# Uradni list C 501I/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 501I |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6413. december 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 501I

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6413. december 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2021/C 501 I/01 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vseživljenjski telesni dejavnosti | 1 |
| 2021/C 501 I/02 | Sklepi Sveta o povečanju razpoložljivosti in konkurenčnosti evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin | 7 |
| 2021/C 501 I/03 | Sklepi Sveta o kulturi, visokokakovostni arhitekturi in grajenem okolju kot ključnih elementih pobude Novi evropski Bauhaus | 13 |
| 2021/C 501 I/04 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih | 19 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2021/C 501 I/01

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vseživljenjski telesni dejavnosti

1

2021/C 501 I/02

Sklepi Sveta o povečanju razpoložljivosti in konkurenčnosti evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin

7

2021/C 501 I/03

Sklepi Sveta o kulturi, visokokakovostni arhitekturi in grajenem okolju kot ključnih elementih pobude Novi evropski Bauhaus

13

2021/C 501 I/04

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih

19

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 501/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

CI 501/1

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vseživljenjski telesni dejavnosti

(2021/C 501 I/01)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Svet v Priporočilu z dne 26. novembra 2013 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih med drugim svetuje, naj države članice „[d]elujejo v smeri učinkovitih politik za področje zdravju koristnih telesnih dejavnosti prek oblikovanja medsektorskega pristopa, ki bi bil v skladu z nacionalnimi posebnostmi in bi zajemal področja politik (vključno s športom, zdravjem, izobraževanjem, okoljem in prometom)“. |
| --- | --- |

1.

Svet v Priporočilu z dne 26. novembra 2013 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih med drugim svetuje, naj države članice „[d]elujejo v smeri učinkovitih politik za področje zdravju koristnih telesnih dejavnosti prek oblikovanja medsektorskega pristopa, ki bi bil v skladu z nacionalnimi posebnostmi in bi zajemal področja politik (vključno s športom, zdravjem, izobraževanjem, okoljem in prometom)“.

| 2. | Svet je v Sklepih z dne 15. decembra 2015 o spodbujanju motoričnih spretnosti otrok ter telesnih in športnih dejavnosti za otroke države članice pozval, naj „[r]azmislijo o izvajanju medsektorskih politik, med drugim s sektorji za izobraževanje, mlade in zdravstvo, za spodbujanje telesnih dejavnosti in motoričnih spretnosti v zgodnjem otroštvu“. |
| --- | --- |

2.

Svet je v Sklepih z dne 15. decembra 2015 o spodbujanju motoričnih spretnosti otrok ter telesnih in športnih dejavnosti za otroke države članice pozval, naj „[r]azmislijo o izvajanju medsektorskih politik, med drugim s sektorji za izobraževanje, mlade in zdravstvo, za spodbujanje telesnih dejavnosti in motoričnih spretnosti v zgodnjem otroštvu“.

| 3. | Svet je v Sklepih z dne 29. junija 2020 o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja države članice pozval, naj „spodbujajo medsektorsko sodelovanje in posvetovanja na področjih, relevantnih za šport, na vseh ravneh, kar med drugim vključuje športno gibanje, poslovni sektor, povezan s športom, in druge ustrezne deležnike“. |
| --- | --- |

3.

Svet je v Sklepih z dne 29. junija 2020 o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja države članice pozval, naj „spodbujajo medsektorsko sodelovanje in posvetovanja na področjih, relevantnih za šport, na vseh ravneh, kar med drugim vključuje športno gibanje, poslovni sektor, povezan s športom, in druge ustrezne deležnike“.

| 4. | V Sklepih Sveta z dne 4. decembra 2020 o spodbujanju medsektorskega sodelovanja v korist športa in telesne dejavnosti v družbi je poudarjeno, da ima lahko „[m]edsektorsko sodelovanje [...] pomembno vlogo pri ustvarjanju ali optimizaciji pogojev za aktiven in zdrav način življenja “. |
| --- | --- |

4.

V Sklepih Sveta z dne 4. decembra 2020 o spodbujanju medsektorskega sodelovanja v korist športa in telesne dejavnosti v družbi je poudarjeno, da ima lahko „[m]edsektorsko sodelovanje [...] pomembno vlogo pri ustvarjanju ali optimizaciji pogojev za aktiven in zdrav način življenja “.

| 5. | V delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2021–2024 je navedeno, da je spodbujanje telesne dejavnosti ključno vprašanje prednostnega področja „spodbujanje udeležbe v športu in telesni dejavnosti za krepitev zdravja“. |
| --- | --- |

5.

V delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2021–2024 je navedeno, da je spodbujanje telesne dejavnosti ključno vprašanje prednostnega področja „spodbujanje udeležbe v športu in telesni dejavnosti za krepitev zdravja“.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 6. | Telesna nedejavnost kot del današnjega življenjskega sloga povzroča velike zdravstvene težave. Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) jo je uvrstila med glavne dejavnike tveganja za umrljivost (1). Zaradi pandemije COVID-19 je dejstvo, da telesna nedejavnost ogroža zdravje, postalo samo še bolj očitno. |
| --- | --- |

6.

Telesna nedejavnost kot del današnjega življenjskega sloga povzroča velike zdravstvene težave. Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) jo je uvrstila med glavne dejavnike tveganja za umrljivost (1). Zaradi pandemije COVID-19 je dejstvo, da telesna nedejavnost ogroža zdravje, postalo samo še bolj očitno.

| 7. | Evropa se sooča z znatnim povečanjem že prej opaznih trendov telesne nedejavnosti celotnega prebivalstva, zlasti med mladimi. Države članice ob podpori politik na ravni EU sicer spodbujajo in spremljajo telesno dejavnost, vendar bi bilo treba to področje ukrepanja še okrepiti (2). |
| --- | --- |

7.

Evropa se sooča z znatnim povečanjem že prej opaznih trendov telesne nedejavnosti celotnega prebivalstva, zlasti med mladimi. Države članice ob podpori politik na ravni EU sicer spodbujajo in spremljajo telesno dejavnost, vendar bi bilo treba to področje ukrepanja še okrepiti (2).

| 8. | Tudi v drugih evropskih in mednarodnih dokumentih (3) je bil poudarjen ključni pomen spremljanja ravni telesne dejavnosti v okviru celostnega pristopa k zdravju koristnim telesnim dejavnostim. S spremljanjem telesne pripravljenosti v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (4) lahko dobimo zanesljive, na dokazih temelječe podatke o telesni dejavnosti in opazimo morebitno zdravstveno tvegano vedênje. |
| --- | --- |

8.

Tudi v drugih evropskih in mednarodnih dokumentih (3) je bil poudarjen ključni pomen spremljanja ravni telesne dejavnosti v okviru celostnega pristopa k zdravju koristnim telesnim dejavnostim. S spremljanjem telesne pripravljenosti v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (4) lahko dobimo zanesljive, na dokazih temelječe podatke o telesni dejavnosti in opazimo morebitno zdravstveno tvegano vedênje.

OB UGOTAVLJANJU NASLEDNJEGA:

| 9. | Telesna dejavnost je eden od najpomembnejših in najučinkovitejših dejavnikov za ohranjanje telesnega in duševnega zdravja skozi vse življenje. Pozitivno vpliva tudi na preprečevanje nekaterih zdravstvenih stanj in bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, sladkorna bolezen tipa 2 itd. |
| --- | --- |

9.

Telesna dejavnost je eden od najpomembnejših in najučinkovitejših dejavnikov za ohranjanje telesnega in duševnega zdravja skozi vse življenje. Pozitivno vpliva tudi na preprečevanje nekaterih zdravstvenih stanj in bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, sladkorna bolezen tipa 2 itd.

| 10. | S sistemi za spremljanje telesne pripravljenosti se lahko oceni obseg problematike telesne nedejavnosti in ovrednoti učinkovitost vseh politik, akcijskih načrtov ali pobud, sprejetih na lokalni, nacionalni ali evropski ravni. |
| --- | --- |

10.

S sistemi za spremljanje telesne pripravljenosti se lahko oceni obseg problematike telesne nedejavnosti in ovrednoti učinkovitost vseh politik, akcijskih načrtov ali pobud, sprejetih na lokalni, nacionalni ali evropski ravni.

| 11. | Koncept vseživljenjske telesne dejavnosti bi moral temeljiti na redni telesni dejavnosti skozi vse življenje, ki bi jo dopolnjevalo stalno, na dokazih temelječe spremljanje telesne pripravljenosti, da bi vsakomur pomagali ohranjati zdravje skozi vse življenje. |
| --- | --- |

11.

Koncept vseživljenjske telesne dejavnosti bi moral temeljiti na redni telesni dejavnosti skozi vse življenje, ki bi jo dopolnjevalo stalno, na dokazih temelječe spremljanje telesne pripravljenosti, da bi vsakomur pomagali ohranjati zdravje skozi vse življenje.

OB POUDARJANJU NASLEDNJEGA:

| 12. | Redna in zadostna (5) telesna dejavnost je pomembna za zdrav razvoj otrok in mladostnikov, tako s fizičnega vidika kot z vidika njihovih duševnih in družbenih sposobnosti. |
| --- | --- |

12.

Redna in zadostna (5) telesna dejavnost je pomembna za zdrav razvoj otrok in mladostnikov, tako s fizičnega vidika kot z vidika njihovih duševnih in družbenih sposobnosti.

| 13. | Redna telesna dejavnost je še posebej pomembna za aktiven in zdrav življenjski slog odraslih, tudi če se posameznik začne z njo ukvarjati šele v odrasli dobi. Z njo je tudi mogoče preprečiti, da bi se zmanjšala raven delovne uspešnosti. Glede na to, da odrasli preživijo tretjino svojega življenja na delovnem mestu, je delovno okolje izjemno pomembno za spodbujanje telesne dejavnosti zaposlenih. |
| --- | --- |

13.

Redna telesna dejavnost je še posebej pomembna za aktiven in zdrav življenjski slog odraslih, tudi če se posameznik začne z njo ukvarjati šele v odrasli dobi. Z njo je tudi mogoče preprečiti, da bi se zmanjšala raven delovne uspešnosti. Glede na to, da odrasli preživijo tretjino svojega življenja na delovnem mestu, je delovno okolje izjemno pomembno za spodbujanje telesne dejavnosti zaposlenih.

| 14. | Prikrajšane skupine (6) iz vseh starostnih skupin zaradi manjših možnosti in omejenega dostopa pogosto niso dovolj telesno dejavne in so zato izpostavljene večjemu tveganju za razvoj nekaterih bolezni. Tem ciljnim skupinam bi morali zagotoviti enake možnosti, da bi lahko sodelovale v prilagojenih rednih telesnih dejavnostih in športnih programih. |
| --- | --- |

14.

