognitīvās un personīgās prasmes, tai skaitā jaunrades spēju, kas atvieglo jauniešu pāreju uz pieaugušo dzīvi, aktīvu pilsoniskumu un darba dzīvi (19). Jaunu mācīšanās veidu apzināšana ietver labāku sadarbību starp formālās un neformālās mācīšanās vidi (20).

| 20. | Šajā ieteikumā ir pilnībā ievērots subsidiaritātes un proporcionalitātes princips. Tajā tiek atzīts, ka izglītības un mācību iestāžu autonomijas līmenis dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Dažās dalībvalstīs izglītības un mācību iestādēm, skolotāju izglītības iestādēm, kā arī skolotājiem un pasniedzējiem ir augsta autonomijas pakāpe. Ieteikums tiks īstenots atbilstīgi valsts apstākļiem. |
| --- | --- |

20.

Ņemot vērā šādu jaukta tipa mācīšanās definīciju:

šā ieteikuma nolūkos jaukta tipa mācīšanās formālajā izglītībā un mācībās ietver dažādas pieejas un ar to ir jāsaprot skola (pamatizglītībā un vidējā izglītībā, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā), skolotājs un pasniedzējs, vai izglītojamais, kas izmanto vairāk nekā vienu pieeju mācību procesam:

| — | skolas telpu un citas ārpus skolas telpām esošas fiziskās vides kombinācija (vai nu skolotājam/pasniedzējam fiziski klātesot, vai attālinātās mācībās fiziski atrodoties dažādās vietās un/vai dažādos laikos); |
| --- | --- |

—

skolas telpu un citas ārpus skolas telpām esošas fiziskās vides kombinācija (vai nu skolotājam/pasniedzējam fiziski klātesot, vai attālinātās mācībās fiziski atrodoties dažādās vietās un/vai dažādos laikos);

| — | dažādu mācību līdzekļu kombinācija; tie var būt digitāli (tostarp mācības tiešsaistē) un nedigitāli. |
| --- | --- |

—

dažādu mācību līdzekļu kombinācija; tie var būt digitāli (tostarp mācības tiešsaistē) un nedigitāli.

Pamatojoties uz savu profesionālo pedagoģisko vērtējumu, skolotāji, pasniedzēji un skolas izvēlēsies šīs pieejas un veicinās to izmantošanu kā daļu no iesaistes un efektīvas mācīšanās uzdevumiem, ar ko atbalsta plašu kompetenču attīstību atbilstoši izglītojamo vecumam, spējām un apstākļiem un paredzētajiem mācību rezultātiem.

Cita fiziskā vide, no vienas puses, var būt arī, piemēram, mājas, slimnīcas (slimu vai ievainotu bērnu gadījumā) un, no otras puses, kultūras un atmiņas institūcijas, lauku saimniecības, uzņēmumi un citas darbavietas, dabas teritorijas un āra vide, sportam un jauniešiem paredzētas vietas.

Attālinātas mācības definē kā mācības, kas notiek ar skolotāju/pasniedzēju, viņam un izglītojamajam fiziski atrodoties dažādās vietās un/vai dažādos laikos, ņemot vērā apstākļus valstī.

Mācības tiešsaistē definē kā mācības, kas notiek, izmantojot digitālās tehnoloģijas, lai savienotu dažādas ierīces un atvieglotu mijiedarbību starp izglītojamo un skolotājiem, pasniedzējiem vai citiem izglītības darbiniekiem, vai citiem izglītojamajiem, ar mērķi iegūt mācību saturu vai citu informāciju, lai sasniegtu mācību programmu mērķus.

Digitālie mācību līdzekļi var arī būt, piemēram, viedtāfeles un projektori kopīgam darbam klasēs, mobilās ierīces, planšetdatori un klēpjdatori ar lietotnēm darba projektēšanai, izpētei un kopīgai lietošanai, televīzija un radio sekošanai mācību programmām, paplašinātās un virtuālās realitātes rīki un lietotnes pastiprinātai interaktivitātei. Digitālajiem mācību līdzekļiem ne vienmēr jābūt pievienotiem internetam.

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1. | pamatojoties uz Covid-19 krīzes laikā gūtajām atziņām, atbalstīt izglītības un mācību sistēmu atveseļošanu un gatavību, novēršot pandēmijas radītās sekas attiecībā uz izglītojamajiem, skolotājiem, pasniedzējiem un citiem izglītības darbiniekiem, izstrādāt ilgāka termiņa stratēģiskas pieejas jaukta tipa mācīšanās procesam un izmantot veiksmīgas inovācijas, kas ieviestas vai pārbaudītas pandēmijas laikā, lai apmainītos ar labu praksi un to izvērstu, atbilstoši šajā ieteikumā izklāstītajiem principiem (21). Šīs inovācijas neaizstāj, bet gan papildina mācīšanos skolas telpās un mācības klātienē; |
| --- | --- |

1.

pamatojoties uz Covid-19 krīzes laikā gūtajām atziņām, atbalstīt izglītības un mācību sistēmu atveseļošanu un gatavību, novēršot pandēmijas radītās sekas attiecībā uz izglītojamajiem, skolotājiem, pasniedzējiem un citiem izglītības darbiniekiem, izstrādāt ilgāka termiņa stratēģiskas pieejas jaukta tipa mācīšanās procesam un izmantot veiksmīgas inovācijas, kas ieviestas vai pārbaudītas pandēmijas laikā, lai apmainītos ar labu praksi un to izvērstu, atbilstoši šajā ieteikumā izklāstītajiem principiem (21). Šīs inovācijas neaizstāj, bet gan papildina mācīšanos skolas telpās un mācības klātienē;

| 2. | atbalstīt izglītojamos, apsverot šādus pasākumus: |
| --- | --- |

2.

atbalstīt izglītojamos, apsverot šādus pasākumus:

Kā tiešu reakciju uz krīzi

| a) | nodrošināt papildu mācību iespējas un mērķorientētu atbalstu izglītojamajiem, lai kompensētu mācību zudumu, ko izraisījusi daļēja skolu slēgšana un ierobežojumi attiecībā uz mācībām klātienē, jo īpaši tiem, kuri saskaras ar mācīšanās grūtībām, kuriem ir speciālas izglītības vajadzības, kuri nāk no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām vai kurus kā citādi ir ietekmējis izglītības un mācību pārrāvums. Tas varētu būt arī, piemēram, uzlabots individualizēts atbalsts un individuālā apmācība, mentorēšanas sistēmas (tostarp līdzbiedru mentorēšana), iekļaujošas mācību kopienas, attiecīgajai mācību stundai piešķirti skolotāju papildresursi (piemēram, kopīga mācīšana), lielāks konsultāciju atbalsts, papildu mācību laiks mācību gada un/vai skolas brīvdienu laikā un piekļuve vēl citai mācību videi, piemēram, publiskajām bibliotēkām un sabiedriskajām telpām, un ārpusskolas pakalpojumi ar pedagoģisku atbalstu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt papildu mācību iespējas un mērķorientētu atbalstu izglītojamajiem, lai kompensētu mācību zudumu, ko izraisījusi daļēja skolu slēgšana un ierobežojumi attiecībā uz mācībām klātienē, jo īpaši tiem, kuri saskaras ar mācīšanās grūtībām, kuriem ir speciālas izglītības vajadzības, kuri nāk no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām vai kurus kā citādi ir ietekmējis izglītības un mācību pārrāvums. Tas varētu būt arī, piemēram, uzlabots individualizēts atbalsts un individuālā apmācība, mentorēšanas sistēmas (tostarp līdzbiedru mentorēšana), iekļaujošas mācību kopienas, attiecīgajai mācību stundai piešķirti skolotāju papildresursi (piemēram, kopīga mācīšana), lielāks konsultāciju atbalsts, papildu mācību laiks mācību gada un/vai skolas brīvdienu laikā un piekļuve vēl citai mācību videi, piemēram, publiskajām bibliotēkām un sabiedriskajām telpām, un ārpusskolas pakalpojumi ar pedagoģisku atbalstu;

| b) | par prioritāti noteikt izglītojamo un viņu ģimeņu fizisko un garīgo labbūtību. Tas varētu ietvert šādus pasākumus: pastiprināt psiholoģisko atbalstu un izstrādāt norādes garīgās veselības jomā; skolu mērķos iekļaut politikas pasākumus, kas paredzēti izglītojamo labbūtībai un cīņai pret iebiedēšanu; īstenot uzraudzības un kvalitātes nodrošināšanas procesus (kā daļu no regulāras kvalitātes nodrošināšanas vai skolu inspekcijas darba vai saistībā ar konkrētiem skolas situācijas novērtējumiem sakarā ar pandēmiju); norīkot īpašus darbiniekus vai atvieglot piekļuvi kvalificētiem garīgās veselības un atbalsta speciālistiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

par prioritāti noteikt izglītojamo un viņu ģimeņu fizisko un garīgo labbūtību. Tas varētu ietvert šādus pasākumus: pastiprināt psiholoģisko atbalstu un izstrādāt norādes garīgās veselības jomā; skolu mērķos iekļaut politikas pasākumus, kas paredzēti izglītojamo labbūtībai un cīņai pret iebiedēšanu; īstenot uzraudzības un kvalitātes nodrošināšanas procesus (kā daļu no regulāras kvalitātes nodrošināšanas vai skolu inspekcijas darba vai saistībā ar konkrētiem skolas situācijas novērtējumiem sakarā ar pandēmiju); norīkot īpašus darbiniekus vai atvieglot piekļuvi kvalificētiem garīgās veselības un atbalsta speciālistiem un pakalpojumiem;

| c) | veicināt visu izglītojamo un viņu ģimeņu digitālo prasmju un kompetenču attīstību, ņemot vērā digitālo prasmju un iespēju atšķirības un digitālo plaisu starp dzimumiem un vienlaikus vēršoties pret visiem stereotipiem un aizspriedumiem, tostarp dzimumu stereotipiem un aizspriedumiem, un palielināt izglītības un mācību sistēmu digitālās spējas, mudinot skolu un kopienu līmenī investēt pieejamās ierīcēs un savienojamībā un nodrošinot iespējas uzlabot digitālās prasmes un kompetences, tostarp, izmantojot saziņas tehnoloģijas, gan neatkarīgas un sadarbīgās mācīšanās procesā, gan pašnovērtēšanā ar mērķi uzlabot turpmāku mācīšanos. Īstenojot valstu un Atveseļošanas un noturības mehānisma plānos paredzētās investīcijas un reformas, tiek nodrošināts, ka visi izglītojamie var piekļūt nepieciešamajam aprīkojumam un mācību iespējām; |
| --- | --- |

c)

veicināt visu izglītojamo un viņu ģimeņu digitālo prasmju un kompetenču attīstību, ņemot vērā digitālo prasmju un iespēju atšķirības un digitālo plaisu starp dzimumiem un vienlaikus vēršoties pret visiem stereotipiem un aizspriedumiem, tostarp dzimumu stereotipiem un aizspriedumiem, un palielināt izglītības un mācību sistēmu digitālās spējas, mudinot skolu un kopienu līmenī investēt pieejamās ierīcēs un savienojamībā un nodrošinot iespējas uzlabot digitālās prasmes un kompetences, tostarp, izmantojot saziņas tehnoloģijas, gan neatkarīgas un sadarbīgās mācīšanās procesā, gan pašnovērtēšanā ar mērķi uzlabot turpmāku mācīšanos. Īstenojot valstu un Atveseļošanas un noturības mehānisma plānos paredzētās investīcijas un reformas, tiek nodrošināts, ka visi izglītojamie var piekļūt nepieciešamajam aprīkojumam un mācību iespējām;

Atbalstīt izglītības un mācību jomas atveseļošanu un ilgāka termiņa gatavību

| d) | izpētīt veidus, kā visu izglītojamo labā izstrādāt jaukta tipa mācīšanās pieejas pamatizglītībā un vidējā izglītībā, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā, un nodrošināt ilgstošu pozitīvu ietekmi uz mācīšanas un mācīšanās procesu, kas pielāgots izglītojamo vecumam, spējām, konkrētam vajadzībām un mācību mērķiem, vienlaikus pilnībā atzīstot, cik vērtīga ir mācīšanās skolas telpās un mācības klātienē. Tas varētu ietvert pastiprinātu dažādu mācību līdzekļu izstrādi un iestrādāšanu mācību procesā, lai nodrošinātu izpētes un izpaušanās iespējas, tostarp zinātņpratības, digitālās pratības un medijpratības attīstību; atbalstīt mācīšanos, kurā tiek kombinētas dažādas vides, lai bagātinātu mācību pieredzi; radīt pienācīgu līdzsvaru starp skolotāju un izglītojamo vadītu mācīšanos, no vienas puses, un sadarbīgu un neatkarīgu mācīšanos, no otras puses; izpētīt mācību metodes, ar ko gan izglītojamos, gan skolotājus rosina izmantot jaunas iespējas un piedāvā viņiem labākus mācību risinājumus; |
| --- | --- |

d)

izpētīt veidus, kā visu izglītojamo labā izstrādāt jaukta tipa mācīšanās pieejas pamatizglītībā un vidējā izglītībā, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā, un nodrošināt ilgstošu pozitīvu ietekmi uz mācīšanas un mācīšanās procesu, kas pielāgots izglītojamo vecumam, spējām, konkrētam vajadzībām un mācību mērķiem, vienlaikus pilnībā atzīstot, cik vērtīga ir mācīšanās skolas telpās un mācības klātienē. Tas varētu ietvert pastiprinātu dažādu mācību līdzekļu izstrādi un iestrādāšanu mācību procesā, lai nodrošinātu izpētes un izpaušanās iespējas, tostarp zinātņpratības, digitālās pratības un medijpratības attīstību; atbalstīt mācīšanos, kurā tiek kombinētas dažādas vides, lai bagātinātu mācību pieredzi; radīt pienācīgu līdzsvaru starp skolotāju un izglītojamo vadītu mācīšanos, no vienas puses, un sadarbīgu un neatkarīgu mācīšanos, no otras puses; izpētīt mācību metodes, ar ko gan izglītojamos, gan skolotājus rosina izmantot jaunas iespējas un piedāvā viņiem labākus mācību risinājumus;

| e) | izmantot jaukta tipa mācīšanās pieejas kā līdzekli, ar ko atbalsta izglītojamo labbūtību, patstāvību un personalizētu mācīšanos (ņemot vērā izglītojamo vecumu, spējas un konkrētas mācību vajadzības) un ar ko attīsta viņu “personīgo, sociālo un mācīšanās mācīties” kompetenci (viena no astoņām “pamatkompetencēm mūžizglītībā” (22), kas sīkāk aprakstīta Komisijas iniciatīvā – Eiropas satvarā “LifeComp” (23)); |
| --- | --- |

e)

izmantot jaukta tipa mācīšanās pieejas kā līdzekli, ar ko atbalsta izglītojamo labbūtību, patstāvību un personalizētu mācīšanos (ņemot vērā izglītojamo vecumu, spējas un konkrētas mācību vajadzības) un ar ko attīsta viņu “personīgo, sociālo un mācīšanās mācīties” kompetenci (viena no astoņām “pamatkompetencēm mūžizglītībā” (22), kas sīkāk aprakstīta Komisijas iniciatīvā – Eiropas satvarā “LifeComp” (23));

| 3. | atbalstīt skolotājus un pasniedzējus, apsverot šādus pasākumus: |
| --- | --- |

3.

atbalstīt skolotājus un pasniedzējus, apsverot šādus pasākumus:

Kā tiešu reakciju uz krīzi

| a) | atbalstīt skolotāju pašnovērtēšanu attiecībā uz digitālo tehnoloģiju izmantošanu, kā arī skolotāju un pasniedzēju prasmju pilnveides kursus un citus profesionālās mācīšanās veidus, lai palīdzētu viņiem mācīšanas procesā izmantot un iestrādāt digitālās programmas un digitālos rīkus (24); izstrādāt un izplatīt tiešsaistē un skolā esošus pedagoģiskos moduļus un resursus, kas skolotājiem un pasniedzējiem palīdzētu pielāgot savas mācību metodes un praksi jaukta tipa mācīšanās pieejām (25), pamatojoties uz savu pieredzi un atsauksmēm, un sadarboties ar viņiem jaunu mācību līdzekļu un materiālu izmantošanā, tostarp attiecībā uz to, kā droši un ētiski darboties digitālajā vidē un kā atbalstīt izglītojamos šajā darbā; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt skolotāju pašnovērtēšanu attiecībā uz digitālo tehnoloģiju izmantošanu, kā arī skolotāju un pasniedzēju prasmju pilnveides kursus un citus profesionālās mācīšanās veidus, lai palīdzētu viņiem mācīšanas procesā izmantot un iestrādāt digitālās programmas un digitālos rīkus (24); izstrādāt un izplatīt tiešsaistē un skolā esošus pedagoģiskos moduļus un resursus, kas skolotājiem un pasniedzējiem palīdzētu pielāgot savas mācību metodes un praksi jaukta tipa mācīšanās pieejām (25), pamatojoties uz savu pieredzi un atsauksmēm, un sadarboties ar viņiem jaunu mācību līdzekļu un materiālu izmantošanā, tostarp attiecībā uz to, kā droši un ētiski darboties digitālajā vidē un kā atbalstīt izglītojamos šajā darbā;

| b) | pievērst lielāku uzmanību skolotāju un pasniedzēju, skolu vadītāju un citu izglītības darbinieku labbūtībai un profesionālās dzīves kvalitātei, lai mazinātu stresu un novērstu izdegšanu. Tas varētu ietvert šādus pasākumus: atvieglot piekļuvi kvalificētiem garīgās veselības un atbalsta speciālistiem un pakalpojumiem; veicināt līdzbiedru atbalsta pilnveidošanu un/vai organizēšanu stresa mazināšanai; un sākotnējās skolotāju izglītības un nepārtrauktās profesionālās izaugsmes programmās nodrošināt labākas iespējas mācībām par noturību/garīgo labbūtību; |
| --- | --- |

b)

pievērst lielāku uzmanību skolotāju un pasniedzēju, skolu vadītāju un citu izglītības darbinieku labbūtībai un profesionālās dzīves kvalitātei, lai mazinātu stresu un novērstu izdegšanu. Tas varētu ietvert šādus pasākumus: atvieglot piekļuvi kvalificētiem garīgās veselības un atbalsta speciālistiem un pakalpojumiem; veicināt līdzbiedru atbalsta pilnveidošanu un/vai organizēšanu stresa mazināšanai; un sākotnējās skolotāju izglītības un nepārtrauktās profesionālās izaugsmes programmās nodrošināt labākas iespējas mācībām par noturību/garīgo labbūtību;

Atbalstīt skolotāju un pasniedzēju atveseļošanu un ilgāka termiņa gatavību

| c) | iestrādāt jaukta tipa mācīšanās pieejas sākotnējās skolotāju izglītības (26) un nepārtrauktās profesionālās izaugsmes (27) programmās, lai palīdzētu izglītības darbiniekiem pielāgot mācību satura plānošanu savai profesionālajai situācijai un būt kompetentiem sekmēt mācīšanos dažādās iekštelpu un āra vidēs, ar dažādiem mācību līdzekļiem un uzdevumiem; |
| --- | --- |

c)

iestrādāt jaukta tipa mācīšanās pieejas sākotnējās skolotāju izglītības (26) un nepārtrauktās profesionālās izaugsmes (27) programmās, lai palīdzētu izglītības darbiniekiem pielāgot mācību satura plānošanu savai profesionālajai situācijai un būt kompetentiem sekmēt mācīšanos dažādās iekštelpu un āra vidēs, ar dažādiem mācību līdzekļiem un uzdevumiem;

| d) | nodrošināt piekļuvi speciālo zināšanu centriem un atbilstošiem resursiem, kas paredzēti jaukta tipa mācīšanās pieeju orientēšanai un uzlabošanai; palīdzēt izglītības un mācību darbiniekiem izstrādāt jaukta tipa mācīšanās pieejas viņu konkrētajā situācijā, izmantojot darbinieku apmaiņu un mācīšanos no līdzbiedriem, un veidot spēcīgus skolu kolektīvus, izmantojot sadarbīgo mācīšanos, tīklus, sadarbības projektus un prakses kopienas; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt piekļuvi speciālo zināšanu centriem un atbilstošiem resursiem, kas paredzēti jaukta tipa mācīšanās pieeju orientēšanai un uzlabošanai; palīdzēt izglītības un mācību darbiniekiem izstrādāt jaukta tipa mācīšanās pieejas viņu konkrētajā situācijā, izmantojot darbinieku apmaiņu un mācīšanos no līdzbiedriem, un veidot spēcīgus skolu kolektīvus, izmantojot sadarbīgo mācīšanos, tīklus, sadarbības projektus un prakses kopienas;

| e) | izstrādāt norādes par jaunām pieejām novērtēšanai un gala pārbaudījumiem, tostarp tiešsaistē, ar piemērotiem attīstošās un apkopojošās novērtēšanas līdzekļiem, kas ir piemēroti dažādiem izglītības un mācību līmeņiem un dažādām mācību vidēm; |
| --- | --- |

e)

izstrādāt norādes par jaunām pieejām novērtēšanai un gala pārbaudījumiem, tostarp tiešsaistē, ar piemērotiem attīstošās un apkopojošās novērtēšanas līdzekļiem, kas ir piemēroti dažādiem izglītības un mācību līmeņiem un dažādām mācību vidēm;

| f) | mudināt izglītības darbiniekus piedalīties izpētes projektos un pētniecībā, tai skaitā izmēģinot uzdevumu pielietošanu vēl citā mācību vidē un izmantojot digitālas tehnoloģijas mācīšanas un mācību procesu atbalstam; |
| --- | --- |

f)

mudināt izglītības darbiniekus piedalīties izpētes projektos un pētniecībā, tai skaitā izmēģinot uzdevumu pielietošanu vēl citā mācību vidē un izmantojot digitālas tehnoloģijas mācīšanas un mācību procesu atbalstam;

| 4. | atbalstīt skolas, apsverot šādus pasākumus: |
| --- | --- |

4.

atbalstīt skolas, apsverot šādus pasākumus:

Kā tiešu reakciju uz krīzi

| a) | nodrošināt rīkus un resursus jaukta tipa mācīšanās pieejām, kā arī sagatavot skolām adresētus norādījumus par to, kā tos efektīvi izmantot (28); |
| --- | --- |

a)

nodrošināt rīkus un resursus jaukta tipa mācīšanās pieejām, kā arī sagatavot skolām adresētus norādījumus par to, kā tos efektīvi izmantot (28);

| b) | ja iespējams, mobilizēt vai pieņemt darbā papildu darbiniekus, lai iegūtu vairāk laika individuālam atbalstam skolā un ārpusskolas nodarbībās; |
| --- | --- |

b)

ja iespējams, mobilizēt vai pieņemt darbā papildu darbiniekus, lai iegūtu vairāk laika individuālam atbalstam skolā un ārpusskolas nodarbībās;

| c) | lai nodrošinātu infrastruktūru un resursus, atbalstīt efektīvas partnerības starp dažādiem izglītības un mācību pakalpojumu sniedzējiem, tai skaitā no vietējām un reģionālām iestādēm, uzņēmējdarbības, profesionālajām apvienībām, mākslas, kultūras mantojuma, sporta, dabas, augstākās izglītības un pētniecības institūtiem, pilsonisko sabiedrību, izglītības resursu (arī tehnoloģiju, izdevējdarbības un citu ar mācību programmām saistīta aprīkojuma) nozari un izglītības pētniecību; |
| --- | --- |

c)

lai nodrošinātu infrastruktūru un resursus, atbalstīt efektīvas partnerības starp dažādiem izglītības un mācību pakalpojumu sniedzējiem, tai skaitā no vietējām un reģionālām iestādēm, uzņēmējdarbības, profesionālajām apvienībām, mākslas, kultūras mantojuma, sporta, dabas, augstākās izglītības un pētniecības institūtiem, pilsonisko sabiedrību, izglītības resursu (arī tehnoloģiju, izdevējdarbības un citu ar mācību programmām saistīta aprīkojuma) nozari un izglītības pētniecību;

| d) | atbalstīt skolas to iekļaušanas stratēģiju un prakses pārraudzībā un pašnovērtēšanā attiecībā uz jaukta tipa mācīšanās pieejām un tādu pasākumu veikšanā, kas vajadzīgi trūkumu novēršanai, tostarp, izmantojot ES rīkus (29); |
| --- | --- |

d)

atbalstīt skolas to iekļaušanas stratēģiju un prakses pārraudzībā un pašnovērtēšanā attiecībā uz jaukta tipa mācīšanās pieejām un tādu pasākumu veikšanā, kas vajadzīgi trūkumu novēršanai, tostarp, izmantojot ES rīkus (29);

| e) | uzlabot vecāku, likumīgo aizbildņu un ģimeņu izpratni par mācību vidi, rīkiem un uzdevumiem, izmantojot sistemātisku saziņu un norādījumus un neradot viņiem papildu slogu; |
| --- | --- |

e)

uzlabot vecāku, likumīgo aizbildņu un ģimeņu izpratni par mācību vidi, rīkiem un uzdevumiem, izmantojot sistemātisku saziņu un norādījumus un neradot viņiem papildu slogu;

Atbalstīt ilgāka termiņa atveseļošanu un uzlabot organizatorisko pārmaiņu spējas

| f) | ieguldīt skolas telpās notiekošas mācīšanās un attālinātas mācīšanās vidē izmantota ātrdarbīga interneta savienojamībā, no kuras ir atkarīga mācīšanās tiešsaistē, līdz ar tehniskās infrastruktūras uzturēšanas un modernizācijas plāniem; |
| --- | --- |

f)

ieguldīt skolas telpās notiekošas mācīšanās un attālinātas mācīšanās vidē izmantota ātrdarbīga interneta savienojamībā, no kuras ir atkarīga mācīšanās tiešsaistē, līdz ar tehniskās infrastruktūras uzturēšanas un modernizācijas plāniem;

| g) | iespēju robežās un saskaņā ar valsts un reģionālajiem tiesību aktiem un apstākļiem nodrošināt atbilstīgu autonomijas līmeni lēmumu pieņemšanā skolas līmenī (skolu valdes, direktori, vadītāji), lai veicinātu inovāciju, reaģētspēju un pielāgošanos vietējām un reģionālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

g)

iespēju robežās un saskaņā ar valsts un reģionālajiem tiesību aktiem un apstākļiem nodrošināt atbilstīgu autonomijas līmeni lēmumu pieņemšanā skolas līmenī (skolu valdes, direktori, vadītāji), lai veicinātu inovāciju, reaģētspēju un pielāgošanos vietējām un reģionālajām vajadzībām;

| h) | atbalstīt skolu vadītājus, kuriem ir būtiska nozīme organizatorisko pārmaiņu un pastāvīgu uzlabojumu pārvaldīšanā, nodrošinot īpašu profesionālo attīstību un norādījumus par viņu pienākumiem. Atbalstīt skolas un ar tām saistītos izglītības un mācību pakalpojumu sniedzējus to stratēģiskās plānošanas un skolu uzlabošanas procesos apsvērt jaukta tipa mācīšanās pieejas, kas var ietvert pašnovērtējuma rīku izmantošanu; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt skolu vadītājus, kuriem ir būtiska nozīme organizatorisko pārmaiņu un pastāvīgu uzlabojumu pārvaldīšanā, nodrošinot īpašu profesionālo attīstību un norādījumus par viņu pienākumiem. Atbalstīt skolas un ar tām saistītos izglītības un mācību pakalpojumu sniedzējus to stratēģiskās plānošanas un skolu uzlabošanas procesos apsvērt jaukta tipa mācīšanās pieejas, kas var ietvert pašnovērtējuma rīku izmantošanu;

| i) | atbalstīt dialogu un tīklu veidošanu starp dažādām ieinteresētajām personām, tostarp ģimenēm, kas ir iesaistītas mācībās skolas telpās un citās fiziskās vidēs un attālinātās mācībās, lai no dažādiem avotiem iegūtu atsauksmes un idejas turpmākai attīstībai. Tam būtu jāietver arī dialogs, norādījumi un stratēģijas, lai aizsargātu bērnu un jauniešu drošību un nodrošinātu viņu datu konfidencialitāti un aizsardzību, kā arī viņu drošību un privātumu digitālajā pasaulē; |
| --- | --- |

i)

atbalstīt dialogu un tīklu veidošanu starp dažādām ieinteresētajām personām, tostarp ģimenēm, kas ir iesaistītas mācībās skolas telpās un citās fiziskās vidēs un attālinātās mācībās, lai no dažādiem avotiem iegūtu atsauksmes un idejas turpmākai attīstībai. Tam būtu jāietver arī dialogs, norādījumi un stratēģijas, lai aizsargātu bērnu un jauniešu drošību un nodrošinātu viņu datu konfidencialitāti un aizsardzību, kā arī viņu drošību un privātumu digitālajā pasaulē;

| j) | daļu no skolas veiktas iekšējās un/vai ārējās pārskatīšanas un kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem, ja iespējams, izmantot, lai kombinētu mācību vidi un rīkus, ietverot ar skolu nesaistītu pakalpojumu sniedzēju veiktu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

j)

daļu no skolas veiktas iekšējās un/vai ārējās pārskatīšanas un kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem, ja iespējams, izmantot, lai kombinētu mācību vidi un rīkus, ietverot ar skolu nesaistītu pakalpojumu sniedzēju veiktu izvērtēšanu;

| 5. | pilnībā izmantot ES fondus un speciālās zināšanas saistībā ar reformām un investīcijām infrastruktūrā, mācību līdzekļos un pedagoģijā, lai palielinātu noturību un gatavību nākotnes prasībām atbilstošām skolām, jo īpaši Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānismu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), programmu “Digitālā Eiropa”, “Apvārsnis Eiropa” un tehniskā atbalsta instrumentu; |
| --- | --- |