Prikrajšane skupine (6) iz vseh starostnih skupin zaradi manjših možnosti in omejenega dostopa pogosto niso dovolj telesno dejavne in so zato izpostavljene večjemu tveganju za razvoj nekaterih bolezni. Tem ciljnim skupinam bi morali zagotoviti enake možnosti, da bi lahko sodelovale v prilagojenih rednih telesnih dejavnostih in športnih programih.

| 15. | Dolgoročni učinek koncepta vseživljenjske telesne dejavnosti bi se moral kazati v tem, da bi evropski državljani in državljanke postali bolj telesno dejavni, s čimer bi izboljšali svoje telesno in duševno zdravje ter razbremenili naše zdravstvene sisteme in znižali stroške, povezane z zdravjem (7). Kadar je to mogoče, bi bilo treba usklajevati programe politik in spodbujati medsektorsko sodelovanje, da bi dosegli najboljši možni izid. |
| --- | --- |

15.

Dolgoročni učinek koncepta vseživljenjske telesne dejavnosti bi se moral kazati v tem, da bi evropski državljani in državljanke postali bolj telesno dejavni, s čimer bi izboljšali svoje telesno in duševno zdravje ter razbremenili naše zdravstvene sisteme in znižali stroške, povezane z zdravjem (7). Kadar je to mogoče, bi bilo treba usklajevati programe politik in spodbujati medsektorsko sodelovanje, da bi dosegli najboljši možni izid.

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 16. | Zdrav življenjski slog: v številnih državah so politike javnega zdravja in športa namenjene predvsem spodbujanju državljanov in državljank, da vse življenje živijo aktivno in zdravo ter da so telesno dejavni in se športno udejstvujejo (8). Cilj več evropskih projektnih pobud (9)je tudi vključitev telesne dejavnosti v učne načrte za zdravstvene poklice, da se v kliničnem okolju zagotovita boljše svetovanje in podpora za telesno dejavnost. |
| --- | --- |

16.

Zdrav življenjski slog: v številnih državah so politike javnega zdravja in športa namenjene predvsem spodbujanju državljanov in državljank, da vse življenje živijo aktivno in zdravo ter da so telesno dejavni in se športno udejstvujejo (8). Cilj več evropskih projektnih pobud (9)je tudi vključitev telesne dejavnosti v učne načrte za zdravstvene poklice, da se v kliničnem okolju zagotovita boljše svetovanje in podpora za telesno dejavnost.

| 17. | Spremljanje: nekatere države spremljajo spremembe v telesni pripravljenosti svojega prebivalstva; kdor želi, lahko tudi dobi povratne informacije o razvoju svoje ravni pripravljenosti. Nekatere države imajo vzpostavljene sisteme, s katerimi lahko vsako leto spremljajo in ocenjujejo telesno zmogljivost učencev in mladih (10). |
| --- | --- |

17.

Spremljanje: nekatere države spremljajo spremembe v telesni pripravljenosti svojega prebivalstva; kdor želi, lahko tudi dobi povratne informacije o razvoju svoje ravni pripravljenosti. Nekatere države imajo vzpostavljene sisteme, s katerimi lahko vsako leto spremljajo in ocenjujejo telesno zmogljivost učencev in mladih (10).

| 18. | Medsektorsko sodelovanje: spodbujanje in spremljanje telesne dejavnosti bi bilo treba obravnavati medsektorsko v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. Pri spodbujanju telesne dejavnosti in spremljanju telesne pripravljenosti ne sodelujejo le športne ustanove, temveč tudi ustanove, povezane z javnim zdravjem, infrastrukturo, izobraževanjem in usposabljanjem, delovnim okoljem, mladimi itd. Zato bi bilo treba vključiti vse sektorje – vlado, civilno družbo, športne klube, lokalne skupnosti itd. |
| --- | --- |

18.

Medsektorsko sodelovanje: spodbujanje in spremljanje telesne dejavnosti bi bilo treba obravnavati medsektorsko v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. Pri spodbujanju telesne dejavnosti in spremljanju telesne pripravljenosti ne sodelujejo le športne ustanove, temveč tudi ustanove, povezane z javnim zdravjem, infrastrukturo, izobraževanjem in usposabljanjem, delovnim okoljem, mladimi itd. Zato bi bilo treba vključiti vse sektorje – vlado, civilno družbo, športne klube, lokalne skupnosti itd.

| 19. | Vedenjske spremembe so stvar dolgoročnega razvoja in upoštevanja smernic za telesno dejavnost (11), v skladu s katerimi je treba v vsakdanje življenje vključiti zadostno telesno dejavnost. To tudi pomeni, da bi bilo treba to politiko izvajati celovito ter upoštevati različne dele dneva in različne okoliščine vsakdanjega življenja. |
| --- | --- |

19.

Vedenjske spremembe so stvar dolgoročnega razvoja in upoštevanja smernic za telesno dejavnost (11), v skladu s katerimi je treba v vsakdanje življenje vključiti zadostno telesno dejavnost. To tudi pomeni, da bi bilo treba to politiko izvajati celovito ter upoštevati različne dele dneva in različne okoliščine vsakdanjega življenja.

| 20. | Mediji lahko spodbujajo družbeno odgovornost, športne dejavnosti in kampanje, katerih namen je ozaveščati o koristih telesne dejavnosti in zmanjševati nedejavnost. |
| --- | --- |

20.

Mediji lahko spodbujajo družbeno odgovornost, športne dejavnosti in kampanje, katerih namen je ozaveščati o koristih telesne dejavnosti in zmanjševati nedejavnost.

| 21. | Evropske pobude in projekti: različni evropski projekti in pobude prispevajo k razvoju politik, namenjenih spodbujanju zdravega življenjskega sloga, in k razvoju sistemov za spremljanje telesne pripravljenosti, da se zagotovijo primerljivi, veljavni in zanesljivi podatki za vse države članice EU. To lahko oblikovalcem in oblikovalkam politik pomaga, da omogočijo vseživljenjsko telesno dejavnost in močneje vplivajo na zdravje – |
| --- | --- |

21.

Evropske pobude in projekti: različni evropski projekti in pobude prispevajo k razvoju politik, namenjenih spodbujanju zdravega življenjskega sloga, in k razvoju sistemov za spremljanje telesne pripravljenosti, da se zagotovijo primerljivi, veljavni in zanesljivi podatki za vse države članice EU. To lahko oblikovalcem in oblikovalkam politik pomaga, da omogočijo vseživljenjsko telesno dejavnost in močneje vplivajo na zdravje –

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

| 22. | še naprej podpirajo in spodbujajo vseživljenjsko telesno dejavnost prebivalstva, vključno s prikrajšanimi skupinami, prek izmenjave najboljših praks – na primer z uporabo mobilnih in brezžičnih tehnologij ter medijev in drugih komunikacijskih kanalov –, pri čemer naj bo poudarek na zmanjševanju telesne nedejavnosti; |
| --- | --- |

22.

še naprej podpirajo in spodbujajo vseživljenjsko telesno dejavnost prebivalstva, vključno s prikrajšanimi skupinami, prek izmenjave najboljših praks – na primer z uporabo mobilnih in brezžičnih tehnologij ter medijev in drugih komunikacijskih kanalov –, pri čemer naj bo poudarek na zmanjševanju telesne nedejavnosti;

| 23. | na nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni podpirajo pobude in kampanje, ki spodbujajo telesno dejavnost, razvoj sistemov spremljanja in športno udejstvovanje vseh, na primer evropski teden športa, HealthyLifestyle4All, raziskava Eurobarometra o športu in telesni dejavnosti, evropska anketa o zdravju in zdravstvenem varstvu – vprašalnik o telesni dejavnosti itd.; |
| --- | --- |

23.

na nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni podpirajo pobude in kampanje, ki spodbujajo telesno dejavnost, razvoj sistemov spremljanja in športno udejstvovanje vseh, na primer evropski teden športa, HealthyLifestyle4All, raziskava Eurobarometra o športu in telesni dejavnosti, evropska anketa o zdravju in zdravstvenem varstvu – vprašalnik o telesni dejavnosti itd.;

| 24. | po potrebi in v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov vzpostavijo in spodbujajo na dokazih temelječe nacionalne, regionalne in/ali lokalne sisteme za spremljanje telesne pripravljenosti, ki z ustreznimi individualnimi povratnimi informacijami in sledenjem spremembam v telesni pripravljenosti na prostovoljni podlagi prebivalstvo spodbujajo k vseživljenjski telesni dejavnosti, ter zagotavljajo koristne informacije za oblikovanje politik (12); |
| --- | --- |

24.

po potrebi in v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov vzpostavijo in spodbujajo na dokazih temelječe nacionalne, regionalne in/ali lokalne sisteme za spremljanje telesne pripravljenosti, ki z ustreznimi individualnimi povratnimi informacijami in sledenjem spremembam v telesni pripravljenosti na prostovoljni podlagi prebivalstvo spodbujajo k vseživljenjski telesni dejavnosti, ter zagotavljajo koristne informacije za oblikovanje politik (12);

| 25. | z medsektorskim pristopom, na primer s skladi kohezijske politike, na vseh ravneh podpirajo politike v zvezi z oblikovanjem dostopnih in trajnostnih javnih območij, na katerih se lahko vsi državljani in državljanke športno udejstvujejo ali so lahko vse življenje telesno dejavni; takšna javna območja so na primer soseske, novozgrajena območja, pločniki s kolesarskimi stezami ali pasovi za tek, športni objekti v šolah in na univerzah itd.; |
| --- | --- |

25.

z medsektorskim pristopom, na primer s skladi kohezijske politike, na vseh ravneh podpirajo politike v zvezi z oblikovanjem dostopnih in trajnostnih javnih območij, na katerih se lahko vsi državljani in državljanke športno udejstvujejo ali so lahko vse življenje telesno dejavni; takšna javna območja so na primer soseske, novozgrajena območja, pločniki s kolesarskimi stezami ali pasovi za tek, športni objekti v šolah in na univerzah itd.;

| 26. | na vseh ravneh ter ob sodelovanju vseh ustreznih javnih organov in znanstvene skupnosti opredelijo in uskladijo tiste politike in ukrepe, katerih namen je ljudi spodbuditi k športnemu udejstvovanju ali vseživljenjski telesni dejavnosti, ter spodbujajo sektorske nosilce odločanja, da v svojih politikah bolj upoštevajo koristi, ki jih lahko prineseta vseživljenjska telesna dejavnost in spremljanje telesne pripravljenosti prebivalstva; |
| --- | --- |

26.

na vseh ravneh ter ob sodelovanju vseh ustreznih javnih organov in znanstvene skupnosti opredelijo in uskladijo tiste politike in ukrepe, katerih namen je ljudi spodbuditi k športnemu udejstvovanju ali vseživljenjski telesni dejavnosti, ter spodbujajo sektorske nosilce odločanja, da v svojih politikah bolj upoštevajo koristi, ki jih lahko prineseta vseživljenjska telesna dejavnost in spremljanje telesne pripravljenosti prebivalstva;

| 27. | izmenjajo dobre prakse o tem, kako motivirati ljudi za vsakodnevno gibanje in vadbo, ter informacije o učinkovitih instrumentih in političnih pobudah za spodbujanje telesne dejavnosti v različnih vsakdanjih življenjskih okoljih, tudi v šolah in na delovnih mestih; |
| --- | --- |