5.

pilnībā izmantot ES fondus un speciālās zināšanas saistībā ar reformām un investīcijām infrastruktūrā, mācību līdzekļos un pedagoģijā, lai palielinātu noturību un gatavību nākotnes prasībām atbilstošām skolām, jo īpaši Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānismu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), programmu “Digitālā Eiropa”, “Apvārsnis Eiropa” un tehniskā atbalsta instrumentu;

| 6. | ieguldīt politikas problēmu un šo iniciatīvu ietekmes uz izglītības ekosistēmu pētniecībā, pārraudzībā un izvērtēšanā, lai izmantotu gūto pieredzi un sniegtu ieguldījumu turpmākajā politikas reformā, tostarp, balstoties uz izglītojamo pieredzi, kā arī uz savāktajiem datiem, ja tādi ir pieejami, lai izstrādātu paraugpraksi un pielāgotus mākslīgā intelekta risinājumus uzlabotām mācību programmām; |
| --- | --- |

6.

ieguldīt politikas problēmu un šo iniciatīvu ietekmes uz izglītības ekosistēmu pētniecībā, pārraudzībā un izvērtēšanā, lai izmantotu gūto pieredzi un sniegtu ieguldījumu turpmākajā politikas reformā, tostarp, balstoties uz izglītojamo pieredzi, kā arī uz savāktajiem datiem, ja tādi ir pieejami, lai izstrādātu paraugpraksi un pielāgotus mākslīgā intelekta risinājumus uzlabotām mācību programmām;

| 7. | veikt pasākumus un pēcpasākumus saistībā ar šā ieteikuma īstenošanu saskaņā ar valsts un reģionālajām izglītības un mācību sistēmām. Vajadzības gadījumā valstu rīcības plānos Eiropas Garantijas bērniem īstenošanai ņemt vērā jebkādus pasākumus, ar kuriem atbalsta jaukta tipa mācīšanās pieejas; |
| --- | --- |

7.

veikt pasākumus un pēcpasākumus saistībā ar šā ieteikuma īstenošanu saskaņā ar valsts un reģionālajām izglītības un mācību sistēmām. Vajadzības gadījumā valstu rīcības plānos Eiropas Garantijas bērniem īstenošanai ņemt vērā jebkādus pasākumus, ar kuriem atbalsta jaukta tipa mācīšanās pieejas;

AR ŠO AICINA KOMISIJU, PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTI UN VALSTU APSTĀKĻUS:

| 1. | atbalstīt šā ieteikuma īstenošanu, atvieglojot savstarpēju mācīšanos un apmaiņu starp dalībvalstīm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, ar nosacījumu, ka tiek noteikti un turpmāk izstrādāti pasākumi, izmantojot:






  i) | Stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (30); |
| --- | --- | --- |

1.

atbalstīt šā ieteikuma īstenošanu, atvieglojot savstarpēju mācīšanos un apmaiņu starp dalībvalstīm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, ar nosacījumu, ka tiek noteikti un turpmāk izstrādāti pasākumi, izmantojot:

i)

Stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (30);

| ii) | jauno Eiropas digitālās izglītības centru un jauno strukturēto dialogu ar dalībvalstīm, kas tiks izveidoti saskaņā ar Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam ar mērķi atbalstīt starpnozaru sadarbību digitālajā izglītībā; |
| --- | --- |

ii)

jauno Eiropas digitālās izglītības centru un jauno strukturēto dialogu ar dalībvalstīm, kas tiks izveidoti saskaņā ar Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam ar mērķi atbalstīt starpnozaru sadarbību digitālajā izglītībā;

| iii) | izglītībai un mācībām paredzētās ES tiešsaistes platformas un kopienas, tai skaitā School Education Gateway, eTwinning un Eiropas rīkkopu skolām “Iekļaujošas izglītības veicināšana un izglītības priekšlaicīgas pamešanas novēršana”; |
| --- | --- |

iii)

izglītībai un mācībām paredzētās ES tiešsaistes platformas un kopienas, tai skaitā School Education Gateway, eTwinning un Eiropas rīkkopu skolām “Iekļaujošas izglītības veicināšana un izglītības priekšlaicīgas pamešanas novēršana”;

| 2. | sadarbībā ar dalībvalstīm atbalstīt tādu brīvprātīgi izmantojamu resursu izstrādi kā:






  i) | uz pierādījumiem balstīti norādījumi par mācību procesa plānošanu un skolu organizatorisko praksi jaukta tipa mācīšanās pieeju ietvaros, tai skaitā par iespējamajiem digitālajiem rīkiem, un par pieejām mācīšanās novērtēšanai un validēšanai, kā arī datu aizsardzību, privātumu un tiešsaistes drošību; |
| --- | --- | --- |

2.

sadarbībā ar dalībvalstīm atbalstīt tādu brīvprātīgi izmantojamu resursu izstrādi kā:

i)

uz pierādījumiem balstīti norādījumi par mācību procesa plānošanu un skolu organizatorisko praksi jaukta tipa mācīšanās pieeju ietvaros, tai skaitā par iespējamajiem digitālajiem rīkiem, un par pieejām mācīšanās novērtēšanai un validēšanai, kā arī datu aizsardzību, privātumu un tiešsaistes drošību;

| ii) | augstas kvalitātes digitālās izglītības satura izveide un kopīgošana, pētot arī potenciālu, ko sniedz Eiropas digitālās izglītības satura satvars, kuru pašlaik izstrādā Komisija; |
| --- | --- |

ii)

augstas kvalitātes digitālās izglītības satura izveide un kopīgošana, pētot arī potenciālu, ko sniedz Eiropas digitālās izglītības satura satvars, kuru pašlaik izstrādā Komisija;

| 3. | atbalstīt profesionālās izaugsmes un mācību iespējas skolotājiem, pasniedzējiem un citiem izglītības darbiniekiem:






  i) | popularizējot masveida atvērtos interneta kursus (MOOC) par jaukta tipa mācīšanās pieejām skolotājiem, pasniedzējiem, skolu vadītājiem un skolotāju sagatavotājiem, ko piedāvā platforma School Education Gateway, kā arī plašu šo kursu izmantošanu skolu izglītības darbiniekiem; |
| --- | --- | --- |

3.

atbalstīt profesionālās izaugsmes un mācību iespējas skolotājiem, pasniedzējiem un citiem izglītības darbiniekiem:

i)

popularizējot masveida atvērtos interneta kursus (MOOC) par jaukta tipa mācīšanās pieejām skolotājiem, pasniedzējiem, skolu vadītājiem un skolotāju sagatavotājiem, ko piedāvā platforma School Education Gateway, kā arī plašu šo kursu izmantošanu skolu izglītības darbiniekiem;

| ii) | daloties labā praksē, kas gūta, darbiniekiem piedaloties programmā “Erasmus+”, projektos un tīklos, tai skaitā izmantojot eTwinning tiešsaistes kopienu, topošās “Erasmus+” skolotāju akadēmijas un profesionālās izcilības centrus; |
| --- | --- |

ii)

daloties labā praksē, kas gūta, darbiniekiem piedaloties programmā “Erasmus+”, projektos un tīklos, tai skaitā izmantojot eTwinning tiešsaistes kopienu, topošās “Erasmus+” skolotāju akadēmijas un profesionālās izcilības centrus;

| iii) | popularizējot jauno tiešsaistes rīku “SELFIE”, kas palīdzēs skolotājiem izvērtēt savas digitālās kompetences un plānot, kā tās uzlabot. Tam pamatā ir rīks “SELFIE”, kas paredzēts visas skolas digitālajai plānošanai un var palīdzēt atbalstīt efektīvas jaukta tipa mācīšanās pieejas, tai skaitā PIA jomā; |
| --- | --- |

iii)

popularizējot jauno tiešsaistes rīku “SELFIE”, kas palīdzēs skolotājiem izvērtēt savas digitālās kompetences un plānot, kā tās uzlabot. Tam pamatā ir rīks “SELFIE”, kas paredzēts visas skolas digitālajai plānošanai un var palīdzēt atbalstīt efektīvas jaukta tipa mācīšanās pieejas, tai skaitā PIA jomā;

| 4. | sadarboties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp programmatūras un aparatūras nodrošinātājiem, lai rastu veidus, kā uzlabot digitālo infrastruktūru un rīkus un to izmantošanu saistībā ar izglītību un mācībām, un turklāt uzsvērt konfidencialitātes un datu aizsardzības nozīmi šajā kontekstā; |
| --- | --- |

4.

sadarboties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp programmatūras un aparatūras nodrošinātājiem, lai rastu veidus, kā uzlabot digitālo infrastruktūru un rīkus un to izmantošanu saistībā ar izglītību un mācībām, un turklāt uzsvērt konfidencialitātes un datu aizsardzības nozīmi šajā kontekstā;

| 5. | atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir tālāk attīstīt un veicināt iekļaujošas, vienlīdzīgi pieejamas, kvalitatīvas izglītības un mūžizglītības iespējas ikvienam, jo īpaši attiecībā uz izglītojamo iekļautību dažādos apstākļos, kas ietekmē viņu piekļuvi konkrētai mācību videi un mācību līdzekļiem, un to personu iekļautību, kurām vajadzīgs mērķorientēts atbalsts mācību procesā; |
| --- | --- |

5.

atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir tālāk attīstīt un veicināt iekļaujošas, vienlīdzīgi pieejamas, kvalitatīvas izglītības un mūžizglītības iespējas ikvienam, jo īpaši attiecībā uz izglītojamo iekļautību dažādos apstākļos, kas ietekmē viņu piekļuvi konkrētai mācību videi un mācību līdzekļiem, un to personu iekļautību, kurām vajadzīgs mērķorientēts atbalsts mācību procesā;

| 6. | turpināt atbalstīt dalībvalstis reformu īstenošanā, lai uzlabotu izglītības un mācību sistēmu kvalitāti un iekļautību un veicinātu to digitālo gatavību atbilstoši Digitālās izglītības rīcības plāna 2021.–2027. gadam mērķiem; |
| --- | --- |

6.

turpināt atbalstīt dalībvalstis reformu īstenošanā, lai uzlabotu izglītības un mācību sistēmu kvalitāti un iekļautību un veicinātu to digitālo gatavību atbilstoši Digitālās izglītības rīcības plāna 2021.–2027. gadam mērķiem;

| 7. | pievērsties jaukta tipa mācīšanās pieeju izstrādei pamatizglītībā un vidējā izglītībā, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā, regulāros progresa ziņojumos par Eiropas izglītības telpu un Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam. |
| --- | --- |

7.

pievērsties jaukta tipa mācīšanās pieeju izstrādei pamatizglītībā un vidējā izglītībā, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā, regulāros progresa ziņojumos par Eiropas izglītības telpu un Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam.

Briselē, на 29 ноември 2021 година.

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

S. KUSTEC

---

(1)  Padomes secinājumi par Covid-19 krīzes pārvarēšanu izglītības un apmācības jomā, (OV C 212I, 26.6.2020., 9. lpp).

1

(2)  Sk. Komisijas dienestu darba dokumentu SWD(2021) 219 final, 1. daļu, 6. lpp. (2. zemsvītras piezīmi).

2

(3)  OV C 415, 1.12.2020., 22. lpp.

3

(4)  COM(2017) 673 final.

4

(5)  OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

5

(6)  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

6

(7)  COM(2021) 102 final.

7

(8)  COM(2020) 274 final.

8

(9)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

9

(10)  COM(2021) 142 final.

10

(11)  OV C 189, 4.6.2018., 7. lpp.

11

(12)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

12

(13)  OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp.

13

(14)  Apstiprināta 2020. gada 30. novembrī.

14

(15)  OV C 193, 9.6.2020., 11. lpp.

15

(16)  Piemēram, ES līmenī Eiropas Komisija uzsāk iniciatīvu “HealthyLifestyle4All” kā divu gadu kampaņu, kuras mērķis ir sportu un aktīvu dzīvesveidu saistīt ar politikas pasākumiem veselības, pārtikas un citās jomās.

16

HealthyLifestyle4All

(17)  Sk. JRC ziņojumu “The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Paredzamā Covid-19 ietekme uz izglītību: pārdomas, kas balstītas uz esošo literatūru un jaunākajām starptautiskajām datu kopām) (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. un Mazza, J., 2020. gads).

17

JRC

The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets

Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z.

Mazza, J.,

(18)  Sākotnējā profesionālā izglītība un apmācība parasti tiek īstenota vidusskolas līmenī un pēcvidusskolas līmenī, pirms audzēkņi sāk darba dzīvi. Tā notiek vai nu skolā (galvenokārt klasē), vai darba vidē, piemēram, mācību centros un uzņēmumos, atkarībā no valstu izglītības un mācību sistēmām un ekonomiskajām struktūrām.

18

(19)  Padomes secinājumi par to, kāda ir darba ar jaunatni loma, atbalstot tādu būtisku dzīves prasmju attīstību jauniešos, kuras veicina sekmīgu pieaugšanu, pāreju uz aktīvu pilsoniskumu un darba dzīvi, (OV C 189, 15.6.2017., 30. lpp).

19

(20)  Padomes secinājumi par to, kā maksimāli palielināt tautas sporta nozīmi caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešu vidū, (OV C 172, 27.5.2015., 8. lpp).

20

(21)  Par pamatu konkrētām darbībām, kas pielāgotas valstu situācijai, var izmantot Komisijas dienestu darba dokumentā SWD (2021) 219 final izklāstīto jaukta tipa mācīšanās satvaru.

21

(22)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.).

22

(23)  LifeComp ietver trīs savā starpā saistītas kompetenču jomas: “personīgo”, “sociālo” un “mācīšanās mācīties” kompetenci. Katrā jomā ir trīs kompetences: pašregulācija, elastīgums, labbūtība (personīgā telpa); empātija, komunikācija, sadarbība (sociālā joma); uz izaugsmi vērsta domāšana, kritiskā domāšana un mācīšanās procesa pārvaldība (joma “mācīšanās mācīties”). LifeComp kompetences attiecas uz visām dzīves jomām, un tās var apgūt visu mūžu formālās, neformālās un ikdienējās izglītības ietvaros. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp.

23

LifeComp

LifeComp

(24)  Eiropas Komisija 2021. gada 5. oktobrī nāca klajā ar jaunu rīku “SELFIE for Teachers”, kas var palīdzēt pedagogiem plānot savu digitālo kompetenču pilnveidošanu.