27.

izmenjajo dobre prakse o tem, kako motivirati ljudi za vsakodnevno gibanje in vadbo, ter informacije o učinkovitih instrumentih in političnih pobudah za spodbujanje telesne dejavnosti v različnih vsakdanjih življenjskih okoljih, tudi v šolah in na delovnih mestih;

| 28. | kjer je le mogoče okrepijo sodelovanje z zdravstvenim sektorjem pri predpisovanja vadbe in svetovanju v zvezi z njo, ki ju zagotavljajo zdravstveni delavci in specializirani strokovnjaki; |
| --- | --- |

28.

kjer je le mogoče okrepijo sodelovanje z zdravstvenim sektorjem pri predpisovanja vadbe in svetovanju v zvezi z njo, ki ju zagotavljajo zdravstveni delavci in specializirani strokovnjaki;

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

| 29. | preuči, ali bi bilo mogoče podpreti razvoj usklajenega sistema podatkov, ki bi omogočal spremljanje telesne dejavnosti na evropski ravni ter s tem natančnejše ocenjevanje zdravstevnih, socialnih in ekonomskih posledic; |
| --- | --- |

29.

preuči, ali bi bilo mogoče podpreti razvoj usklajenega sistema podatkov, ki bi omogočal spremljanje telesne dejavnosti na evropski ravni ter s tem natančnejše ocenjevanje zdravstevnih, socialnih in ekonomskih posledic;

| 30. | spodbuja poznavanje in prepoznavnost dokazov o stroških zdravstvenih tveganj, povezanih s telesno nedejavnostjo, zlasti o stroških zdravstvenega varstva, da bi javno odločanje temeljilo na boljši obveščenosti o naložbah, ki jih je treba na tem področju izvesti na evropski ravni; |
| --- | --- |

30.

spodbuja poznavanje in prepoznavnost dokazov o stroških zdravstvenih tveganj, povezanih s telesno nedejavnostjo, zlasti o stroških zdravstvenega varstva, da bi javno odločanje temeljilo na boljši obveščenosti o naložbah, ki jih je treba na tem področju izvesti na evropski ravni;

| 31. | podpira izmenjavo najboljših praks v okviru obstoječih uspešnih projektov in mrež za spodbujanje vseživljenjske telesne dejavnosti in spremljanja telesne pripravljenosti, po potrebi z vključitvijo mreže informacijskih točk za zdravju koristne telesne dejavnosti; spodbuja te prakse skupaj z mrežo informacijskih točk za zdravju koristne telesne dejavnosti na ustrezni evropski platformi, da se olajša spremljanje telesne pripravljenosti po vsej Evropi in vzpostavi temelj za hitro, na dokazih temelječe oblikovanje politik; |
| --- | --- |

31.

podpira izmenjavo najboljših praks v okviru obstoječih uspešnih projektov in mrež za spodbujanje vseživljenjske telesne dejavnosti in spremljanja telesne pripravljenosti, po potrebi z vključitvijo mreže informacijskih točk za zdravju koristne telesne dejavnosti; spodbuja te prakse skupaj z mrežo informacijskih točk za zdravju koristne telesne dejavnosti na ustrezni evropski platformi, da se olajša spremljanje telesne pripravljenosti po vsej Evropi in vzpostavi temelj za hitro, na dokazih temelječe oblikovanje politik;

| 32. | razmisli o financiranju s sredstvi EU, na primer prek programa Erasmus+, InvestEU itd., s katerim bi lahko podprli evropsko sodelovanje za spodbujanje vzpostavitve nacionalnih, regionalnih in/ali lokalnih sistemov za spremljanje telesne pripravljenosti; |
| --- | --- |

32.

razmisli o financiranju s sredstvi EU, na primer prek programa Erasmus+, InvestEU itd., s katerim bi lahko podprli evropsko sodelovanje za spodbujanje vzpostavitve nacionalnih, regionalnih in/ali lokalnih sistemov za spremljanje telesne pripravljenosti;

| 33. | obvešča države članice in športno gibanje o ustreznih finančnih programih in pobudah EU, ki se lahko uporabijo za podporo medsektorskim projektom, povezanim s športno in telesno dejavnostjo, ter za spodbujanje zdravega življenjskega sloga, pa tudi o vzpostavitvi nacionalnih, regionalnih in/ali lokalnih sistemov za spremljanje telesne pripravljenosti, na primer prek programa Erasmus+, programa EU za zdravje, programa Obzorje Evropa, InvestEU itd.; |
| --- | --- |

33.

obvešča države članice in športno gibanje o ustreznih finančnih programih in pobudah EU, ki se lahko uporabijo za podporo medsektorskim projektom, povezanim s športno in telesno dejavnostjo, ter za spodbujanje zdravega življenjskega sloga, pa tudi o vzpostavitvi nacionalnih, regionalnih in/ali lokalnih sistemov za spremljanje telesne pripravljenosti, na primer prek programa Erasmus+, programa EU za zdravje, programa Obzorje Evropa, InvestEU itd.;

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE IN DRUGE USTREZNE DELEŽNIKE, NAJ:

| 34. | razmislijo o uporabi obstoječih brezplačnih platform (13) za spremljanje telesne pripravljenosti državljanov in državljank, v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov, in sicer kot diagnostičnega in kot motivacijskega orodja za vseživljenjsko telesno dejavnost; |
| --- | --- |

34.

razmislijo o uporabi obstoječih brezplačnih platform (13) za spremljanje telesne pripravljenosti državljanov in državljank, v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov, in sicer kot diagnostičnega in kot motivacijskega orodja za vseživljenjsko telesno dejavnost;

| 35. | dodatno opozarjajo na možnosti za vseživljenjsko športno in telesno dejavnost, ki jih imajo državljani in državljanke v okviru njihovih dejavnosti, projektov in pobud, tudi za različne ciljne skupine; |
| --- | --- |

35.

dodatno opozarjajo na možnosti za vseživljenjsko športno in telesno dejavnost, ki jih imajo državljani in državljanke v okviru njihovih dejavnosti, projektov in pobud, tudi za različne ciljne skupine;

| 36. | tesno sodelujejo z deležniki iz drugih sektorjev, da bi odpravili obstoječe vrzeli pri zagotavljanju možnosti za športne in telesne dejavnosti v različnih okoliščinah vsakdanjega življenja; |
| --- | --- |

36.

tesno sodelujejo z deležniki iz drugih sektorjev, da bi odpravili obstoječe vrzeli pri zagotavljanju možnosti za športne in telesne dejavnosti v različnih okoliščinah vsakdanjega življenja;

| 37. | po potrebi dejavno sodelujejo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih sistemov in strategij za spremljanje telesne pripravljenosti, da bi povečali vseživljenjsko telesno dejavnost državljanov in državljank; |
| --- | --- |

37.

po potrebi dejavno sodelujejo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih sistemov in strategij za spremljanje telesne pripravljenosti, da bi povečali vseživljenjsko telesno dejavnost državljanov in državljank;

| 38. | na podlagi konkretnih ukrepov in v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov prilagodijo komunikacijska orodja ciljnim skupinam. |
| --- | --- |

38.

na podlagi konkretnih ukrepov in v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov prilagodijo komunikacijska orodja ciljnim skupinam.

---

(1)  Svetovna zdravstvena organizacija (2020). Smernice SZO glede telesne dejavnosti in sedečega življenjskega sloga (WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour)

(2)  Poročilo Komisije o izvajanju Priporočila Sveta o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih, COM/2019/ 565 final.

(3)  Med njimi so: strategija Svetovne zdravstvene organizacije za telesno dejavnost za evropsko regijo SZO v obdobju 2016–2025 (Physical activity strategy for the WHO European Region 2016–2025), akcijski načrt EU za preprečevanje debelosti v otroštvu za obdobje 2014–2020 (EU Action Plan on Childhood Obesity 2014-2020) in globalni akcijski načrt za telesno dejavnost za obdobje 2018–2030 (Global Action Plan on Physical Activity 2018–2030) (Svetovna zdravstvena organizacija, 2018).

(4)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(5)  Svetovna zdravstvena organizacija (2020): Smernice SZO glede telesne dejavnosti in sedečega življenjskega sloga (WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour).

(6)  Opredelitev v skladu z Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE): „skupine oseb, ki doživljajo večje tveganje revščine, socialne izključenosti, diskriminacije in nasilja kot splošno prebivalstvo in ki med drugim vključujejo tudi etnične manjšine, migrante, ljudi z ovirami, osamljene starejše ljudi in otroke“.

(7)  Mednarodna organizacija za šport in kulturo (ISCA): „Stroški telesne nedejavnosti za gospodarstvo v Evropi: poročilo ISCA/CEBR“(The economic cost of physical inactivity in Europe), junij 2015.

(8)  Na ravni EU je Evropska komisija na primer začela pobudo „HealthyLifestyle4All“ (Zdrav življenjski slog za vse) v obliki dveletne kampanje, katere cilj je povezati šport in aktivni življenjski slog z zdravstveno, prehransko in drugimi politikami. Poziv iz Tartuja k zdravemu življenjskemu slogu je bil objavljen leta 2017.

(9)  Svetovna zdravstvena organizacija (2018): Spodbujanje telesne dejavnosti v zdravstvenem sektorju (Promoting physical activity in the health sector).

(10)  Na primer Ciper (kmalu), Finska, Madžarska, Litva, Nizozemska, Portugalska, Slovenija itd.

(11)  Svetovna zdravstvena organizacija (2018): Globalni akcijski načrt za telesno dejavnost za obdobje 2018–2030: aktivnejši ljudje, bolj zdrav svet (Global action plan on physical activity 2018–2030: more active people for a healthier world)

(12)  Na primer z zagotavljanjem instrumentov za spremljanje telesne pripravljenosti, ki omogočajo preučevanje trendov na področju zdravja prebivalstva, učinkov nacionalnih politik v zvezi s telesno pripravljenostjo in ukrepov za zdravje na lokalni, regionalni in/ali nacionalni ravni.

(13)  Na primer spletne platforme, ki podpira vzpostavitev programov za spremljanje telesne pripravljenosti, ki zagotavljajo povratne informacije o specifičnih individualnih rezultatih na področju telesne pripravljenosti.

---

PRILOGA I

V teh sklepih veljajo naslednje opredelitve pojmov:

Telesna dejavnost je na splošno opredeljena kot kakršnokoli telesno gibanje, ki ga ustvarijo skeletne mišice in katerega posledica je poraba energije (1). Ta opredelitev se nanaša na vsakršno gibanje, najsibo med prostim časom, v zvezi s prevozom ali v okviru poklicne dejavnosti.

Telesna pripravljenost je sposobnost vitalnega in koncentriranega opravljanja vsakodnevnih nalog brez pretirane utrujenosti ter z zadostno energijo za uživanje prostega časa in odzivanje na nepredvidene izredne razmere.

Vseživljenjska telesna dejavnost je vsakršna telesna dejavnost, ki se opravlja vse življenje in katere cilj je izboljšanje zdravja, preprečevanje nenalezljivih bolezni ter ohranjanje zdrave telesne teže, kakovosti življenja in dobrega počutja na osebni, državljanski, družbeni in/ali poklicni ravni.

---

(1)  Na podlagi Svetovne zdravstvene organizacije (2020): Smernice SZO glede telesne dejavnosti in sedečega življenjskega sloga (WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour).

---

PRILOGA II

POLITIČNO OZADJE

| 1. | Sklepi Sveta z dne 27. novembra 2012 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti |
| --- | --- |

1.

Sklepi Sveta z dne 27. novembra 2012 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti

| 2. | Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2013 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih |
| --- | --- |

2.

Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2013 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih

| 3. | Sklepi Sveta z dne 15. decembra 2015 o spodbujanju motoričnih spretnosti otrok ter telesnih in športnih dejavnosti za otroke |
| --- | --- |

3.

Sklepi Sveta z dne 15. decembra 2015 o spodbujanju motoričnih spretnosti otrok ter telesnih in športnih dejavnosti za otroke

| 4. | Sklepi Sveta z dne 29. junija 2020 o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja |
| --- | --- |

4.

Sklepi Sveta z dne 29. junija 2020 o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja

| 5. | Sklepi Sveta z dne 4. decembra 2020 o spodbujanju medsektorskega sodelovanja v korist športa in telesne dejavnosti v družbi |
| --- | --- |

5.

Sklepi Sveta z dne 4. decembra 2020 o spodbujanju medsektorskega sodelovanja v korist športa in telesne dejavnosti v družbi

| 6. | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. januar 2021 – 30. junij 2024), 2020/C 419/01. |
| --- | --- |

6.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. januar 2021 – 30. junij 2024), 2020/C 419/01.

| 7. | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (2020/2864(RSP)) |
| --- | --- |

7.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (2020/2864(RSP))

---

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 501/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

CI 501/7

---

Sklepi Sveta o povečanju razpoložljivosti in konkurenčnosti evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin

(2021/C 501 I/02)

SVET EVROPSKE UNIJE

SE ZAVEDA, DA:

| 1. | sta razpoložljivost in dejanska dostopnost evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin vse bolj ključni za trajnostni razvoj evropskega medijskega sektorja in neločljivo povezani s promocijo kulturne in jezikovne raznolikosti, ki je z vidika konkurenčnosti glavni adut tega sektorja; |
| --- | --- |

1.

sta razpoložljivost in dejanska dostopnost evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin vse bolj ključni za trajnostni razvoj evropskega medijskega sektorja in neločljivo povezani s promocijo kulturne in jezikovne raznolikosti, ki je z vidika konkurenčnosti glavni adut tega sektorja;

| 2. | bi morali za uresničitev tega cilja s ciljno usmerjenimi sektorskimi in horizontalnimi ukrepi politike zagotoviti ustrezno izpostavljenost evropskih avdiovizualnih del in medijskih vsebin ter ob vedno številnejših svetovnih ponudnikih storitev in platformah na področju avdiovizualnih in medijskih vsebin promovirati nove vire financiranja in nove distribucijske modele; |
| --- | --- |

2.

bi morali za uresničitev tega cilja s ciljno usmerjenimi sektorskimi in horizontalnimi ukrepi politike zagotoviti ustrezno izpostavljenost evropskih avdiovizualnih del in medijskih vsebin ter ob vedno številnejših svetovnih ponudnikih storitev in platformah na področju avdiovizualnih in medijskih vsebin promovirati nove vire financiranja in nove distribucijske modele;

| 3. | so taki ukrepi še toliko bolj pomembni, ker je pandemija COVID-19 bistveno vplivala na raven in strukturo financiranja evropskih avdiovizualnih vsebin; da je pandemija pospešila tržne trende, ki so: kar zadeva delež kinematografskih in drugih avdiovizualnih del, ki nastajajo na različnih nacionalnih trgih, povečana ponudba vsebin s strani spletnih ponudnikov in povečano povpraševanje po teh vsebinah, razmerja med uspešnim predvajanjem v kinematografih in predvajanjem videov na zahtevo ter neenaka prepoznavnost takih del na različnih trgih (1); |
| --- | --- |

3.

so taki ukrepi še toliko bolj pomembni, ker je pandemija COVID-19 bistveno vplivala na raven in strukturo financiranja evropskih avdiovizualnih vsebin; da je pandemija pospešila tržne trende, ki so: kar zadeva delež kinematografskih in drugih avdiovizualnih del, ki nastajajo na različnih nacionalnih trgih, povečana ponudba vsebin s strani spletnih ponudnikov in povečano povpraševanje po teh vsebinah, razmerja med uspešnim predvajanjem v kinematografih in predvajanjem videov na zahtevo ter neenaka prepoznavnost takih del na različnih trgih (1);

| 4. | se ob povečanem povpraševanju po vsebinah, razpoložljivih na spletu, pojavljajo naprednejši poslovni modeli za financiranje naložb s strani ponudnikov videov na zahtevo in za dodeljevanje licenc, medtem ko večino evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin še vedno producirajo tradicionalni akterji, kot so javna in zasebna medijska podjetja ter neodvisni producenti z zmogljivostmi za oblikovanje novih projektov in razvoj novih talentov. Čeprav je javno financiranje za nekatere sektorje bolj pomembno kot za druge, pa so med posameznimi državami, kar se tiče sistemov in zmogljivosti, še vedno razhajanja; |
| --- | --- |

4.

se ob povečanem povpraševanju po vsebinah, razpoložljivih na spletu, pojavljajo naprednejši poslovni modeli za financiranje naložb s strani ponudnikov videov na zahtevo in za dodeljevanje licenc, medtem ko večino evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin še vedno producirajo tradicionalni akterji, kot so javna in zasebna medijska podjetja ter neodvisni producenti z zmogljivostmi za oblikovanje novih projektov in razvoj novih talentov. Čeprav je javno financiranje za nekatere sektorje bolj pomembno kot za druge, pa so med posameznimi državami, kar se tiče sistemov in zmogljivosti, še vedno razhajanja;

| 5. | se je zaradi pandemije COVID-19 povečala tudi vrzel med prihodki od spletnega oglaševanja in prihodki, ki jih ustvarja tradicionalno oglaševanje. Četudi je televizijsko oglaševanje vse do krize zaradi COVID-19 dokaj uspešno konkuriralo spletnemu oglaševanju, se je delež slednjega v letu 2021 vendarle povečal (2). |
| --- | --- |

5.

se je zaradi pandemije COVID-19 povečala tudi vrzel med prihodki od spletnega oglaševanja in prihodki, ki jih ustvarja tradicionalno oglaševanje. Četudi je televizijsko oglaševanje vse do krize zaradi COVID-19 dokaj uspešno konkuriralo spletnemu oglaševanju, se je delež slednjega v letu 2021 vendarle povečal (2).

| 6. | se distribucija avdiovizualnih in medijskih vsebin v vedno večji meri odvija na spletu, zlasti prek spletnih platform, in ima pomembno vlogo pri toku prihodkov v medijskih podjetjih. Ker imajo ustvarjalne in kulturne vsebine za Evropo velik gospodarski potencial tako na spletu kot zunaj njega, je treba zagotoviti pravičen dostop do njih, da se zaščitijo demokratična razprava, medijski pluralizem ter kulturna in jezikovna raznolikost; |
| --- | --- |

6.

se distribucija avdiovizualnih in medijskih vsebin v vedno večji meri odvija na spletu, zlasti prek spletnih platform, in ima pomembno vlogo pri toku prihodkov v medijskih podjetjih. Ker imajo ustvarjalne in kulturne vsebine za Evropo velik gospodarski potencial tako na spletu kot zunaj njega, je treba zagotoviti pravičen dostop do njih, da se zaščitijo demokratična razprava, medijski pluralizem ter kulturna in jezikovna raznolikost;

| 7. | bi bilo treba za večjo razpoložljivost in konkurenčnost evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin sprejeti dodatne ukrepe glede naslednjih prednostnih nalog:






  a) | kulturna raznolikost, |
| --- | --- | --- |

7.

bi bilo treba za večjo razpoložljivost in konkurenčnost evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin sprejeti dodatne ukrepe glede naslednjih prednostnih nalog:

a)

kulturna raznolikost,

| b) | promocija in izpostavljanje evropskih vsebin ter |
| --- | --- |

b)

promocija in izpostavljanje evropskih vsebin ter

| c) | trajnostnost. |
| --- | --- |

c)

trajnostnost.

A.   KULTURNA RAZNOLIKOST

SVET EVROPSKE UNIJE

PRIZNAVA, DA:

| 8. | sta kulturna raznolikost in ustvarjalnost v središču evropskega avdiovizualnega sektorja in medijskega sektorja, ki konkurirata drugim široko dostopnim vsebinam na mednarodnem trgu, zato je treba okrepiti zmogljivosti teh dveh sektorjev, da bi dosegali širša občinstva, povečali kroženje vsebin in promovirali njihove različne izraze, inovacije in talente, hkrati pa ohranili naše strateške kulturne dobrine; |
| --- | --- |

8.

sta kulturna raznolikost in ustvarjalnost v središču evropskega avdiovizualnega sektorja in medijskega sektorja, ki konkurirata drugim široko dostopnim vsebinam na mednarodnem trgu, zato je treba okrepiti zmogljivosti teh dveh sektorjev, da bi dosegali širša občinstva, povečali kroženje vsebin in promovirali njihove različne izraze, inovacije in talente, hkrati pa ohranili naše strateške kulturne dobrine;

| 9. | lahko digitalne rešitve omogočajo večjo dostopnost, medtem ko lahko koprodukcije, podpora čezmejni distribuciji, živahen neodvisen kinematografski in distribucijski sektor, promocija jezikovne raznolikosti in svoboda ustvarjanja znatno vplivajo na doseganje večje razpoložljivosti vsebin in boljše konkurenčnosti za avdiovizualni sektor; |
| --- | --- |

9.

lahko digitalne rešitve omogočajo večjo dostopnost, medtem ko lahko koprodukcije, podpora čezmejni distribuciji, živahen neodvisen kinematografski in distribucijski sektor, promocija jezikovne raznolikosti in svoboda ustvarjanja znatno vplivajo na doseganje večje razpoložljivosti vsebin in boljše konkurenčnosti za avdiovizualni sektor;

POUDARJA, DA:

| 10. | koprodukcije in mednarodno sodelovanje strokovnjakov in strokovnjakinj na vseh ravneh vrednostne verige (ustvarjanje, usposabljanje, razvoj, produkcija, promocija, distribucija) omogočajo lažjo čezmejno distribucijo avdiovizualnih del, prispevajo k okrepitvi razvoja sektorja v partnerskih državah ter pomagajo izboljšati kulturne in gospodarske izmenjave; |
| --- | --- |

10.