24

SELFIE for Teachers

(25)  School Education Gateway jau ir iekļauti daži jauktā tipa mācīšanās resursi, kas paredzēti skolotājiem un pasniedzējiem.

25

School Education Gateway

(26)  Formālās izglītības periods atzītas kvalifikācijas iegūšanai, lai varētu strādāt par skolotāju. Parasti to piedāvā augstskolu fakultātes vai neatkarīgas pedagoģiskas mācību iestādes (sk. dienestu darba dokumentā SWD (2021) 219 final ietverto glosāriju).

26

(27)  Mācīšanās process, kurā speciālisti iesaistās jebkurā savas karjeras posmā ar mērķi uzlabot praksi (sk. dienestu darba dokumentā SWD (2021) 219 final ietverto glosāriju).

27

(28)  Rīks “SELFIE” var palīdzēt skolām analizēt un apkopot pierādījumus par to pašreizējo situāciju un vajadzībām. Tas ir pārveidojams, un katra skola to var pielāgot pēc savas situācijas un vajadzībām.

28

SELFIE

(29)  Eiropas skolu rīkkopa “Iekļaujošas izglītības veicināšana un izglītības priekšlaicīgas pamešanas novēršana” piedāvā visdažādākos resursus un praktiskus piemērus, kā arī skolu pašnovērtējuma rīku.

29

(30)  OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

30

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/30

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 504/04)

Komisija 2021. gada 6. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10463. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10463. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/31

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10489 – BAXTER / HILL-ROM)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 504/05)

Komisija 2021. gada 6. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10489. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10489. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/32

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10439 – DP WORLD / SYNCREON)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 504/06)

Komisija 2021. gada 23. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10439. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10439. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/33

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 504/07)

Komisija 2021. gada 2. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10532. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10532. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/34

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 504/08)

Komisija 2021. gada 12. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10382. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10382. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/35

---

Paziņojums konkrētu personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2021/C 504/09)

Šī informācija ir paredzēta šādu personu ievērībai: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY kungs (Nr. 4), Sergey Pavlovych TSEKOV kungs (Nr. 8), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK kungs (Nr. 17), Aleksandr Viktorovich VITKO kungs (Nr. 19), Alexander Mihailovich NOSATOV kungs (Nr. 27), ģenerālleitnants Igor Nikolaevich (Mykolayovich) TURCHENYUK (Nr. 32), Sergei Ivanovich MENYAILO kungs (Nr. 37), Olga Fedorovna KOVITIDI kundze (Nr. 38), Vladimir Anatolievich SHAMANOV kungs (Nr. 50), Aleksandr Yurevich BORODAI kungs (Nr. 62), Alexander KHRYAKOV kungs (Nr. 65), Marat Faatovich BASHIROV kungs (Nr. 66), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV kungs (Nr. 77), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV kungs (Nr. 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN kungs (Nr. 84), Miroslav Vladimirovich RUDENKO kungs (Nr. 98), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV kungs (Nr. 108), Igor Vladimirovich LEBEDEV (Nr. 114), Alexander Mikhailovich BABAKOV (Nr. 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV kungs (Nr. 121), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV kungs (Nr. 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN kungs (Nr. 137), Andrei Valeryevich KARTAPOLOV kungs (Nr. 149), Ruslan Ismailovich BALBEK kungs (Nr. 152), Dmitry Anatolievich BELIK kungs (Nr. 154), Andrei Dmitrievich KOZENKO kungs (Nr. 155), Svetlana Borisovna SAVCHENKO kundze (Nr. 156), Pavel Valentinovich SHPEROV kungs (Nr. 157), Inna Nikolayevna GUZEYEVA kundze (Nr. 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO kundze (Nr. 163), Olga Valerievna POZDNYAKOVA kundze (Nr. 167), Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV kungs (Nr. 183), Sergei Andreevich DANILENKO kungs (Nr. 184), Lidia Aleksandrovna BASOVA kundze (Nr. 185) un Leonid Kronidovich RYZHENKIN kungs (Nr. 192) – personas, kas uzskaitītas pielikumā Padomes Lēmumam 2014/145/KĀDP (1) un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 269/2014 (2) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Padome apsver ierobežojošo pasākumu saglabāšanu pret minētajām personām, pievienojot jaunus pamatojumus. Minētās personas ar šo tiek informētas, ka, lai saņemtu paredzētos pamatojumus attiecībā uz to iekļaušanu sarakstā, tās pirms 2021. gada 22. decembra var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/36

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP, kuru groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2196, un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2193, par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2021/C 504/10)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu ievērībai, kas ir norādītas pielikumā Padomes Lēmumam 2014/145/KĀDP (1), kuru groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2196 (2), un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 269/2014 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2193 (4), par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka minētās personas būtu jāiekļauj tādu personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Lēmumā 2014/145/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. Pamatojums minēto personu iekļaušanai sarakstā ir izklāstīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu kompetentām attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iestādēm, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 4. pantu).

Attiecīgās personas var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par to iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumam pievienojot apliecinošus dokumentus un pirms 2022. gada 4. janvāra to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju Padomes lēmumu apstrīdēt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 445 I, 13.12.2021., 14. lpp..

(3)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

(4)  OV L 445 I, 13.12.2021., 4. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/37

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2021/C 504/11)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar 16. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (1).

Šīs apstrādes darbības juridiskie pamati ir Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2), kuru groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2196 (3), un Padomes Regula (ES) Nr. 269/2014 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2193 (5).

Šīs apstrādes darbības datu pārzinis ir RELEX.1.C nodaļa Padomes Ģenerālsekretariāta (PĢS) ģenerāldirektorātā RELEX (Ārējās attiecības), un ar šo nodaļu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2014/145/KĀDP, kuru groza ar Lēmumu (KĀDP) 2021/2196, un Regulu (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2193.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2014/145/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 269/2014 izklāstītajiem sarakstā iekļaušanas kritērijiem.

Savāktie personas dati ietver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un jebkādus citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus var pēc vajadzības sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību īstenošanu, piemēram, piekļuves tiesībām, kā arī tiesībām veikt labojumus vai izteikt iebildumus, tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(3)  OV L 445, 13.12.2021., 14. lpp.

(4)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

(5)  OV L 445, 13.12.2021., 4. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/39

---

Paziņojums to personu un vienības ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999, kurš grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2197, un Padomes Regulā (ES) 2020/1998, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2195, par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

(2021/C 504/12)

Šī informācija ir paredzēta to personu un vienības ievērībai, kuras ir minētas pielikumā Padomes Lēmumam (KĀDP) 2020/1999 (1), ko groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2197 (2), un I pielikumā Padomes Regulai (ES) 2020/1998 (3), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2195 (4), par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka minētās personas un vienība būtu jāiekļauj to fizisku un juridisku personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Regulā (ES) 2020/1998. Pamatojums minēto personu un vienības iekļaušanai sarakstā ir izklāstīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu un vienības uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kā norādīts Regulas (ES) 2020/1998 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 4. pantu).

Attiecīgās personas un vienība pirms 2022. gada 22. jūlija var Padomei iesniegt lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumam pievienojot apliecinošus dokumentus un to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā personu un vienību saraksta regulārajā pārskatīšanā, ko Padome veic, ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2020/1999 10. pantu.

---

(1)  OV L 410 I, 7.12.2020., 13. lpp.

(2)  OV L 445 I, 13.12.2021., 17. lpp.

(3)  OV L 410 I, 7.12.2020., 1. lpp.

(4)  OV L 445 I, 13.12.2021., 10. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/40

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Padomes Regulā (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

(2021/C 504/13)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (1) 16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Lēmums (KĀDP) 2020/1999 (2), kuru groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/2197 (3), un Regula (ES) 2020/1998 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2195 (5).

Šīs apstrādes darbības datu pārzinis ir RELEX.1.C nodaļa Padomes Ģenerālsekretariāta (PĢS) ģenerāldirektorātā RELEX (Ārējās attiecības), un ar šo nodaļu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Eiropas Savienības Padome |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Eiropas Savienības Padome

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2020/1999, ko groza ar Lēmumu (KĀDP) 2021/2197, un Regulu (ES) 2020/1998, ko īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2195, par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā (KĀDP) 2020/1999 un Regulā (ES) 2020/1998 izklāstītajiem kritērijiem attiecībā uz iekļaušanu sarakstā.

Savāktie personas dati ietver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus vajadzības gadījumā var sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību īstenošanu, piemēram, piekļuves tiesībām, kā arī tiesībām pieprasīt labojumus vai izteikt iebildumus, tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesiskus, administratīvus vai ārpustiesas tiesību aizsardzības līdzekļus, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 410 I, 7.12.2020., 13. lpp.

(3)  OV L 445 I, 13.12.2021., 17. lpp.

(4)  OV L 410 I, 7.12.2020., 13. lpp.

(5)  OV L 445 I, 13.12.2021., 10. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/41

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2199, un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2194, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

(2021/C 504/14)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu ievērībai, kas norādītas I pielikumā Padomes Lēmumam 2013/255/KĀDP (1), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2199 (2), un II pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 36/2012 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2194 (4), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka minētās personas būtu jāiekļauj personu un vienību sarakstā, kas iekļauts Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikumā un Regulas (ES) Nr. 36/2012 II pielikumā. Pamatojums minēto personu iekļaušanai sarakstā ir norādīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kas norādītas Padomes Regulas (ES) Nr. 36/2012 III pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 16. pantu).

Attiecīgās personas pirms 2022. gada 1. marta var Padomei iesniegt lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumam pievienojot apliecinošus dokumentus un to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, Padomei saskaņā ar Lēmuma 2013/255/KĀDP 34. pantu un Regulas (ES) Nr. 36/2012 32. panta 4. punktu nākamreiz pārskatot attiecīgo personu un vienību sarakstu.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 147, 1.6.2013., 14. lpp.

(2)  OV L 445 I, 13.12.2021., 23. lpp.

(3)  OV L 16, 19.1.2012., 1. lpp.

(4)  OV L 445 I, 13.12.2021., 7. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/42

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

(2021/C 504/15)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz turpmāk izklāstīto informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 16. pantu Regulā (ES) 2018/1725 (1).

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2013/255/KĀDP (2), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2199 (3), un Padomes Regula (EK) Nr. 36/2012 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2194 (5).

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta RELEX (Ārējās attiecības) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1.C nodaļa, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Lēmumu 2013/255/KĀDP, kuru īsteno ar Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2199, un Regulu (EK) Nr. 36/2012, kuru īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2194.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2013/255/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 36/2012 izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktie personas dati ietver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus var pēc vajadzības sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību īstenošanu, piemēram, attiecībā uz piekļuves tiesībām, kā arī tiesībām uz labošanu vai tiesībām izteikt iebildumus, tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 147, 1.6.2013., 14. lpp.

(3)  OV L 445 I, 13.12.2021., 23. lpp.

(4)  OV L 16, 19.1.2012., 1. lpp.

(5)  OV L 445 I, 13.12.2021., 7. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/43

---

Paziņojums tās personas ievērībai, kurai piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2198, un Padomes Regulā (ES) 2016/44, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2192, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

(2021/C 504/16)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta tās personas ievērībai, kura norādīta II un IV pielikumā Padomes Lēmumam (KĀDP) 2015/1333 (1), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2198 (2), un III pielikumā Padomes Regulai (ES) 2016/44 (3), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2192 (4), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka minētajos pielikumos norādītā persona būtu jāiekļauj tādu personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Regulā (ES) 2016/44.

Attiecīgās personas uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kā norādīts Regulas (ES) 2016/44 IV pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 8. pantu).

Attiecīgā persona pirms 2022. gada 15. maija var iesniegt Padomei lūgumu, pievienojot apliecinošus dokumentus, ka lēmums par tās iekļaušanu minētajā sarakstā būtu jāpārskata. Šādi lūgumi jānosūta uz šo adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, Padomei saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 17. panta 2. punktu un Regulas (ES) 2016/44 21. panta 6. punktu veicot norādīto personu un vienību saraksta regulāro pārskatīšanu.

Attiecīgās personas uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju Padomes lēmumu apstrīdēt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.

(2)  OV L 445 I, 13.12.2021., 21. lpp.

(3)  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

(4)  OV L 445 I, 13.12.2021., 1. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/44

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

(2021/C 504/17)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2018/1725 (1) 16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1333 (2), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2198 (3), un Padomes Regula (ES) 2016/44 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/2192 (5).

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta RELEX (Ārējās attiecības) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1.C nodaļa, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2016/1333, kuru īsteno ar Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/2198, un Regulu (ES) Nr. 2016/44, kuru īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/2192

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Regulā (ES) 2016/44 izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktie personas dati aptver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus var pēc vajadzības sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību piemēram, piekļuves tiesību, kā arī tiesību uz labošanu vai tiesību izteikt iebildumus, īstenošanu tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus saglabā piecus gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bija sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.

(3)  OV L 445 I, 13.12.2021., 21. lpp.

(4)  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 445 I, 13.12.2021., 1. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/45

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 13. decembris

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1278 |
| JPY | Japānas jena | 128,19 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4362 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85158 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2310 |
| CHF | Šveices franks | 1,0418 |
| ISK | Islandes krona | 148,00 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,1598 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,401 |
| HUF | Ungārijas forints | 367,07 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6221 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9494 |
| TRY | Turcijas lira | 16,0525 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5795 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4388 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7967 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6651 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5420 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 333,60 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,9694 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,1777 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5210 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 155,54 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7678 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,731 |
| RUB | Krievijas rublis | 82,8238 |
| THB | Taizemes bāts | 37,612 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,3190 |
| MXN | Meksikas peso | 23,5354 |
| INR | Indijas rūpija | 85,4225 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1278

JPY

Japānas jena

128,19

DKK

Dānijas krona

7,4362

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85158

SEK

Zviedrijas krona

10,2310

CHF

Šveices franks

1,0418

ISK

Islandes krona

148,00

NOK

Norvēģijas krona

10,1598

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,401

HUF

Ungārijas forints

367,07

PLN

Polijas zlots

4,6221

RON

Rumānijas leja

4,9494

TRY

Turcijas lira

16,0525

AUD

Austrālijas dolārs

1,5795

CAD

Kanādas dolārs

1,4388

HKD

Hongkongas dolārs

8,7967

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6651

SGD

Singapūras dolārs

1,5420

KRW

Dienvidkorejas vona

1 333,60

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,9694

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,1777

HRK

Horvātijas kuna

7,5210

IDR

Indonēzijas rūpija

16 155,54

MYR

Malaizijas ringits

4,7678

PHP

Filipīnu peso

56,731

RUB

Krievijas rublis

82,8238

THB

Taizemes bāts

37,612

BRL

Brazīlijas reāls

6,3190

MXN

Meksikas peso

23,5354

INR

Indijas rūpija

85,4225

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/46

---

Ziņojums par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no Regulā (ES) Nr. 806/2014 paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas 2020. finanšu gadā

(2021/C 504/19)

Eiropas Revīzijas palāta paziņo, ka tikko ir publicēts Ziņojums par jebkādām iespējamām saistībām, kas izriet no Regulā (ES) Nr. 806/2014 paredzēto Vienotās noregulējuma valdes, Padomes un Komisijas uzdevumu īstenošanas 2020. finanšu gadā.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu

---

Eiropas Komisija

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/47

---

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2022. gada 1. janvārī.