koprodukcije in mednarodno sodelovanje strokovnjakov in strokovnjakinj na vseh ravneh vrednostne verige (ustvarjanje, usposabljanje, razvoj, produkcija, promocija, distribucija) omogočajo lažjo čezmejno distribucijo avdiovizualnih del, prispevajo k okrepitvi razvoja sektorja v partnerskih državah ter pomagajo izboljšati kulturne in gospodarske izmenjave;

| 11. | se skladno z načelom subsidiarnosti v posameznih državah članicah za mednarodne koprodukcije uporabljajo različni sistemi financiranja in različne avdiovizualne zmogljivosti z različnimi deleži raznolikih evropskih vsebin na evropskih in mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

11.

se skladno z načelom subsidiarnosti v posameznih državah članicah za mednarodne koprodukcije uporabljajo različni sistemi financiranja in različne avdiovizualne zmogljivosti z različnimi deleži raznolikih evropskih vsebin na evropskih in mednarodnih trgih;

| 12. | morajo vsebine nujno izpolnjevati stroge standarde v smislu visoke kakovosti in inovativnosti, odražati kulturno in tematsko raznolikost evropske družbe ter po potrebi biti mednarodno privlačne, če želimo, da bodo evropska avdiovizualna dela na evropskem in mednarodnem trgu uspešna; |
| --- | --- |

12.

morajo vsebine nujno izpolnjevati stroge standarde v smislu visoke kakovosti in inovativnosti, odražati kulturno in tematsko raznolikost evropske družbe ter po potrebi biti mednarodno privlačne, če želimo, da bodo evropska avdiovizualna dela na evropskem in mednarodnem trgu uspešna;

| 13. | je zgodovinska in kulturna vrednost avdiovizualnih arhivov pomemben adut za sektor in jo je treba zaščititi, da se omogočita lažje razširjanje in morebitna ponovna uporaba vsebin v javnem interesu; |
| --- | --- |

13.

je zgodovinska in kulturna vrednost avdiovizualnih arhivov pomemben adut za sektor in jo je treba zaščititi, da se omogočita lažje razširjanje in morebitna ponovna uporaba vsebin v javnem interesu;

| 14. | je treba v zvezi s svobodo ustvarjanja ščititi svobodo izražanja, medijski pluralizem ter raznolikost mnenj in idej, ki spadajo med temeljne vrednote Evropske unije; |
| --- | --- |

14.

je treba v zvezi s svobodo ustvarjanja ščititi svobodo izražanja, medijski pluralizem ter raznolikost mnenj in idej, ki spadajo med temeljne vrednote Evropske unije;

| 15. | bi morali posebno pozornost nameniti dostopnosti vsebin za invalide in invalidke ter starejše osebe; |
| --- | --- |

15.

bi morali posebno pozornost nameniti dostopnosti vsebin za invalide in invalidke ter starejše osebe;

| 16. | imajo javni mediji v Evropi pomembno vlogo pri zaščiti javnega interesa, promoviranju raznolikosti mnenj, ustvarjanju novih in inovativnih vsebin in zamisli ter boju proti dezinformacijam in napačnim informacijam; |
| --- | --- |

16.

imajo javni mediji v Evropi pomembno vlogo pri zaščiti javnega interesa, promoviranju raznolikosti mnenj, ustvarjanju novih in inovativnih vsebin in zamisli ter boju proti dezinformacijam in napačnim informacijam;

| 17. | je pošteno plačilo za avtorje in avtorice, producente in producentke ter druge imetnike in imetnice pravic bistveno za njihovo svobodo ustvarjanja in ekonomsko neodvisnost, pa tudi za trajnostnost, izvirnost in konkurenčnost medijskega sektorja; |
| --- | --- |

17.

je pošteno plačilo za avtorje in avtorice, producente in producentke ter druge imetnike in imetnice pravic bistveno za njihovo svobodo ustvarjanja in ekonomsko neodvisnost, pa tudi za trajnostnost, izvirnost in konkurenčnost medijskega sektorja;

| 18. | spolno uravnotežena in socialno vključujoča udeležba prispeva k izboljšanju kakovosti in širjenju obzorij evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin; |
| --- | --- |

18.

spolno uravnotežena in socialno vključujoča udeležba prispeva k izboljšanju kakovosti in širjenju obzorij evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin;

DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO POZIVA, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 19. | spodbujajo koprodukcije, zlasti s promoviranjem evropskega koprodukcijskega modela, in njihovo kroženje v sodelujočih državah in tudi širše, upoštevaje spreminjajoči se kontekst naložb s strani ponudnikov videov na zahtevo (3); |
| --- | --- |

19.

spodbujajo koprodukcije, zlasti s promoviranjem evropskega koprodukcijskega modela, in njihovo kroženje v sodelujočih državah in tudi širše, upoštevaje spreminjajoči se kontekst naložb s strani ponudnikov videov na zahtevo (3);

| 20. | spodbujajo izmenjavo strokovnega znanja o koprodukcijah, obenem pa podpirajo sodelovanje že v zgodnji fazi razvoja koprodukcij ter med strokovnjaki in strokovnjakinjami vzdolž celotne vrednostne verige; |
| --- | --- |

20.

spodbujajo izmenjavo strokovnega znanja o koprodukcijah, obenem pa podpirajo sodelovanje že v zgodnji fazi razvoja koprodukcij ter med strokovnjaki in strokovnjakinjami vzdolž celotne vrednostne verige;

| 21. | oblikujejo izboljšane politike za povečanje konkurenčnosti evropskega avdiovizualnega sektorja, v ta namen pa spodbujajo ustvarjanje visokokakovostnih evropskih vsebin, ki lahko pritegnejo širše občinstvo, in hkrati zagotavljajo podporo avtorjem in avtoricam kot ključnim ustvarjalcem in ustvarjalkam vsebin ter koprodukcijam in distribuciji izvirnih vsebin; |
| --- | --- |

21.

oblikujejo izboljšane politike za povečanje konkurenčnosti evropskega avdiovizualnega sektorja, v ta namen pa spodbujajo ustvarjanje visokokakovostnih evropskih vsebin, ki lahko pritegnejo širše občinstvo, in hkrati zagotavljajo podporo avtorjem in avtoricam kot ključnim ustvarjalcem in ustvarjalkam vsebin ter koprodukcijam in distribuciji izvirnih vsebin;

| 22. | spodbujajo večjo razpoložljivost izvirnih vsebin v raznih jezikovnih različicah in podpirajo razvoj digitalnih rešitev, ki omogočajo jezikovno raznolikost in zagotavljajo možnost gledanja vsebin v izvirnem jeziku; |
| --- | --- |

22.

spodbujajo večjo razpoložljivost izvirnih vsebin v raznih jezikovnih različicah in podpirajo razvoj digitalnih rešitev, ki omogočajo jezikovno raznolikost in zagotavljajo možnost gledanja vsebin v izvirnem jeziku;

| 23. | promovirajo razvoj učinkovitih trženjskih orodij in strategij, namenjenih filmskemu občinstvu, ter krepijo medijsko in filmsko pismenost, upoštevajoč analize občinstva in njegova pričakovanja; |
| --- | --- |

23.

promovirajo razvoj učinkovitih trženjskih orodij in strategij, namenjenih filmskemu občinstvu, ter krepijo medijsko in filmsko pismenost, upoštevajoč analize občinstva in njegova pričakovanja;

| 24. | spodbujajo uravnoteženo zastopanost spolov in družbeno raznolikost pri ustvarjanju vsebin, v ta namen pa uvajajo spodbude, s katerimi se bodo deležniki in deležnice v avdiovizualnem sektorju ob spoštovanju svobode ustvarjanja lahko zavzemali za enakost, raznolikost in vključenost; |
| --- | --- |

24.

spodbujajo uravnoteženo zastopanost spolov in družbeno raznolikost pri ustvarjanju vsebin, v ta namen pa uvajajo spodbude, s katerimi se bodo deležniki in deležnice v avdiovizualnem sektorju ob spoštovanju svobode ustvarjanja lahko zavzemali za enakost, raznolikost in vključenost;

| 25. | skušajo zagotoviti, da bodo vsebine nacionalnih arhivov in inštitutov za filmsko dediščino zaščitene in promovirane ter da bodo na voljo v večjem obsegu, pri čemer naj zagotovijo spoštovanje ustreznih pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

25.

skušajo zagotoviti, da bodo vsebine nacionalnih arhivov in inštitutov za filmsko dediščino zaščitene in promovirane ter da bodo na voljo v večjem obsegu, pri čemer naj zagotovijo spoštovanje ustreznih pravic intelektualne lastnine;

POZIVA EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 26. | prek MEDIA v okviru Ustvarjalne Evrope še naprej podpira mreže evropskih neodvisnih storitev videa na zahtevo, ki imajo velik delež evropskih vsebin, in z dejavnostmi izpostavljanja zagotavlja njihovo prepoznavnost; |
| --- | --- |

26.

prek MEDIA v okviru Ustvarjalne Evrope še naprej podpira mreže evropskih neodvisnih storitev videa na zahtevo, ki imajo velik delež evropskih vsebin, in z dejavnostmi izpostavljanja zagotavlja njihovo prepoznavnost;

| 27. | prek evropskega filmskega foruma nadaljuje proces posvetovanja z državami članicami ter vsemi zadevnimi deležniki in deležnicami o tem, kako povečati dolgoročno kroženje evropskih vsebin, ki izhajajo iz koprodukcij in drugih oblik čezmejnega sodelovanja, ob upoštevanju rezultatov dialoga z avdiovizualno industrijo, napovedanega v akcijskem načrtu za medijski sektor, o tem, kako izboljšati čezmejni dostop do avdiovizualnih vsebin in njihovo razpoložljivost. |
| --- | --- |

27.

prek evropskega filmskega foruma nadaljuje proces posvetovanja z državami članicami ter vsemi zadevnimi deležniki in deležnicami o tem, kako povečati dolgoročno kroženje evropskih vsebin, ki izhajajo iz koprodukcij in drugih oblik čezmejnega sodelovanja, ob upoštevanju rezultatov dialoga z avdiovizualno industrijo, napovedanega v akcijskem načrtu za medijski sektor, o tem, kako izboljšati čezmejni dostop do avdiovizualnih vsebin in njihovo razpoložljivost.