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (1))

(2021/C 504/20)

Bāzes likmi aprēķina saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.). Atkarībā no atsauces likmes pielietojuma vēl ir jāpievieno šajā paziņojumā noteiktā rezerve. Diskonta likmei ir jāpievieno rezerve 100 bāzes punktu apmērā. Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, paredz, ka ja nav citādi noteikts īpašā lēmumā, arī atgūšanas likmi aprēķina, bāzes likmei pieskaitot 100 bāzes punktus.

Grozītās likmes ir norādītas treknrakstā.

Iepriekšējā tabula publicēta OV C 472, 23.11.2021., 7. lpp.

| No | Līdz | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

No

Līdz

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2022

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/48

---

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

(2021/C 504/21)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“BOLANDIN”

PDO-ES-N1876

Pieteikuma iesniegšanas datums: 2014. gada 3. jūlijā.

1.   Reģistrējamais(-ie) nosaukums(-i)

Bolandin

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 16. | Pārgatavu vīnogu vīns |
| --- | --- |

16.

Pārgatavu vīnogu vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Sarkanvīni

| — | Izskats: vīniem jābūt vismaz piesātinātai krāsai. Tonis: sarkana krāsa ar violetām (jaunvīni) līdz ķieģeļsarkanām (nogatavināti vīni) nokrāsām. |
| --- | --- |

—

Izskats: vīniem jābūt vismaz piesātinātai krāsai. Tonis: sarkana krāsa ar violetām (jaunvīni) līdz ķieģeļsarkanām (nogatavināti vīni) nokrāsām.

| — | Smarža: vīniem jāsmaržo pēc melnajām un sarkanajām ogām, un aromātam jābūt vismaz ļoti intensīvam. Nogatavinātu vīnu smaržas buķetē ietilpst arī garšvielu un grauzdējuma notis. |
| --- | --- |

—

Smarža: vīniem jāsmaržo pēc melnajām un sarkanajām ogām, un aromātam jābūt vismaz ļoti intensīvam. Nogatavinātu vīnu smaržas buķetē ietilpst arī garšvielu un grauzdējuma notis.

| — | Degustēšanas posms: vīniem jābūt vismaz pilnmiesīgiem; labi sabalansētiem; ar ilgnoturīgu pēcgaršu; ar labi sabalansētu skābumu; ar mucas piegaršām (apdedzinājuma un/vai grauzdējuma notis). |
| --- | --- |

—

Degustēšanas posms: vīniem jābūt vismaz pilnmiesīgiem; labi sabalansētiem; ar ilgnoturīgu pēcgaršu; ar labi sabalansētu skābumu; ar mucas piegaršām (apdedzinājuma un/vai grauzdējuma notis).

Gaistošais skābums:

| | ≤0,65 g/l etiķskābes (jaunvīni); |
| --- | --- |

≤0,65 g/l etiķskābes (jaunvīni);

| | ≤0,85 g/l etiķskābes (nogatavināti vīni). |
| --- | --- |

≤0,85 g/l etiķskābes (nogatavināti vīni).

Ja robežvērtības nav norādītas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 130 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,5

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

130

Baltvīni

| — | Izskats: dzeltena krāsa; jaunvīniem salmu krāsa, mucās raudzētiem un/vai nogatavinātiem vīniem — zeltaina krāsa; dzidrs un mirdzošs. |
| --- | --- |

—

Izskats: dzeltena krāsa; jaunvīniem salmu krāsa, mucās raudzētiem un/vai nogatavinātiem vīniem — zeltaina krāsa; dzidrs un mirdzošs.

| — | Smarža: vīniem jābūt vismaz ļoti intensīvai, augļainai smaržai ar tropu augļu notīm; nogatavinātiem vīniem ir pikants aromāts. |
| --- | --- |

—

Smarža: vīniem jābūt vismaz ļoti intensīvai, augļainai smaržai ar tropu augļu notīm; nogatavinātiem vīniem ir pikants aromāts.

| — | Degustēšanas posms: vīniem jābūt vismaz vidēji miesīgiem; svaigiem un augļainiem; gan jaunvīni, gan nogatavināti vīni ir labi sabalansēti. |
| --- | --- |

—

Degustēšanas posms: vīniem jābūt vismaz vidēji miesīgiem; svaigiem un augļainiem; gan jaunvīni, gan nogatavināti vīni ir labi sabalansēti.

Gaistošais skābums:

| | ≤0,65 g/l etiķskābes (jaunvīni); |
| --- | --- |

≤0,65 g/l etiķskābes (jaunvīni);

| | ≤0,85 g/l etiķskābes (nogatavināti vīni). |
| --- | --- |

≤0,85 g/l etiķskābes (nogatavināti vīni).

Ja robežvērtības nav norādītas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 170 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,5

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

170

Pārgatavu vīnogu baltvīni

| — | Izskats: spilgta, tīra un spīdīga dzelteni zeltaina krāsa. |
| --- | --- |

—

Izskats: spilgta, tīra un spīdīga dzelteni zeltaina krāsa.

| — | Smarža: vīniem jābūt vismaz ļoti intensīvai smaržai, medus, nogatavojušos cidoniju un vīģu aromātam; smarža ir ļoti augļaina. |
| --- | --- |

—

Smarža: vīniem jābūt vismaz ļoti intensīvai smaržai, medus, nogatavojušos cidoniju un vīģu aromātam; smarža ir ļoti augļaina.

| — | Degustēšanas posms: vīniem jābūt vismaz vidēji miesīgiem, sabalansētiem un eļļainiem; ar ilgnoturīgu pēcgaršu. |
| --- | --- |

—

Degustēšanas posms: vīniem jābūt vismaz vidēji miesīgiem, sabalansētiem un eļļainiem; ar ilgnoturīgu pēcgaršu.

Gaistošais skābums:

| | ≤0,74 g/l etiķskābes (jaunvīni); |
| --- | --- |

≤0,74 g/l etiķskābes (jaunvīni);

| | ≤0,85 g/l etiķskābes (nogatavināti vīni); |
| --- | --- |

≤0,85 g/l etiķskābes (nogatavināti vīni);

| | ≤0,72 g/l + 0,06 g/l etiķskābes uz katru dabiskās spirta tilpumkoncentrācijas grādu, kas pārsniedz 10 %, — vīniem, kas pagatavoti no pelēkās puves skartām vīnogām. |
| --- | --- |

≤0,72 g/l + 0,06 g/l etiķskābes uz katru dabiskās spirta tilpumkoncentrācijas grādu, kas pārsniedz 10 %, — vīniem, kas pagatavoti no pelēkās puves skartām vīnogām.

Ja robežvērtības nav norādītas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti.

Piezīme: tā kā cukuru saturs ir lielāks par 5 g/l, šo pārgatavu vīnogu baltvīnu sēra dioksīda saturs var būt līdz 250 mg/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 250 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12,5

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

250

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Nogatavināšanas procesu nekādā ziņā nevar uzskatīt par sākušos pirms vīnogu novākšanas gada 1. oktobra.

Audzēšanas metode

Stādījumu biezība “Bolandin” vīndārzos nav mazāka par 2 400 vīnogulājiem uz hektāru.

b.   Maksimālais ražas iznākums no hektāra

| | “Cabernet Sauvignon”, “Tempranillo” un “Merlot” |
| --- | --- |

“Cabernet Sauvignon”, “Tempranillo” un “Merlot”

| | 7 500 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

7 500 kilogrami vīnogu no hektāra

| | 52 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

52 hektolitri no hektāra

| | “Sauvignon Blanc” un “Chardonnay” |
| --- | --- |

“Sauvignon Blanc” un “Chardonnay”

| | 7 400 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

7 400 kilogrami vīnogu no hektāra

| | 48 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

48 hektolitri no hektāra

| | “Syrah” |
| --- | --- |

“Syrah”

| | 7 300 kilogramu vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

7 300 kilogramu vīnogu no hektāra

| | 51 hektolitrs no hektāra |
| --- | --- |

51 hektolitrs no hektāra

| | “Moscatel de grano menudo” (mazogu muskats) |
| --- | --- |

“Moscatel de grano menudo” (mazogu muskats)

| | 7 200 kilogrami vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

7 200 kilogrami vīnogu no hektāra

| | 28 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

28 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais “Bolandin” apgabals atrodas pašvaldības Ablitas teritorijā (Navarras [Navarre] autonomajā apgabalā) un sastāv no šādiem kadastrā reģistrētiem zemesgabaliem:

| | 5. poligons: 1 658. zemesgabals; |
| --- | --- |

5. poligons: 1 658. zemesgabals;

| | 5. poligons: 1 659. zemesgabals; |
| --- | --- |

5. poligons: 1 659. zemesgabals;

| | 5. poligons: 1 660. zemesgabals; |
| --- | --- |

5. poligons: 1 660. zemesgabals;

| | 5. poligons: 1 661. zemesgabals; |
| --- | --- |

5. poligons: 1 661. zemesgabals;

| | 5. poligons: 1 662. zemesgabals; |
| --- | --- |

5. poligons: 1 662. zemesgabals;

| | 5. poligons: 1 663. zemesgabals; |
| --- | --- |

5. poligons: 1 663. zemesgabals;

| | 5. poligons: 1 884. zemesgabals; |
| --- | --- |

5. poligons: 1 884. zemesgabals;

| | 5. poligons: 1 885. zemesgabals un A (daļēji), E, F, G un H lauks. |
| --- | --- |

5. poligons: 1 885. zemesgabals un A (daļēji), E, F, G un H lauks.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

| | “CABERNET SAUVIGNON” |
| --- | --- |

“CABERNET SAUVIGNON”

| | “CHARDONNAY” |
| --- | --- |

“CHARDONNAY”

| | “MERLOT” |
| --- | --- |

“MERLOT”

| | “MOSCATEL DE GRANO MENUDO” (MAZOGU MUSKATS) |
| --- | --- |

“MOSCATEL DE GRANO MENUDO” (MAZOGU MUSKATS)

| | “SAUVIGNON BLANC” |
| --- | --- |

“SAUVIGNON BLANC”

| | “SYRAH” |
| --- | --- |

“SYRAH”

| | “TEMPRANILLO” |
| --- | --- |

“TEMPRANILLO”

8.   Saiknes apraksts

Apkārtne (dabas faktori)

Par “Bolandin” sauc vēsturisku vietu, kas atrodas pašvaldības Ablitas teritorijā (Navarrā) un ir atzīmēta Navarras kadastrālajā reģistrā un Spānijas Nacionālā ģeogrāfijas institūta izdotajās valsts kartēs. “Bolandin” teritorija ir aptuveni 170 hektāru liela. Par “Bolandin” sauc arī triangulācijas punktu, kas atrodas noteiktajā apgabalā.

Dažos dokumentos vārds “Bolandin” sākas ar V, jo Navarrā ir divas oficiālās valodas — kastīliešu valoda (tajā šis vārds sākas ar V un ir ar akcentu) un basku valoda (tajā šis vārds sākas ar B un ir bez akcenta). Basku valodā nav ne akcentu, ne burta V.

Pamatojoties uz apsekojumiem un testiem, ko veikusi Larjohas Universitātes Lauksaimniecības un pārtikas departamenta Vīnkopības katedra, apgabala robežas ir noteiktas atbilstoši šādiem dabas faktoriem: augsne, topogrāfija un klimats.

Augsne un topogrāfija

Noteiktais apgabals ietver nelielu plato “Bolandin” teritorijas augstākajā daļā un tā nogāzes, kas stiepjas lejup līdz līdzenumam dienvidaustrumu–dienvidrietumu pusē. Tas pilnīgi atšķiras no apkārtējās teritorijas pēc augstuma virs jūras līmeņa, krituma, vērsuma un augšņu tipiem.

Plakankalnes augšdaļa (kur atrodas vīna darītava) sastāv no kontinentālā terciāra perioda Aragonijas stāva sarkanajiem māliem. Zem kraujas, kas ieskauj terašu atliekas, ir plaša nogāze, kas ar nelielu 5 % kritumu stiepjas uz dienvidrietumiem. Tieši tur atrodas vairums vīndārzu. Nogāzes sastāv no grants, smiltīm un māla, kas pieder pie kvartāra perioda trešā pleistocēna stāva.

Aiz “Bolandin” teritorijas robežām reljefs ir pamatā līdzens, un to veido lielākoties lēzenas nogulumu nogāzes, kas pieder pie kvartāra perioda otrā pleistocēna stāva, t. i., to veidojošie materiāli ir jaunāki nekā “Bolandin” teritorijā.

Tā augstums ir aptuveni 324–369 metri virs jūras līmeņa, t. i., tas ir ievērojami zemāks nekā ACVN “Navarra” ģeogrāfiskais apgabals (400–500 m v. j. l.).

Klimats

“Bolandin” teritorija atrodas nogāzē, kas vērsta uz dienvidiem, tāpēc šajā zemesgabalā valda unikāls mezoklimats un tas saņem daudz saules gaismas.

Vidējais nokrišņu daudzums pēdējās 7–12 sezonās ir bijis 354–379 mm gadā, kas ir ļoti maz salīdzinājumā ar ACVN “Navarra” ģeogrāfiskā apgabala vidējo rādītāju (450–700 mm).

Vēl viens izšķirīgs faktors ir vējš; 70 % dienu valda ziemeļrietumu vējš Cierzo. Tas ir ļoti sauss vējš, kas kavē visu veidu slimību attīstību.

Noteiktajam apgabalam nākas piedzīvot augstāku temperatūru un mazāku lietus daudzumu nekā vidēji ACVN “Navarra” ģeogrāfiskajā apgabalā. Šajā apgabalā valda ekstrēms kontinentālais klimats, kurā jūtama Vidusjūras ietekme. Gadalaiki ir diezgan izteikti — aukstas ziemas, silti, gandrīz nemanāmi pavasari un rudeņi un ļoti karstas, garas un sausas vasaras. Šī īpatnība ļoti ietekmē temperatūras amplitūdu un nokrišņu daudzumu.