B.   PROMOCIJA IN IZPOSTAVLJANJE EVROPSKIH VSEBIN

SVET EVROPSKE UNIJE

PRIZNAVA, DA:

| 28. | je dostop do različnih avdiovizualnih vsebin in informacij v vseh jezikih EU ter do zanesljivih in verodostojnih vsebin zelo pomemben; |
| --- | --- |

28.

je dostop do različnih avdiovizualnih vsebin in informacij v vseh jezikih EU ter do zanesljivih in verodostojnih vsebin zelo pomemben;

| 29. | javni mediji v Evropi, zlasti ko uporabljajo inovativna tehnološka orodja, bistveno prispevajo k zaščiti demokratičnih vrednot, spodbujanju raznolikosti mnenj ter povečanju razpoložljivosti in konkurenčnosti evropskih vsebin; |
| --- | --- |

29.

javni mediji v Evropi, zlasti ko uporabljajo inovativna tehnološka orodja, bistveno prispevajo k zaščiti demokratičnih vrednot, spodbujanju raznolikosti mnenj ter povečanju razpoložljivosti in konkurenčnosti evropskih vsebin;

| 30. | naj bi imeli predpisi o promociji in izpostavljanju evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin pomembno vlogo pri zagotavljanju medijskega pluralizma, spodbujanju kulturne raznolikosti, krepitvi mednarodne konkurenčnosti in promociji neodvisne produkcije. |
| --- | --- |

30.

naj bi imeli predpisi o promociji in izpostavljanju evropskih avdiovizualnih in medijskih vsebin pomembno vlogo pri zagotavljanju medijskega pluralizma, spodbujanju kulturne raznolikosti, krepitvi mednarodne konkurenčnosti in promociji neodvisne produkcije.

| 31. | je lahko iskanje evropskih del na platformah videa na zahtevo, če primerjamo s tradicionalnimi načini distribucije, za potrošnike zelo zahtevno. Zato je treba analizirati trg in oceniti učinkovitost ukrepov izpostavljanja; |
| --- | --- |

31.

je lahko iskanje evropskih del na platformah videa na zahtevo, če primerjamo s tradicionalnimi načini distribucije, za potrošnike zelo zahtevno. Zato je treba analizirati trg in oceniti učinkovitost ukrepov izpostavljanja;

DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO POZIVA, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 32. | pospešijo prenos revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (4), saj bo njeno učinkovito izvajanje prispevalo k izboljšanju spletnega dostopa do evropskih del; |
| --- | --- |

32.

pospešijo prenos revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (4), saj bo njeno učinkovito izvajanje prispevalo k izboljšanju spletnega dostopa do evropskih del;

| 33. | spodbujajo razpravo o obstoječih in predvidenih rešitvah v zvezi s promocijo evropskih del in omogočajo izmenjavo najboljših praks glede ukrepov v zvezi z izpostavljanjem evropskih del v skladu z različnimi poslovnimi modeli; |
| --- | --- |

33.

spodbujajo razpravo o obstoječih in predvidenih rešitvah v zvezi s promocijo evropskih del in omogočajo izmenjavo najboljših praks glede ukrepov v zvezi z izpostavljanjem evropskih del v skladu z različnimi poslovnimi modeli;

| 34. | razvijajo izmenjavo najboljših praks in okrepijo sodelovanje med regulatorji z avdiovizualnega področja in organi, ki financirajo filme; |
| --- | --- |

34.

razvijajo izmenjavo najboljših praks in okrepijo sodelovanje med regulatorji z avdiovizualnega področja in organi, ki financirajo filme;

| 35. | izboljšajo in olajšajo odkrivnost zakonito dostopnih in ustvarjalnih spletnih vsebin v vseh jezikih Evropske unije, zlasti s spletnimi orodji, kot je Agorateka (5), da bi bilo tovrstne vsebine v množici drugih vsebin mogoče enostavneje najti; |
| --- | --- |

35.

izboljšajo in olajšajo odkrivnost zakonito dostopnih in ustvarjalnih spletnih vsebin v vseh jezikih Evropske unije, zlasti s spletnimi orodji, kot je Agorateka (5), da bi bilo tovrstne vsebine v množici drugih vsebin mogoče enostavneje najti;

| 36. | spodbujajo razvoj podatkovnih zbirk, kot je video na zahtevo Lumiere (6), da bi olajšali preverjanje države izvora evropskih del; |
| --- | --- |

36.

spodbujajo razvoj podatkovnih zbirk, kot je video na zahtevo Lumiere (6), da bi olajšali preverjanje države izvora evropskih del;

| 37. | spodbujajo stalno podporo gledališki distribuciji evropskih del, tudi podporo manjšim in neodvisnim distributerjem za kroženje zelo raznovrstnih evropskih filmov, in podpirajo festivale kot učinkovita tržišča za izvirne in raznolike vsebine na nacionalni, evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

37.

spodbujajo stalno podporo gledališki distribuciji evropskih del, tudi podporo manjšim in neodvisnim distributerjem za kroženje zelo raznovrstnih evropskih filmov, in podpirajo festivale kot učinkovita tržišča za izvirne in raznolike vsebine na nacionalni, evropski in mednarodni ravni;

| 38. | ocenijo in obravnavajo trenutno stanje evropskih del v Evropski uniji ob upoštevanju tržnega položaja različnih deležnikov in deležnic in vseh drugih pomembnih dejavnikov (enaki konkurenčni pogoji, avdiovizualne in jezikovne posebnosti v različnih državah, trenutna opredelitev evropskih del (7) itd.), da bi zagotovili raznolik, pravičen in uravnotežen trg za evropska dela; |
| --- | --- |

38.

ocenijo in obravnavajo trenutno stanje evropskih del v Evropski uniji ob upoštevanju tržnega položaja različnih deležnikov in deležnic in vseh drugih pomembnih dejavnikov (enaki konkurenčni pogoji, avdiovizualne in jezikovne posebnosti v različnih državah, trenutna opredelitev evropskih del (7) itd.), da bi zagotovili raznolik, pravičen in uravnotežen trg za evropska dela;

| 39. | razmislijo o digitalni in tehnološki suverenosti Evrope, pri tem pa upoštevajo obstoječe evropske ponudnike, ter v sodelovanju z javnimi mediji analizirajo dodano vrednost morebitne evropske platforme, ki bi vključevala evropske vsebine iz držav članic, ki bi bile dostopne čim večjemu številu državljanov in državljank EU, pri čemer bi bilo zagotovljeno spoštovanje ustreznih pravic intelektualne lastnine ter veljavnih predpisov o konkurenci in državni pomoči; |
| --- | --- |

39.

razmislijo o digitalni in tehnološki suverenosti Evrope, pri tem pa upoštevajo obstoječe evropske ponudnike, ter v sodelovanju z javnimi mediji analizirajo dodano vrednost morebitne evropske platforme, ki bi vključevala evropske vsebine iz držav članic, ki bi bile dostopne čim večjemu številu državljanov in državljank EU, pri čemer bi bilo zagotovljeno spoštovanje ustreznih pravic intelektualne lastnine ter veljavnih predpisov o konkurenci in državni pomoči;

| 40. | spodbujajo javne medije, da bodo neodvisnim producentom ponujali nove priložnosti za ustvarjanje in promocijo evropskih vsebin; |
| --- | --- |

40.

spodbujajo javne medije, da bodo neodvisnim producentom ponujali nove priložnosti za ustvarjanje in promocijo evropskih vsebin;

| 41. | razvijajo in spodbujajo nove sheme za promoviranje produkcije in distribucije evropskih avdiovizualnih del, namenjenih otrokom in mladim odraslim; |
| --- | --- |

41.

razvijajo in spodbujajo nove sheme za promoviranje produkcije in distribucije evropskih avdiovizualnih del, namenjenih otrokom in mladim odraslim;

POZIVA EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 42. | še naprej dejavno sodeluje pri omogočanju nemotenega izvajanja direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah prek natančnega spremljanja, dejavnosti poročanja in podpore državam članicam; |
| --- | --- |

42.

še naprej dejavno sodeluje pri omogočanju nemotenega izvajanja direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah prek natančnega spremljanja, dejavnosti poročanja in podpore državam članicam;

| 43. | analizira položaj evropskega avdiovizualnega trga, pri čemer naj se osredotoči na glavne izzive in neuravnoteženost z vidika EU in na možne rešitve. |
| --- | --- |

43.

analizira položaj evropskega avdiovizualnega trga, pri čemer naj se osredotoči na glavne izzive in neuravnoteženost z vidika EU in na možne rešitve.

C.   TRAJNOSTNOST

SVET EVROPSKE UNIJE

POUDARJA, DA:

| 44. | mora medijski sektor, če se želi razvijati trajnostno, graditi na svojih prednostih (kot sta ustvarjalnost in kulturna raznolikost), zagotoviti razpoložljivost in prepoznavnost vsebin ter se prilagoditi izzivom in priložnostim, ki jih ponuja digitalna preobrazba; |
| --- | --- |

44.

mora medijski sektor, če se želi razvijati trajnostno, graditi na svojih prednostih (kot sta ustvarjalnost in kulturna raznolikost), zagotoviti razpoložljivost in prepoznavnost vsebin ter se prilagoditi izzivom in priložnostim, ki jih ponuja digitalna preobrazba;

| 45. | platforme in spletni ponudniki imajo kot globalni akterji v digitalnem gospodarstvu pomembno vlogo pri zagotavljanju razpoložljivosti, dostopnosti in distribucije vsebin. Obenem postajajo vse pomembnejši za demokratično razpravo, kulturno raznolikost, spoštovanje temeljnih pravic in vrednot, varstvo mladoletnih oseb pred škodljivimi vsebinami ter varstvo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

45.

platforme in spletni ponudniki imajo kot globalni akterji v digitalnem gospodarstvu pomembno vlogo pri zagotavljanju razpoložljivosti, dostopnosti in distribucije vsebin. Obenem postajajo vse pomembnejši za demokratično razpravo, kulturno raznolikost, spoštovanje temeljnih pravic in vrednot, varstvo mladoletnih oseb pred škodljivimi vsebinami ter varstvo pravic intelektualne lastnine;

| 46. | ostaja ozemeljsko in izključno dodeljevanje licenc bistven element svobode ustvarjanja, trajnostnosti in financiranja sektorja ter zagotavljanja podlage za razvoj novih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

46.

ostaja ozemeljsko in izključno dodeljevanje licenc bistven element svobode ustvarjanja, trajnostnosti in financiranja sektorja ter zagotavljanja podlage za razvoj novih poslovnih modelov;

DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO POZIVA, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 47. | spodbujajo prakse dodeljevanja licenc, namenjene zagotavljanju pravičnejšega odnosa med ponudniki videa na zahtevo, platformami, neodvisnimi producenti in producentkami ter drugimi imetniki in imetnicami pravic vzdolž vrednostne verige, in pospešujejo razvoj ukrepov za omogočanje preglednih in celovitih informacij o uporabi avdiovizualnih del pri spletnih storitvah, vključno z možnostjo dostopa do podatkov o splošni gledanosti in ozemljih; |
| --- | --- |

47.

spodbujajo prakse dodeljevanja licenc, namenjene zagotavljanju pravičnejšega odnosa med ponudniki videa na zahtevo, platformami, neodvisnimi producenti in producentkami ter drugimi imetniki in imetnicami pravic vzdolž vrednostne verige, in pospešujejo razvoj ukrepov za omogočanje preglednih in celovitih informacij o uporabi avdiovizualnih del pri spletnih storitvah, vključno z možnostjo dostopa do podatkov o splošni gledanosti in ozemljih;

| 48. | spodbujajo konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja, pri tem pa upoštevajo vlogo ozemeljskega in izključnega dodeljevanja licenc za pravice v sistemu financiranja evropskih del. Vprašanje dodeljevanja licenc bi bilo treba vključiti tudi v dialog, napovedan v akcijskem načrtu za medijski sektor o kroženju avdiovizualnih del; |
| --- | --- |

48.

spodbujajo konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja, pri tem pa upoštevajo vlogo ozemeljskega in izključnega dodeljevanja licenc za pravice v sistemu financiranja evropskih del. Vprašanje dodeljevanja licenc bi bilo treba vključiti tudi v dialog, napovedan v akcijskem načrtu za medijski sektor o kroženju avdiovizualnih del;

| 49. | spodbujajo in podpirajo pristope financiranja, ki se osredotočajo na inovacije, rast, tehnologije in strukturo industrije; |
| --- | --- |

49.

spodbujajo in podpirajo pristope financiranja, ki se osredotočajo na inovacije, rast, tehnologije in strukturo industrije;

| 50. | še naprej spodbujajo ustrezne ukrepe na podlagi akcijskega načrta za medijski sektor, pri tem pa pospešujejo preobrazbo in odpornost neodvisnih avdiovizualnih in medijskih podjetij, zlasti podjetja MediaInvest, z namenom spodbujanja naložb v avdiovizualno produkcijo in distribucijo, pa tudi interaktivno orodje, ki medijskim podjetjem omogoča krmarjenje med različnimi instrumenti podpore; |
| --- | --- |

50.