Augstākā temperatūra vasarā ir ļoti augsta (vairāk par 35 oC), un šajā apgabalā ļoti bieži tiek reģistrēta augstākā temperatūra visā Navarrā un Ebro ielejā. Zemākā temperatūra decembrī un janvārī ir ļoti zema — no –6 līdz –8 oC. Gada vidējā temperatūra ir vairāk nekā par 1 oC augstāka nekā ACVN “Navarra” ģeogrāfiskajā apgabalā.

Cilvēkfaktori

Vīnogulāji jau gadsimtiem ilgi ir bijuši viena no svarīgākajām “Bolandin” teritorijas kultūrām. Agrāk šo apgabalu apūdeņoja no Lodosas [Lodosa] kanāla ar sūkņiem. Apūdeņotajā teritorijā lielākoties atradās vīndārzi ar gadsimtiem veciem vīnogulājiem, no kuru ogām ražoja izcilas kvalitātes vīnu, ko pildīja pudelēs un tirgoja ar nosaukumu “Bolandin”.

Mūsdienās, lai iegūtu vislabākās izejvielas, vīnogulāju kopšanas metožu eksperti atkarībā no klimata un gada pieauguma izvēlas vislabākās iespējas (izvēlas augu materiālu, pieņem lēmumus par apūdeņošanu, lapotnes koriģēšanu, ražas ierobežošanu, barības vielu nodrošinājumu un vīnogulāju aizsardzības līdzekļiem). Eksperti ik gadu ieplāno dažādas īpašas darbības, piemēram, ķekaru retināšanu ražas kontrolēšanas nolūkā un lapu noņemšanu tajā pusē, kur no rītiem ķekarus apspīd saule, jo tas uzlabo nogatavošanās procesu. Vakara saules pusē lapas nenoņem, jo citādi vīnogas varētu apdegt. Šī prakse arī palīdz novērst slimību izplatīšanos, jo uzlabo gaisa cirkulāciju ap ķekariem.

Tā kā nokrišņu daudzums un relatīvais gaisa mitrums ir ļoti zemi un augsne ir ļoti sausa, un ir pieejams apūdeņošanas rezervuārs, un ir iespējas kontrolēt apūdeņošanu, var tieši ietekmēt vīnogu nogatavošanās procesu, panākt optimālu līmeni un nodrošināt, ka augi aug un ražo pēc iespējas labāk. Lai iegūtu labi nogatavojušās vīnogas ar labi sabalansētu sastāvu, apūdeņošanu kontrolē ļoti rūpīgi, vairāk domājot par kvalitāti nekā kvantitāti.

Vīna apraksts

Sīkāka informācija par produktu: produkta kvalitāte vai īpašības, kas ir saistītas lielā mērā vai tikai ar tā ģeogrāfisko vidi.

Tālāk aprakstītas vīnu būtiskās īpašības, kas balstītas uz augu fizioloģiskajām norisēm, kuras izraisa klimatiskie apstākļi.

Sarkanvīni — piesātinātākas krāsas, ar augstāku kopējo polifenolu un sausnas saturu; ar augstu polimerizācijas, brieduma, izsmalcinātības pakāpi un maigiem tanīniem; ar pilnmiesīgu garšu, nav savelkoši, ir bagātīgi.

Vidēji augsta spirta koncentrācija.

Labi sabalansēts skābums, kas nekad nav pārāk liels. Ābolskābes saturs ir īpaši mazs, jo vasaras augstās temperatūras ietekmē organiskās skābes sadeg. Tāpēc vīniem nekad nav asa skābuma.

Ļoti maz pirazīna grupas aromātisko savienojumu. No “Syrah”, “Merlot” un “Cabernet” šķirnes vīnogām pagatavotie vīni ir augļaināki nekā citi, jo aromāti līdzinās vairāk augļiem nekā zaļiem augiem.

Ļoti labi attīstījušies fenolu savienojumi, kas mazina vīnu skābekļtieksmi, un tādējādi nerodas reducētā sēra aromāti. Iegūtie vīni ir ļoti aromātiski un izteiksmīgi.

Augstās polifenolu koncentrācijas dēļ nogatavināšana un oksidēšanās ir lēna, tāpēc vīnu glabāšanas laiks ir ilgs un tie labi nogatavinās.

Līdzās īpašībām, ko veidojis klimats, sarkanvīniem ir vēl citas īpatnības, kas veidojušās noteiktā apgabala augsnes un topogrāfijas ietekmē:

| — | vīni ir labi sabalansēti, ar labu spirta un lielu polifenolu saturu, |
| --- | --- |

—

vīni ir labi sabalansēti, ar labu spirta un lielu polifenolu saturu,

| — | šķirnes ar ilgu veģetācijas periodu, piemēram, “Cabernet Sauvignon”, ir labi pielāgojušās šai videi; tāpēc cietās daļas var pilnīgi nobriest un var iegūt vīnus ar lielu polifenolu saturu, |
| --- | --- |

—

šķirnes ar ilgu veģetācijas periodu, piemēram, “Cabernet Sauvignon”, ir labi pielāgojušās šai videi; tāpēc cietās daļas var pilnīgi nobriest un var iegūt vīnus ar lielu polifenolu saturu,

| — | labs skābuma līmenis, kā dēļ vīni pēc iepildīšanas pudelēs labi nogatavinās un ir ilgi glabājami, |
| --- | --- |

—

labs skābuma līmenis, kā dēļ vīni pēc iepildīšanas pudelēs labi nogatavinās un ir ilgi glabājami,

| — | vīniem ir ļoti labi attīstījies, intensīvs aromāts, kurā jūtamas svaigu augļu notis. |
| --- | --- |

—

vīniem ir ļoti labi attīstījies, intensīvs aromāts, kurā jūtamas svaigu augļu notis.

Baltvīni: arī šo vīnogulāju fizioloģiskās norises ģeogrāfiskās vides ietekmē ir tādas pašas, tāpēc baltvīniem ir sabalansēts skābums un vidēji augsta spirta koncentrācija; tā kā ogas sasniedz optimālu gatavības pakāpi fenolu ziņā, vīniem ir intensīvs, izteiksmīgs, pietiekami bagātīgs un labi strukturēts aromāts, kas laika gaitā saglabājas svaigs.

Pārgatavu vīnogu baltvīni: arī šajā gadījumā par noteiktām vīnu īpašībām, tādām kā sabalansēts skābums, labs kopējais spirta saturs, intensīvs augļainums, pilnmiesīgums un mirdzoši zeltainā krāsa, jāpateicas ģeogrāfiskajai videi.

Saikne

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašībām

“Bolandin” vīnus no citiem atšķir noteiktā apgabala dabas apstākļi un cilvēkfaktors, kas izpaužas tādu kultūraugu šķirņu, audzēšanas prakses un tipa izvēlē, kuri ir vislabāk piemēroti šiem dabas apstākļiem.

Šiem dabas faktoriem mijiedarbojoties ar cilvēku zinātību, var iegūt unikālu, īpatnēju produktu, kam ir sava īpaša identitāte, kura to atšķir no citiem vīniem.

Tas, ka noteiktais apgabals atrodas Navarras reģiona pašos dienvidos, ļoti ietekmē tā klimatu — aktīvās temperatūras summa un maksimālā temperatūra ir visaugstākā visā reģionā. Šo ietekmi vēl vairāk palielina tas, ka noteiktajam apgabalam ir uz dienvidiem vērstas nogāzes, tāpēc noteiktā apgabala vīndārzos lokāli temperatūra ir daudz augstāka un relatīvais mitrums ir ļoti zems.

Arī nokrišņu daudzums noteiktajā apgabalā ir vismazākais visā reģionā, un tam ir šādi iemesli:

| — | ja lietus nāk no dienvidiem, Fēna efekta dēļ lietus nolīst Monkajo [Moncayo] kalnu dienvidu pusē un nesasniedz šo kalnu ziemeļu ieleju, kur atrodas “Bolandin” noteiktais apgabals, |
| --- | --- |

—

ja lietus nāk no dienvidiem, Fēna efekta dēļ lietus nolīst Monkajo [Moncayo] kalnu dienvidu pusē un nesasniedz šo kalnu ziemeļu ieleju, kur atrodas “Bolandin” noteiktais apgabals,

| — | ja lietus nāk no ziemeļiem, Ebro upes tuvuma ietekmes dēļ tas nesasniedz upes dienvidu pusi, kur atrodas noteiktais apgabals. Šo efektu pastiprina tas, ka pirms lietus pūš ziemeļu vēji, kas ar savu zemo temperatūru samazina relatīvo mitrumu un tādējādi veicina sausumu. |
| --- | --- |

—

ja lietus nāk no ziemeļiem, Ebro upes tuvuma ietekmes dēļ tas nesasniedz upes dienvidu pusi, kur atrodas noteiktais apgabals. Šo efektu pastiprina tas, ka pirms lietus pūš ziemeļu vēji, kas ar savu zemo temperatūru samazina relatīvo mitrumu un tādējādi veicina sausumu.

Šīs klimata īpatnības ietekmē vīnogulāju fizioloģiskos procesus, kam, savukārt, ir acīmredzama ietekme uz “Bolandin” vīnu analītiskajām un organoleptiskajām īpašībām.

Vissvarīgākās vīnu īpašības, kas piešķir tiem savu īpašu identitāti un ko rada vīnogulāju fizioloģiskās norises konkrētajos klimata apstākļos, ir šādas:

| — | sarkanvīnu krāsa ir intensīvāka, tiem ir augstāks kopējais polifenolu skaitlis un polimerizācijas pakāpe, briedums, izsmalcinātība un maigi tanīni, kas tiem piešķir pilnmiesīgu un bagātīgu garšu, kura nav savelkoša, |
| --- | --- |

—

sarkanvīnu krāsa ir intensīvāka, tiem ir augstāks kopējais polifenolu skaitlis un polimerizācijas pakāpe, briedums, izsmalcinātība un maigi tanīni, kas tiem piešķir pilnmiesīgu un bagātīgu garšu, kura nav savelkoša,

aromāts ir augļaināks un atgādina zaļus augus mazāk nekā parasti, jo pirazīna grupas aromātisko savienojumu saturs vīnos, kas pagatavoti no tādu šķirņu vīnogām kā “Syrah”, “Merlot” un “Cabernet Sauvignon”, ir ļoti mazs,

| — | sarkanvīniem, baltvīniem un pārgatavu ogu baltvīniem ir augsta spirta koncentrācija, kas pastiprina garšas bagātīgumu un saldumu, |
| --- | --- |

—

sarkanvīniem, baltvīniem un pārgatavu ogu baltvīniem ir augsta spirta koncentrācija, kas pastiprina garšas bagātīgumu un saldumu,

| — | sarkanvīniem, baltvīniem un pārgatavu ogu baltvīniem ir sabalansēts skābums, kas nekad nav pārāk liels; ābolskābes saturs ir īpaši mazs, jo vasaras augstās temperatūras ietekmē organiskās skābes ogu nogatavošanās laikā sadeg; tas nozīmē, ka ne sarkanvīniem, ne baltvīniem, ne arī pārgatavu ogu baltvīniem nekad nav asa skābuma, kāds var būt vīniem no citām, vairāk uz ziemeļiem esošām apakšzonām, kur ābolskābes saturs ir lielāks, |
| --- | --- |

—

sarkanvīniem, baltvīniem un pārgatavu ogu baltvīniem ir sabalansēts skābums, kas nekad nav pārāk liels; ābolskābes saturs ir īpaši mazs, jo vasaras augstās temperatūras ietekmē organiskās skābes ogu nogatavošanās laikā sadeg; tas nozīmē, ka ne sarkanvīniem, ne baltvīniem, ne arī pārgatavu ogu baltvīniem nekad nav asa skābuma, kāds var būt vīniem no citām, vairāk uz ziemeļiem esošām apakšzonām, kur ābolskābes saturs ir lielāks,

| — | sarkanvīnos, baltvīnos un pārgatavu ogu baltvīnos ir ļoti labi attīstījušies fenolu savienojumi, kas mazina vīnu skābekļtieksmi, un tādējādi nerodas reducētā sēra aromāti; iegūtie vīni ir ļoti aromātiski un izteiksmīgi, |
| --- | --- |

—

sarkanvīnos, baltvīnos un pārgatavu ogu baltvīnos ir ļoti labi attīstījušies fenolu savienojumi, kas mazina vīnu skābekļtieksmi, un tādējādi nerodas reducētā sēra aromāti; iegūtie vīni ir ļoti aromātiski un izteiksmīgi,

| — | augstās polifenolu koncentrācijas dēļ sarkanvīnu, baltvīnu un pārgatavu ogu baltvīnu nogatavināšana un oksidēšanās ir lēna, tāpēc vīnu glabāšanas laiks ir ilgs un tie labi nogatavinās, |
| --- | --- |

—

augstās polifenolu koncentrācijas dēļ sarkanvīnu, baltvīnu un pārgatavu ogu baltvīnu nogatavināšana un oksidēšanās ir lēna, tāpēc vīnu glabāšanas laiks ir ilgs un tie labi nogatavinās,

| — | pārgatavu vīnogu baltvīni ir eļļaini, ar ļoti augstu kopējo spirta saturu un zeltaini dzeltenu krāsu, ko rada ilgais saules gaismas iedarbības periods, kā rezultātā tiek iegūts zeltains produkts; lietus trūkuma dēļ vīnogas var pārgatavināt ilgu laiku, kā rezultātā iegūst pietiekami intensīvu aromātu ar gatavu augļu, medus un citrusu notīm. |
| --- | --- |

—

pārgatavu vīnogu baltvīni ir eļļaini, ar ļoti augstu kopējo spirta saturu un zeltaini dzeltenu krāsu, ko rada ilgais saules gaismas iedarbības periods, kā rezultātā tiek iegūts zeltains produkts; lietus trūkuma dēļ vīnogas var pārgatavināt ilgu laiku, kā rezultātā iegūst pietiekami intensīvu aromātu ar gatavu augļu, medus un citrusu notīm.

Noteiktā apgabala augsne sastāv lielākoties no māliem. Šeit sastopamo māla augšņu tipu sauc par slānekli. Šiem augsnes agregātiem parasti ir augsts sāļu saturs, kas nozīmē, ka lauksaimniecības augsnēm šajā noteiktajā apgabalā ir paaugstināts sāļums (noteikts testos pēc elektrovadītspējas parametra, kurš ir 0,5–2,5 dS/m), kurš ir daudz augstāks nekā citos apgabalos.

Tā kā augsnes vadītspēja ir paaugstināta, vīnogulājiem jātiek galā ar papildu osmotisko spiedienu, ko rada izšķīdušo vielu augstā koncentrācija augsnē. Tāpat kā jebkuram citam augam, arī vīnogulājiem, lai uzņemtu ūdeni no augsnes, ir jāuzkrāj daudz izšķīdušo vielu (galvenokārt minerālvielu un sāļu) sevī un savā sulā visos veģetācijas perioda posmos. Tas ļauj vīnogulājiem zelt šādu veidu augsnēs un arī tieši ietekmē vīnogu sastāvu, jo arī to mīkstumā un mizā ir augstāka sāļu un minerālvielu koncentrācija.

Šī paaugstinātā sāļu un minerālvielu koncentrācija tiek tieši pārnesta arī uz vīniem, kā rezultātā vīniem ir ļoti liels sausnas saturs. Tas vīnus padara ļoti miesīgus un piešķir tiem bagātīgu garšu ar nedaudz sāļām notīm. Šī ir viena no savdabīgākajām īpašībām, kas raksturīga “Bolandin” noteiktajā apgabalā ražotajiem vīniem.

Tāpat kā minētie dabas apstākļi, arī cilvēkfaktors un cilvēku lietpratība piešķir vīniem unikālas īpašības, jo vīndārzu iekārtošanā un vīnogulāju audzēšanā pieņemtie lēmumi paspilgtina dabiskās vides nodrošinātās unikālās īpašības.

Viens piemērs ir šķirņu izvēle — tiek izvēlētas tieši šim apgabalam raksturīgas šķirnes, kas ir labi pielāgojušās īpašajiem “Bolandin” noteiktā apgabala apstākļiem.

Visas audzētās šķirnes ir ģenētiski labi pielāgojušās noteiktajā apgabalā valdošajam lielajam karstumam. Galvenais pielāgošanas veids ir tādu vīnogulāju šķirņu izvēle, kurām ir liels potenciāls sintezēt organiskās skābes (vīnskābi), lai varētu iegūt vīnus ar līdzsvarotu garšu. Līdzsvars tiek panākts, atsverot šim noteiktajam apgabalam raksturīgo vīna lielo spirta saturu un pilnmiesīgumu ar atsvaidzinošo efektu, ko rada vīnā esošās dabīgās skābes.

Vēl viens pielāgojums, ko rada “Bolandin” teritorijai raksturīgais cilvēkfaktors, ir audzēšanas stratēģijas, kuru mērķis ir iegūt mazu līdz vidēji lielu ražu. No šīs ierobežotās ražas, kas nekad nepārsniedz 7 500 kg/ha, tiek iegūti ļoti augstas kvalitātes vīni ar ļoti intensīvu un labi attīstījušos augļainu aromātu. Tiem ir arī ļoti intensīva garša un laba struktūra, ko nodrošina kopējo polifenolu augstā koncentrācija. Sarkanvīnos polifenoli var būt arī ļoti labi attīstījušies, kas piešķir sarkanvīniem harmonisku garšu un gludu tekstūru.

Tātad, ņemot vērā iepriekš minētos dabas faktorus (klimatu, augsni un topogrāfiju) un cilvēkfaktorus, kas ietekmē dažādās vīnogulāju audzēšanas un vīndarības prakses, šo vīnu analītiskās īpašības atšķiras no ACVN “Navarra” apgabalā ražoto vīnu īpašībām, kā tas ir redzams šajā salīdzinājuma tabulā.

AR ACVN “NAVARRA” APZĪMĒTĀ VĪNA UN “BOLANDIN” VĪNA SALĪDZINĀJUMS

(PARAMETRS: ACVN “NAVARRA” / “BOLANDIN”)

| | ACVN “Navarra” | “Bolandin” |
| --- | --- | --- |
| BALTVĪNI | | |
| FAKTISKAIS SPIRTA SATURS (TILP. %) | ≥10,50 | ≥12,5 |
| KOPĒJAIS SO2 (mg/l) | ≤190 | ≤170 |
| GAISTOŠAIS SKĀBUMS, JAUNVĪNI (g/l etiķskābes) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| GAISTOŠAIS SKĀBUMS, NOGATAVINĀTI VĪNI (g/l etiķskābes) | ≤1 | ≤0,85 |
| SARKANVĪNI | | |
| FAKTISKAIS SPIRTA SATURS (TILP. %) | ≥11,50 | ≥12,5 |
| KOPĒJAIS SO2 (mg/l) | ≤140 | ≤130 |
| KRĀSAS INTENSITĀTE (DO420 + DO520 + DO620) u. a. cm | ≥4,5 | ≥8 |
| KOPĒJAIS POLIFENOLU SKAITLIS (DO280) | - | >55 |
| GAISTOŠAIS SKĀBUMS, JAUNVĪNI (g/l etiķskābes) | ≤0,75 | ≤0,65 |
| GAISTOŠAIS SKĀBUMS, NOGATAVINĀTI VĪNI (g/l etiķskābes) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| VĒLĪNĀS RAŽAS VAI PĀRGATAVU VĪNOGU BALTVĪNI | | |
| FAKTISKAIS SPIRTA SATURS (TILP. %) | ≥10,50 | ≥12,5 |
| KOPĒJIE CUKURI (g/l) | ≥45 | ≥60 |
| KOPĒJAIS SO2 (mg/l) | ≤300 | ≤250 |
| GAISTOŠAIS SKĀBUMS, JAUNVĪNI (g/l etiķskābes) | ≤0,75 | ≤0,74 |
| GAISTOŠAIS SKĀBUMS, NOGATAVINĀTI VĪNI (g/l etiķskābes) | ≤0,9 | ≤0,85 |
| GAISTOŠAIS SKĀBUMS, PELĒKĀS PUVES SKARTAS VĪNOGAS (etiķskābe) | ≤0,78  g + (1 ) | ≤0,72  + (1 ) |
| MAKSIMĀLĀ RAŽA (KG/HA) | | |
| “TEMPRANILLO” | 8 000 | 7 500 |
| “CABERNET SAUVIGNON” | 8 000 | 7 500 |
| “MERLOT” | 8 000 | 7 500 |
| “SYRAH” | 8 000 | 7 300 |
| “CHARDONNAY” | 8 000 (IZŅĒM. 9 200 ) | 7 400 |
| “SAUVIGNON BLANC” | 8 000 (IZŅĒM. 9 200 ) | 7 400 |
| “MOSCATEL GRANO MENUDO” (MAZOGU MUSKATS) | 8 000 (IZŅĒM. 9 200 ) | 7 200 |

ACVN “Navarra”

“Bolandin”

BALTVĪNI

FAKTISKAIS SPIRTA SATURS (TILP. %)

≥10,50

≥12,5

KOPĒJAIS SO2 (mg/l)

≤190

≤170

GAISTOŠAIS SKĀBUMS, JAUNVĪNI (g/l etiķskābes)

≤0,75

≤0,65

GAISTOŠAIS SKĀBUMS, NOGATAVINĀTI VĪNI (g/l etiķskābes)

≤1

≤0,85

SARKANVĪNI

FAKTISKAIS SPIRTA SATURS (TILP. %)

≥11,50

≥12,5

KOPĒJAIS SO2 (mg/l)

≤140

≤130

KRĀSAS INTENSITĀTE (DO420 + DO520 + DO620) u. a. cm

≥4,5

≥8

KOPĒJAIS POLIFENOLU SKAITLIS (DO280)

-

>55

GAISTOŠAIS SKĀBUMS, JAUNVĪNI (g/l etiķskābes)

≤0,75

≤0,65

GAISTOŠAIS SKĀBUMS, NOGATAVINĀTI VĪNI (g/l etiķskābes)

≤0,9

≤0,85

VĒLĪNĀS RAŽAS VAI PĀRGATAVU VĪNOGU BALTVĪNI

FAKTISKAIS SPIRTA SATURS (TILP. %)

≥10,50

≥12,5

KOPĒJIE CUKURI (g/l)

≥45

≥60

KOPĒJAIS SO2 (mg/l)

≤300

≤250

GAISTOŠAIS SKĀBUMS, JAUNVĪNI (g/l etiķskābes)

≤0,75

≤0,74

GAISTOŠAIS SKĀBUMS, NOGATAVINĀTI VĪNI (g/l etiķskābes)

≤0,9

≤0,85

GAISTOŠAIS SKĀBUMS, PELĒKĀS PUVES SKARTAS VĪNOGAS (etiķskābe)

≤0,78  g + (1 )

≤0,72  + (1 )

MAKSIMĀLĀ RAŽA (KG/HA)

“TEMPRANILLO”

8 000

7 500

“CABERNET SAUVIGNON”

8 000

7 500

“MERLOT”

8 000

7 500

“SYRAH”

8 000

7 300

“CHARDONNAY”

8 000 (IZŅĒM. 9 200 )

7 400

“SAUVIGNON BLANC”

8 000 (IZŅĒM. 9 200 )

7 400

“MOSCATEL GRANO MENUDO” (MAZOGU MUSKATS)

8 000 (IZŅĒM. 9 200 )

7 200

(1) +0,06 g/l uz katru dabiskās spirta tilpumkoncentrācijas grādu, kas pārsniedz 10 %.

Ir svarīgi paturēt prātā, ka noteiktais apgabals ir aptuveni 170 hektāru liels un ka pašlaik šajā apgabalā nav citu vīnogulāju stādījumu vai vīna darītavu kā vien tie, kas pieder pieteikuma iesniedzējam, kuram kopumā pieder aptuveni 205 hektāri. Citi ražotāji nākotnē varēs izmantot reģistrēto nosaukumu, ja viņi iedibināsies noteiktajā apgabalā un ievēros visus produkta specifikācijā izklāstītos nosacījumus. Šāds scenārijs ir pilnīgi iespējams, jo noteiktajā apgabalā ir aptuveni 170 hektāru un tātad pietiekami daudz vietas vēl citiem ražotājiem un/vai vīna darītavām.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

| | Tiesiskais regulējums: |
| --- | --- |

Tiesiskais regulējums:

| | valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

valsts tiesību aktos.

| | Papildu nosacījuma veids: |
| --- | --- |

Papildu nosacījuma veids:

| | noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana. |
| --- | --- |

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts

Vīni ir jāiepilda pudelēs ražošanas teritorijā, jo visu ar šo nosaukumu apzīmēto vīnu ražošanas process noslēdzas ar vēl vienu posmu — nogatavināšanu pudelēs. Šajā periodā notiek reducēšanas process, kas uzlabo vīnu kvalitāti, novedot vīna garšu līdz pilnībai. Tie ir gatavi patēriņam tad, kad ir ieguvuši attiecīgajam vīna tipam noteiktās organoleptiskās īpašības.

Saite uz produkta specifikāciju

http://goo.gl/UZCXBV

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 14.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 504/57

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 504/22)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantam (1).

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

“Vincisgrassi alla Maceratese”

ES Nr.: TSG-IT-02658-2021. gada 17. februārī

Dalībvalsts vai trešā valsts: Itālija

1.   Reģistrējamais nosaukums

“Vincisgrassi alla maceratese”

2.   Produkta veids [kā norādīts xi pielikumā]

2.21. grupa. Gatavie ēdieni.

3.   Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts

☐ iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

☒ ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.

Vēsturiskie pētījumi liecina, ka Mačeratas provincē tradicionāli tiek izmantotas specifiskas sastāvdaļas: olu makaronu pagatavošanai izmanto vārītu vīnu vai Marsala, sarkanās mērces pagatavošanai – nesamaltu gaļu un kaulus ar smadzenēm, bet garšvielu pagatavošanai – mājputnu ķidas.

3.2.   Nosaukums

☒ ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

☐ identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.

Reģistrācijai pieteiktais termins “Vincisgrassi alla maceratese” attiecas uz ceptiem makaronu izstrādājumiem, kas vairāk nekā 80 gadus tiek nepārtraukti ražoti galvenokārt Mačeratas provincē saskaņā ar mutvārdos iedibinātu tradīciju.

Ēdiens tiek gatavots no olu makaronu plāksnēm, kas pārklātas ar mērci, kura pagatavota no mājputnu gaļas un subproduktiem, cūkgaļas un teļa gaļas, pievienojot bešamelas [béchamel] mērci un rīvētu sieru. Plašajā pieejamajā literatūrā “Vincisgrassi” ir minēts kā vēsturiski visizplatītākais ēdiens, ko pagatavo pēc Marche reģiona receptēm. Specifikācijā aprakstītā recepte ir vēsturiski nostiprinājusies recepte, ko parasti piedāvā restorāni un delikatešu veikali apgabalā, kurā šī tradīcija ir radusies.

4.   Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tai skaitā tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

“Vincisgrassi alla maceratese” ir sacepums, ko piedāvā kā pirmo ēdienu un kas gatavots no trim pamatproduktiem: svaigiem olu makaroniem, subproduktu mērces un bešamelas mērces, kam pievienots rīvēts ar ACVN Parmigiano Reggiano vai ACVN Grana Padano apzīmēts siers.

Piedāvājot tirdzniecībā “Vincisgrassi alla maceratese”, tam jābūt ar turpmāk minētajām īpašībām:

Fizikālķīmiskās īpašības:

Proteīni: 9,5–13 g/100 g produkta (2)

Organoleptiskās īpašības:

Izskats: sarkani cepti makaroni ar vismaz 7/8 redzamām kārtām, bešamelas mērci un sarkanās gaļas mērci. Krāsa: tumši sarkana mērce, tumši sarkana līdz tumši brūna garoza.

Smarža/aromāts: sautētas gaļas mērce, cepts siers un bešamelas mērce.

Garša: viegli sāļa un rūgtena garša.

Konsistence: kraukšķīga garoza, mīksti slāņi.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Ēdiena proporcijas:

| — | 50–63 % olu makaronu, |
| --- | --- |

—

50–63 % olu makaronu,

| — | 30–40 % mērces, |
| --- | --- |

—

30–40 % mērces,

| — | 6–10 % bešamelas mērces. |
| --- | --- |

—

6–10 % bešamelas mērces.