še naprej spodbujajo ustrezne ukrepe na podlagi akcijskega načrta za medijski sektor, pri tem pa pospešujejo preobrazbo in odpornost neodvisnih avdiovizualnih in medijskih podjetij, zlasti podjetja MediaInvest, z namenom spodbujanja naložb v avdiovizualno produkcijo in distribucijo, pa tudi interaktivno orodje, ki medijskim podjetjem omogoča krmarjenje med različnimi instrumenti podpore;

| 51. | skušajo doseči, da bi se obseg evropskih avdiovizualnih del v katalogih na zahtevo povečal s kakovostnimi filmi, ki bodo zajemali zelo raznolike teme in starostne skupine, ter ocenijo možnost vzpostavitve javno-zasebnih partnerstev za razširjanje visokokakovostnih vsebin na nacionalni, evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

51.

skušajo doseči, da bi se obseg evropskih avdiovizualnih del v katalogih na zahtevo povečal s kakovostnimi filmi, ki bodo zajemali zelo raznolike teme in starostne skupine, ter ocenijo možnost vzpostavitve javno-zasebnih partnerstev za razširjanje visokokakovostnih vsebin na nacionalni, evropski in mednarodni ravni;

| 52. | z ukrepi za digitalno in medijsko pismenost pozornost osredotočijo na naložbe v odpornost državljanov in državljank, da bi spodbujali pridobivanje znanja in kritično razmišljanje. To bi moralo uporabnikom in uporabnicam omogočiti, da prepoznajo nezakonite vsebine in dezinformacije ter razumejo delovanje algoritmičnih orodij za priporočila in izkoristijo odkrivnost vsebin; |
| --- | --- |

52.

z ukrepi za digitalno in medijsko pismenost pozornost osredotočijo na naložbe v odpornost državljanov in državljank, da bi spodbujali pridobivanje znanja in kritično razmišljanje. To bi moralo uporabnikom in uporabnicam omogočiti, da prepoznajo nezakonite vsebine in dezinformacije ter razumejo delovanje algoritmičnih orodij za priporočila in izkoristijo odkrivnost vsebin;

| 53. | okrepijo in izboljšajo usposabljanje strokovnjakov in podjetij, da bi jim pomagale pri prilagajanju na spreminjajoči se model ustvarjanja in distribucije v okviru sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, in spodbujale procese prekvalificiranja in izpopolnjevanja; |
| --- | --- |

53.

okrepijo in izboljšajo usposabljanje strokovnjakov in podjetij, da bi jim pomagale pri prilagajanju na spreminjajoči se model ustvarjanja in distribucije v okviru sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, in spodbujale procese prekvalificiranja in izpopolnjevanja;

| 54. | spodbujajo in podpirajo nove možnosti, ki jih ponuja digitalno gospodarstvo glede distribucije vsebin, pri čemer se posebna pozornost nameni pravičnemu ravnotežju med razvojem sistemov umetne inteligence in njihovo uporabo vsebin, da bi zagotovili konkurenčnost sektorja umetne inteligence ter avdiovizualnega in medijskega sektorja. V zvezi s tem zagotovijo enake konkurenčne pogoje med zadevnimi deležniki in deležnicami ter pomagajo avdiovizualnemu in medijskemu sektorju, da uspeva, ne da bi bila pri tem ovirana dinamika inovacij; |
| --- | --- |

54.

spodbujajo in podpirajo nove možnosti, ki jih ponuja digitalno gospodarstvo glede distribucije vsebin, pri čemer se posebna pozornost nameni pravičnemu ravnotežju med razvojem sistemov umetne inteligence in njihovo uporabo vsebin, da bi zagotovili konkurenčnost sektorja umetne inteligence ter avdiovizualnega in medijskega sektorja. V zvezi s tem zagotovijo enake konkurenčne pogoje med zadevnimi deležniki in deležnicami ter pomagajo avdiovizualnemu in medijskemu sektorju, da uspeva, ne da bi bila pri tem ovirana dinamika inovacij;

| 55. | sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje dostopa do nezakonitih avdiovizualnih vsebin na nacionalni ravni in ravni EU ter za vzpostavitev učinkovitega spletnega izvrševanja predpisov zoper kršitve v komercialnem obsegu; |
| --- | --- |

55.

sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje dostopa do nezakonitih avdiovizualnih vsebin na nacionalni ravni in ravni EU ter za vzpostavitev učinkovitega spletnega izvrševanja predpisov zoper kršitve v komercialnem obsegu;

| 56. | sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bi medijski sektor lahko izkoristil priložnosti, ki jih ponujata evropski zeleni dogovor in evropska podnebna pravila; |
| --- | --- |

56.

sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bi medijski sektor lahko izkoristil priložnosti, ki jih ponujata evropski zeleni dogovor in evropska podnebna pravila;

| 57. | razpravljajo o možnih pobudah politike, povezanih z okvirom za spletno oglaševanje, da bi zagotovili poštena pravila za spletno in tradicionalno oglaševanje v zvezi z avdiovizualnimi in medijskimi vsebinami; |
| --- | --- |

57.

razpravljajo o možnih pobudah politike, povezanih z okvirom za spletno oglaševanje, da bi zagotovili poštena pravila za spletno in tradicionalno oglaševanje v zvezi z avdiovizualnimi in medijskimi vsebinami;

| 58. | zaščitijo neodvisnost medijskih organizacij in po potrebi sprejmejo ukrepe za zagotovitev preglednosti in pluralizma v medijskem sektorju; |
| --- | --- |

58.

zaščitijo neodvisnost medijskih organizacij in po potrebi sprejmejo ukrepe za zagotovitev preglednosti in pluralizma v medijskem sektorju;

POZIVA EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 59. | zmanjša upravno breme v zvezi z dostopom do financiranja za evropske vsebine, pri tem pa v celoti spoštuje zahteve iz finančne uredbe. |
| --- | --- |

59.

zmanjša upravno breme v zvezi z dostopom do financiranja za evropske vsebine, pri tem pa v celoti spoštuje zahteve iz finančne uredbe.

---

(1)  Yearbook 2020/2021 Key Trends, Evropski avdiovizualni observatorij (Svet Evrope), Strasbourg 2021, str. 20 in 21.

(2)  Yearbook 2020/2021 Key Trends, Evropski avdiovizualni observatorij (Svet Evrope), Strasbourg 2021, str. 46.

(3)  Poročilo delovne skupine, pristojne za odprto metodo koordinacije, bo v tem kontekstu zelo pomembno.

(4)  Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (glej sklic v prilogi).

(5)  Vseevropski portal Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO): https://agorateka.eu/ea/About

(6)  Prvi spletni imenik evropskih filmov, dostopen prek videa na zahtevo, ki ga je Evropski avdiovizualni observatorij lansiral 16. aprila 2019 v okviru Sveta Evrope.

(7)  Kot je določena v direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah.https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32010L0013&from=SL

---

PRILOGA

Sklepi Sveta

| — | Sklepi Sveta o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu (UL C 457, 19. 12. 2018, str. 2). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu (UL C 457, 19. 12. 2018, str. 2).

| — | Sklepi Sveta o izboljšanju čezmejnega kroženja evropskih avdiovizualnih del s poudarkom na koprodukcijah (UL C 192, 7. 6. 2019, str. 11). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o izboljšanju čezmejnega kroženja evropskih avdiovizualnih del s poudarkom na koprodukcijah (UL C 192, 7. 6. 2019, str. 11).

| — | Sklepi Sveta o varovanju svobodnega in pluralističnega sistema medijev (UL C 422, 7. 12. 2020, str. 8). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o varovanju svobodnega in pluralističnega sistema medijev (UL C 422, 7. 12. 2020, str. 8).

| — | Sklepi Sveta o medijski pismenosti v svetu, ki se nenehno spreminja 2020/C 193/06 (UL C 193, 9. 6. 2020, str. 23). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o medijski pismenosti v svetu, ki se nenehno spreminja 2020/C 193/06 (UL C 193, 9. 6. 2020, str. 23).

| — | Sklepi Sveta „Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju“ 2021/C 210/01 (UL C 210, 3. 6. 2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta „Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju“ 2021/C 210/01 (UL C 210, 3. 6. 2021, str. 1).

| — | Sklepi Sveta o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (UL C 460, 21. 12. 2018, str. 12). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (UL C 460, 21. 12. 2018, str. 12).

Zakonodajni akti

| — | Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 303, 28. 11. 2018, str. 69). |
| --- | --- |

—

Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 303, 28. 11. 2018, str. 69).

| — | Uredba (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (UL L 189/34, 28. 5. 2021, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (UL L 189/34, 28. 5. 2021, str. 34).

Sporočila in priporočila Komisije

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju, COM(2020) 784 final. |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju, COM(2020) 784 final.

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, COM(2020) 790 final. |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, COM(2020) 790 final.

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope, COM(2020) 67 final. |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope, COM(2020) 67 final.

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU“, COM(2020) 760 final. |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU“, COM(2020) 760 final.

Pobuda Evropskega Parlamenta

| — | Poročilo o umetni inteligenci v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju (2020/2017(INI)). |
| --- | --- |

—

Poročilo o umetni inteligenci v izobraževanju, kulturi in avdiovizualnem sektorju (2020/2017(INI)).

Študija Evropskega avdiovizualnega observatorija

| — | Yearbook 2020/2021 Key Trends, Evropski avdiovizualni observatorij (Svet Evrope ), Strasbourg. |
| --- | --- |

—

Yearbook 2020/2021 Key Trends, Evropski avdiovizualni observatorij (Svet Evrope ), Strasbourg.

Svet Evrope

| — | Evropska konvencija o filmski koprodukciji, 1992. |
| --- | --- |

—

Evropska konvencija o filmski koprodukciji, 1992.