Mērces sastāvdaļas:

| — | 30–40 % svaigas gaļas, tai skaitā:






  — | 45–55 % cāļa, pīles, zoss, truša, zoslēna gaļas (tai skaitā kakls, spārni un kājas), truša mugurkauls; |
| --- | --- | --- |

—

30–40 % svaigas gaļas, tai skaitā:

—

45–55 % cāļa, pīles, zoss, truša, zoslēna gaļas (tai skaitā kakls, spārni un kājas), truša mugurkauls;

| — | 35–40 % teļa gaļas vai liellopu gaļas un cūkgaļas (ar kauliem, smadzenēm un muskuļiem), gaļu var arī samalt, rupji sakapāt vai sagriezt ar nazi; |
| --- | --- |

—

35–40 % teļa gaļas vai liellopu gaļas un cūkgaļas (ar kauliem, smadzenēm un muskuļiem), gaļu var arī samalt, rupji sakapāt vai sagriezt ar nazi;

| — | 10–15 % rupji sagrieztu vistas, pīles, zoss, truša un/vai zoslēna ķidu (kuņģis un aknas); |
| --- | --- |

—

10–15 % rupji sagrieztu vistas, pīles, zoss, truša un/vai zoslēna ķidu (kuņģis un aknas);

| — | 0––15 % tomātu koncentrāta un 030 % tomātu biezeņa; |
| --- | --- |

—

0––15 % tomātu koncentrāta un 030 % tomātu biezeņa;

| — | 1–3 % sakņu selerijas, 1–3 % burkānu, 2–5 % balto sīpolu, kuros iespraustas krustnagliņas, aromātisko garšaugu maisījums (garšai), kurā izmantoti tikai svaigi garšaugi, nevis dehidrētā veidā vai ar ķīmiskiem aromatizētājiem; |
| --- | --- |

—

1–3 % sakņu selerijas, 1–3 % burkānu, 2–5 % balto sīpolu, kuros iespraustas krustnagliņas, aromātisko garšaugu maisījums (garšai), kurā izmantoti tikai svaigi garšaugi, nevis dehidrētā veidā vai ar ķīmiskiem aromatizētājiem;

| — | 2–5 % glāzes sausa baltvīna; |
| --- | --- |

—

2–5 % glāzes sausa baltvīna;

| — | 0–5 % cūkgaļas vai vaigu tauku; |
| --- | --- |

—

0–5 % cūkgaļas vai vaigu tauku;

| — | 4–8 % neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas; |
| --- | --- |

—

4–8 % neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas;

| — | sasmalcināts sāls un melnie pipari pēc garšas; |
| --- | --- |

—

sasmalcināts sāls un melnie pipari pēc garšas;

| — | 2–5 % rīvēta siera, kas apzīmēts ar ACVN Grated Parmigiano Reggiano vai ACVN Grana Padano; |
| --- | --- |

—

2–5 % rīvēta siera, kas apzīmēts ar ACVN Grated Parmigiano Reggiano vai ACVN Grana Padano;

| — | pietiekami daudz ūdens, lai nosegtu gaļu (3). |
| --- | --- |

—

pietiekami daudz ūdens, lai nosegtu gaļu (3).

| — | 0–8 % īpaši augstā temperatūrā sterilizēta pilnpiena vai pasterizēta svaiga piena (pēc izvēles). |
| --- | --- |

—

0–8 % īpaši augstā temperatūrā sterilizēta pilnpiena vai pasterizēta svaiga piena (pēc izvēles).

Bešamelas mērces sastāvdaļas:

| — | 80–90 % īpaši augstā temperatūrā sterilizēta pilnpiena vai pasterizēta svaiga piena; |
| --- | --- |

—

80–90 % īpaši augstā temperatūrā sterilizēta pilnpiena vai pasterizēta svaiga piena;

| — | 5–10 % parasto kviešu miltu; |
| --- | --- |

—

5–10 % parasto kviešu miltu;

| — | 5–10 % sviesta; |
| --- | --- |

—

5–10 % sviesta;

| — | sāls, malti melnie pipari un muskatrieksti pēc garšas. |
| --- | --- |

—

sāls, malti melnie pipari un muskatrieksti pēc garšas.

Makaronu izstrādājuma sastāvdaļas:

| — | 32–35 % svaigu vistas olu un 0–3 % olu dzeltenuma. Olas un olu dzeltenumus var aizstāt ar pasterizētiem šķidriem olu produktiem; |
| --- | --- |

—

32–35 % svaigu vistas olu un 0–3 % olu dzeltenuma. Olas un olu dzeltenumus var aizstāt ar pasterizētiem šķidriem olu produktiem;

| — | 60–65 % parasto kviešu miltu vai cieto kviešu miltu; |
| --- | --- |

—

60–65 % parasto kviešu miltu vai cieto kviešu miltu;

| — | 0–3 % ēdamkarotes neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai kausēta sviesta; |
| --- | --- |

—

0–3 % ēdamkarotes neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas vai kausēta sviesta;

| — | 0–4 % ēdamkarotes vārīta vīna (4) vai ar ACVN Marsala apzīmēta vīna; |
| --- | --- |

—

0–4 % ēdamkarotes vārīta vīna (4) vai ar ACVN Marsala apzīmēta vīna;

| — | sāls pēc garšas. |
| --- | --- |

—

sāls pēc garšas.

Mērces pagatavošana

Sasmalcināto bekonu vai vaigus ieliek katliņā un sautē ar neapstrādātā augstākā labuma olīveļļā, pievieno kaulus un gaļu, sakņu seleriju, burkānus un sīpolu, kurā iespraustas krustnagliņas, karsē augstā temperatūrā, pēc garšas pievieno sāli un piparus, pēc tam pievieno baltvīnu. Pievieno tomātu koncentrātu un tomātu biezeni un dažas minūtes maisot iejauc maisījumā; pievieno daudz karsta ūdens, lai gaļa būtu nosegta. Atstāj vārīties uz lēnas uguns, pēc izvēles pievieno pienu, līdz mērces daudzums samazinās uz pusi un gaļa ir labi izcepusies. No mērces izņem gaļu un kaulus, no kuriem ir atdalīta gaļa; gaļu sadala gabalos un atkal pievieno maisījumam.

Ķidas apbrūnina pannā ar neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu un pievieno sauso baltvīnu. Cep aptuveni 15 minūtes līdz gatavībai.

Bešamelas mērces pagatavošana

Pienam pievieno sāli, piparus un muskatriekstus un uzvāra. Nelielā pannā izkausē sviestu un iemaisa miltus, lai iegūtu viendabīgu maisījumu, tad lēnām pielej karstu pienu, līdz maisījums iegūst viendabīga krējuma konsistenci baltā krāsā.

Makaronu izstrādājuma pagatavošana

Miltus sajauc ar olu dzeltenumiem un veselām olām vai olu produktiem, vārītu vīnu, neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu vai kausētu sviestu, kā arī smalko sāli, lai iegūtu vienmērīgu, kompaktu maisījumu. Atstāj nostāvēties vēsā vietā aptuveni vienu stundu. Pēc tam mīklu izstaipa, izveido 2 līdz 5 mm plānu loksni, sagriež taisnstūra formā. Liek vārīties dažas minūtes sālītā, verdošā ūdenī, atdzesē aukstā ūdenī, notecina un novieto uz papīra dvieļa, lai nosusinātu.

Pagatavošana

Ieeļļo taisnstūra formas cepamtrauku, kas piemērots ēdiena gatavošanai un uzglabāšanai, un tajā klāj kārtu ar makaronu izstrādājumu, pēc tam gaļas un ķidu mērci, nedaudz bešamelas mērces un rīvēto sieru, septiņas vai astoņas reizes atkārtojot šo procesu. Pēdējā kārtā pievieno daudz gaļas mērces, nedaudz bešamelas mērces un daudz rīvēta siera, lai pēc cepšanas ēdiens iegūtu kraukšķīgu slāni. Ievieto cepamtrauku cepeškrāsnī un ēdienu gatavo 180 °C temperatūrā aptuveni 30 līdz 40 minūtes.

“Vincisgrassi alla Maceratese” var ēst uzreiz vai uzglabāt vēlākam patēriņam. Attiecībā uz pēdējo gadījumu pilnībā sagatavoto ēdienu 20 minūtes gatavo 180 °C temperatūrā un pēc tam vai nu strauji atdzesē līdz + 3 °C, vai arī strauji sasaldē līdz -18 °C, lai to varētu uzglabāt noteiktu laiku temperatūrā, kas paredzēta spēkā esošajos veselības un higiēnas noteikumos; to var arī strauji sasaldēt līdz -18 °C bez iepriekšējā punktā paredzētās gatavošanas. Pārtikas produktus var uzglabāt vai nu cepamtraukā, vai slēgtos pārtikas traukos atsevišķās porcijās.

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Itālijas gastronomijā “Vincisgrassi alla maceratese” recepte vēsturiski ir bijusi ļoti bagāta un dārga gan sastāvdaļu, gan pagatavošanas ziņā. Tāpēc agrāk to gatavoja īpašos gadījumos dižciltīgās ģimenēs. Kopš Otrā pasaules kara, pieaugot vidusšķiras labklājībai, šis ēdiens mūsdienās ir kļuvis plašāk izplatīts, un “Vincisgrassi alla maceratese” joprojām atšķiras no citiem ceptiem makaronu ēdieniem, jo tajā izmanto Marche zemnieku tradīcijām raksturīgas sastāvdaļas. Ilgu laiku mājputnu iekšas tika izmestas, bet tagad recepšu grāmatās tās ir raksturīgas sastāvdaļas.

Kodificēta recepte “Vincisgrassi alla Maceratese” pirmo reizi parādījās Cesare Tirabasso 1927. gada recepšu grāmatā “Guida in cucina”. Tirabasso sniedz jaunu skaidrojumu senajai makaronu ēdiena receptei, ko tradicionāli izmantoja Macerata provincē, un apliecina vairāk nekā gadsimtu senu mutveida saziņā pārmantotu stāstu par ēdienu, kuru gatavoja no olu makaronu plāksnēm, pārklātām ar bagātīgu mērci no atkaulotas mājputnu gaļas (tai skaitā no mājputnu subproduktiem), cūkgaļas un teļa gaļas, ar bešamelas mērci un rīvētu sieru – sastāvdaļām, kas bija pieejamas īpašos gadījumos graudniecības ekonomikas apstākļos.

Gastronomijas un garšas attīstības rezultātā receptē vairs nav tādu sastāvdaļu kā dziedzeri un jēra smadzenes, kuras ir grūti iegūt, taču paaudzēm ilgi recepte joprojām tiek izmantota svinību gadījumā.

Uzturā, kurā trūkst dzīvnieku olbaltumvielu, piemēram, zemnieku uzturā, nelielas dzīvnieku daļas (iekšas) nevarēja izmest, jo tās nodrošināja uzturu un garšu, padarot ēdienu atšķirīgu no citiem. Tieši pateicoties šai īpatnībai mājputnu subprodukti kļuva par “Vincisgrassi alla Maceratese” atšķirīgo sastāvdaļu; faktiski tiek uzskatīts, ka ķidas tika izmantotas, lai atdalītu daudzos olu makaronu slāņus.

Visās atrastajās receptēs, sākot no 1927. gada līdz pat mūsdienām, ir prasīts ik reizi izmantot vismaz septiņas olu makaronu loksnes, kas aromatizētas ar vārītu vīnu vai ar ACVN “Marsala” apzīmētu vīnu, ieklātas cepamtraukā, pārmaiņus pārklājot tās ar mērci no jauktas gaļas, tomātiem un mājputnu subproduktiem, kā arī ar bešamelas mērci un rīvētu sieru. Visās identificētajās receptēs, sākot no Cesare Tirabasso kodificētās receptes 1927. gadā līdz pat mūsdienām, šīs sastāvdaļas vienmēr tiek iekļautas, izmantojot vienu un to pašu procesu, un tās ir raksturīgas Macerata provinces virtuvei.

Bibliogrāfiskas atsauces uz recepti:

| — | Pavāra Cesare Tirabasso 1927. gada recepšu grāmatā “Guida in cucina” (Bisson&Leopardi, Macerata, 1927. gads, 91. lpp.) ir norādīts, ka “Vincisgrassi ir plaši izplatīts ēdiens Marche reģionā, jo īpaši Macerata provincē”. |
| --- | --- |

—

Pavāra Cesare Tirabasso 1927. gada recepšu grāmatā “Guida in cucina” (Bisson&Leopardi, Macerata, 1927. gads, 91. lpp.) ir norādīts, ka “Vincisgrassi ir plaši izplatīts ēdiens Marche reģionā, jo īpaši Macerata provincē”.

| — | Izdevumā “Le ricette regionale italiano” (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milāna, 1967. gads, 608. lpp.) ir norādīts, ka “šis gardais un uzturvielām ļoti bagātais ēdiens – Vincisgrassi – ir sens un tradicionāls ēdiens Maceratas provincē”. |
| --- | --- |

—

Izdevumā “Le ricette regionale italiano” (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milāna, 1967. gads, 608. lpp.) ir norādīts, ka “šis gardais un uzturvielām ļoti bagātais ēdiens – Vincisgrassi – ir sens un tradicionāls ēdiens Maceratas provincē”.

| — | 2010. gada izdevumā “Cucina delle Marche” (P. Carsetti, Newton Compton, 133. lpp.) recepte aprakstīta kā “kodificēta”. |
| --- | --- |

—

2010. gada izdevumā “Cucina delle Marche” (P. Carsetti, Newton Compton, 133. lpp.) recepte aprakstīta kā “kodificēta”.

| — | 2010. gada izdevumā “Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” (C. Cambi, Newton Compton, 515. lpp.) recepte dēvēta par “Vincisgrassi alla Maceratese”. |
| --- | --- |

—

2010. gada izdevumā “Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” (C. Cambi, Newton Compton, 515. lpp.) recepte dēvēta par “Vincisgrassi alla Maceratese”.

| — | 2003. gadā izdevumā “Marche a tavola”, ko sagatavoja A. Carnival Mallè un citi, Vincisgrassi recepte ir atrodama 34. lappusē ar nosaukumu “Vincisgrassi alla Maceratese”. |
| --- | --- |

—

2003. gadā izdevumā “Marche a tavola”, ko sagatavoja A. Carnival Mallè un citi, Vincisgrassi recepte ir atrodama 34. lappusē ar nosaukumu “Vincisgrassi alla Maceratese”.

| — | “Vincisgrassi”, ko 2000. gadā publicēja Macerata provinces Tirdzniecības kamera sadarbībā ar Confcommercio, Accademia Italiana della Cucina (Itālijas virtuves akadēmija) un Federcuochi. |
| --- | --- |

—

“Vincisgrassi”, ko 2000. gadā publicēja Macerata provinces Tirdzniecības kamera sadarbībā ar Confcommercio, Accademia Italiana della Cucina (Itālijas virtuves akadēmija) un Federcuochi.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  Apzīmējuma apliecinājums: Slāpeklis un proteīni (automātiskā metode) – Kjeldāla analīzes paņēmiens – Standarta/testa metode PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017

(3)  Nav iekļauts gatavā produkta svarā, ņemot vērā iztvaikošanu ilgā gatavošanas procesa laikā.

(4)  Vārīts vīns (dēvēts arī par “Vin Santo Marchigiano”): patīkams, salds vīns ar augļu aromātu un krāsu diapazonā no granātābola līdz rubīnam. To iegūst, vārot vīnogu misu, lai palielinātu tās koncentrāciju no 30 % līdz 50 %. Pēc tam, kad misas daudzums ir samazinājies un misa ir atdzesēta, vārīto misu atstāj raudzēšanai ozolkoka mucās. Pēc raudzēšanas (spirta tilpumkoncentrācija sasniedz 12 % līdz 14 %) to pārlej tvertnēs, kas pildītas ar citu iepriekšējos gados vārītu vīnu, vai pilda pudelēs un ļauj nostāvēties.

---