---

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 501/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

CI 501/13

---

Sklepi Sveta o kulturi, visokokakovostni arhitekturi in grajenem okolju kot ključnih elementih pobude Novi evropski Bauhaus

(2021/C 501 I/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob priznavanju ukrepov, ki so jih Evropska unija in njene države članice že sprejele, da bi okrepile pomembno vlogo kulture, visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja v okviru političnega programa ter zagotovile zapuščino evropskega leta kulturne dediščine 2018, pa tudi njegov trajni učinek na naše družbe in prihodnje generacije,

ob sklicevanju na glavne politične referenčne dokumente iz Priloge k tem sklepom,

na podlagi delovnega načrta za področje kulture za obdobje 2019–2022, zlasti prednostne naloge B („kohezija in blaginja“) ter ukrepov na temo „visokokakovostna arhitektura in grajeno okolje za vse“ –

POZDRAVLJA pobudo Novi evropski Bauhaus in v zvezi s tem

POUDARJA NASLEDNJE:

| 1. | Arhitektura in grajeno okolje sta izraz pretekle in sedanje kulture, načina življenja in vrednot. Sta kapital naše kulturne dediščine prihodnosti ter prispevata k oblikovanju naših družb in identitet. |
| --- | --- |

1.

Arhitektura in grajeno okolje sta izraz pretekle in sedanje kulture, načina življenja in vrednot. Sta kapital naše kulturne dediščine prihodnosti ter prispevata k oblikovanju naših družb in identitet.

| 2. | Grajeno okolje (1) je odraz skupnosti, za njegovo splošno kakovost pa so odgovorni ustrezni javni organi in drugi deležniki, ki tesno sodelujejo z vsemi državljani. |
| --- | --- |

2.

Grajeno okolje (1) je odraz skupnosti, za njegovo splošno kakovost pa so odgovorni ustrezni javni organi in drugi deležniki, ki tesno sodelujejo z vsemi državljani.

| 3. | Pomembno je zagotoviti visoko kakovost razvoja obstoječega stavbnega fonda – z restavriranjem, prenovo, prilagojeno ponovno uporabo in ohranjanjem – ter ustvarjanja novih stavb in prostorov. |
| --- | --- |

3.

Pomembno je zagotoviti visoko kakovost razvoja obstoječega stavbnega fonda – z restavriranjem, prenovo, prilagojeno ponovno uporabo in ohranjanjem – ter ustvarjanja novih stavb in prostorov.

| 4. | Arhitekti imajo med drugim osrednjo vlogo v vseh fazah razvoja visokokakovostne arhitekture in življenjskega okolja, zato lahko pomembno prispevajo k javnemu interesu ob upoštevanju teritorialne raznolikosti in potreb civilne družbe. |
| --- | --- |

4.

Arhitekti imajo med drugim osrednjo vlogo v vseh fazah razvoja visokokakovostne arhitekture in življenjskega okolja, zato lahko pomembno prispevajo k javnemu interesu ob upoštevanju teritorialne raznolikosti in potreb civilne družbe.

| 5. | Kultura, visokokakovostna arhitektura (2) in grajeno okolje v marsičem prispevajo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov (3). Prispevajo lahko k izvajanju evropskega zelenega dogovora (4) in njegovemu cilju, da Evropa do leta 2050 postane prva podnebno nevtralna celina. |
| --- | --- |

5.

Kultura, visokokakovostna arhitektura (2) in grajeno okolje v marsičem prispevajo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov (3). Prispevajo lahko k izvajanju evropskega zelenega dogovora (4) in njegovemu cilju, da Evropa do leta 2050 postane prva podnebno nevtralna celina.

| 6. | Novi evropski Bauhaus je naddisciplinarna pobuda, ki zajema tri medsebojno povezane razsežnosti, in sicer estetiko, trajnostnost in vključevanje. Temelji na participativnem pristopu in naj bi vključevala vse ljudi v Uniji, tudi tiste iz prikrajšanih skupin, v skladu z Agendo ZN 2030 in ciljem evropskega zelenega dogovora, da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

6.

Novi evropski Bauhaus je naddisciplinarna pobuda, ki zajema tri medsebojno povezane razsežnosti, in sicer estetiko, trajnostnost in vključevanje. Temelji na participativnem pristopu in naj bi vključevala vse ljudi v Uniji, tudi tiste iz prikrajšanih skupin, v skladu z Agendo ZN 2030 in ciljem evropskega zelenega dogovora, da nihče ne bo zapostavljen.

| 7. | Pobuda Novi evropski Bauhaus črpa navdih iz izvirnega Bauhausa (5), ki je že imel celosten, trajnosten, visokokakovosten in vključujoč pristop k oblikovanju, arhitekturi in umetnosti. |
| --- | --- |

7.

Pobuda Novi evropski Bauhaus črpa navdih iz izvirnega Bauhausa (5), ki je že imel celosten, trajnosten, visokokakovosten in vključujoč pristop k oblikovanju, arhitekturi in umetnosti.

| 8. | Pobuda Novi evropski Bauhaus spoštuje raznoliko evropsko kulturno dediščino, obenem pa je njen cilj ustvariti okvir, ki bo omogočil preoblikovanje življenjskega okolja in da bo naš način življenja lepši, bolj trajnosten in vključujoč, med drugim z inovacijami in visokokakovostno arhitekturo (6), oblikovanjem, urbanizmom ter mnogimi drugimi umetniškimi in ustvarjalnimi področji. |
| --- | --- |

8.

Pobuda Novi evropski Bauhaus spoštuje raznoliko evropsko kulturno dediščino, obenem pa je njen cilj ustvariti okvir, ki bo omogočil preoblikovanje življenjskega okolja in da bo naš način življenja lepši, bolj trajnosten in vključujoč, med drugim z inovacijami in visokokakovostno arhitekturo (6), oblikovanjem, urbanizmom ter mnogimi drugimi umetniškimi in ustvarjalnimi področji.

| 9. | Evropska kulturna in arhitekturna dediščina je pomembna referenca za doživljajsko in fizično kakovost našega grajenega okolja. Je tudi močan adut, ki lahko navdihuje in spodbuja socialno kohezijo, inovacije, preoblikovanje in obnavljanje. Pobuda Novi evropski Bauhaus zato priznava pomen naše arhitekturne in arheološke dediščine, pokrajine ter materialne in nematerialne kulturne dediščine. |
| --- | --- |

9.

Evropska kulturna in arhitekturna dediščina je pomembna referenca za doživljajsko in fizično kakovost našega grajenega okolja. Je tudi močan adut, ki lahko navdihuje in spodbuja socialno kohezijo, inovacije, preoblikovanje in obnavljanje. Pobuda Novi evropski Bauhaus zato priznava pomen naše arhitekturne in arheološke dediščine, pokrajine ter materialne in nematerialne kulturne dediščine.

| 10. | Večdimenzionalna narava visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja zahteva medsektorsko sodelovanje, participacijo, soustvarjanje in naddisciplinarne pristope, zlasti v smislu trajnostnih in skladnih politik. |
| --- | --- |

10.

Večdimenzionalna narava visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja zahteva medsektorsko sodelovanje, participacijo, soustvarjanje in naddisciplinarne pristope, zlasti v smislu trajnostnih in skladnih politik.

| 11. | Pandemija COVID-19 je sprožila mobilizacijo sredstev na vseh ravneh upravljanja, tudi za visokokakovostno arhitekturo in grajeno okolje. Ta finančna sredstva bi bilo treba uporabiti trajnostno in usmerjeno v kakovost, v skladu z davoškim orodjem za merjenje kakovosti Baukultur (DBQT), priporočili strokovne skupine, ki deluje po odprti metodi koordinacije (7), in revidiranimi načeli kakovosti ICOMOS za ukrepe, ki jih financira EU in lahko vplivajo na kulturno dediščino (8). |
| --- | --- |

11.

Pandemija COVID-19 je sprožila mobilizacijo sredstev na vseh ravneh upravljanja, tudi za visokokakovostno arhitekturo in grajeno okolje. Ta finančna sredstva bi bilo treba uporabiti trajnostno in usmerjeno v kakovost, v skladu z davoškim orodjem za merjenje kakovosti Baukultur (DBQT), priporočili strokovne skupine, ki deluje po odprti metodi koordinacije (7), in revidiranimi načeli kakovosti ICOMOS za ukrepe, ki jih financira EU in lahko vplivajo na kulturno dediščino (8).

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ NA PODROČJIH V SVOJI PRISTOJNOSTI:

| 12. | Ponovno potrdijo vlogo kulture in kulturne dediščine, ki sta bistveno in neločljivo povezani z grajenim in življenjskim okoljem ter pomembno prispevata k trajnostnemu razvoju, tudi krožnemu gospodarstvu, socialni in teritorialni koheziji, okolju, biotski raznovrstnosti in podnebnim ciljem, blaginji in dobremu počutju vseh ljudi v Evropi. |
| --- | --- |

12.

Ponovno potrdijo vlogo kulture in kulturne dediščine, ki sta bistveno in neločljivo povezani z grajenim in življenjskim okoljem ter pomembno prispevata k trajnostnemu razvoju, tudi krožnemu gospodarstvu, socialni in teritorialni koheziji, okolju, biotski raznovrstnosti in podnebnim ciljem, blaginji in dobremu počutju vseh ljudi v Evropi.

| 13. | Spodbujajo ustrezne sinergije med pobudo Novi evropski Bauhaus in drugimi procesi, v katere so vključeni ljudje v Evropi, na primer konferenco o prihodnosti Evrope (9), ter tudi drugimi strategijami in akcijskimi načrti, ki spodbujajo arhitekturno in estetsko kakovost, na primer Val prenove (10), ter dostopnost, kot je Strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (11). |
| --- | --- |

13.

Spodbujajo ustrezne sinergije med pobudo Novi evropski Bauhaus in drugimi procesi, v katere so vključeni ljudje v Evropi, na primer konferenco o prihodnosti Evrope (9), ter tudi drugimi strategijami in akcijskimi načrti, ki spodbujajo arhitekturno in estetsko kakovost, na primer Val prenove (10), ter dostopnost, kot je Strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (11).

| 14. | Prispevajo k oblikovanju celostnega razumevanja in skupne kulture visokokakovostne arhitekture z nadaljnjim ozaveščanjem, na primer v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja že od zgodnjega otroštva, ter s splošnim spodbujanjem in razširjanjem informacij o pobudi Novi evropski Bauhaus ter v njej zajeti vlogi kulture, visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja. |
| --- | --- |

14.

Prispevajo k oblikovanju celostnega razumevanja in skupne kulture visokokakovostne arhitekture z nadaljnjim ozaveščanjem, na primer v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja že od zgodnjega otroštva, ter s splošnim spodbujanjem in razširjanjem informacij o pobudi Novi evropski Bauhaus ter v njej zajeti vlogi kulture, visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja.

| 15. | Si prizadevajo za celostno, vključujočo, naddisciplinarno, dolgoročno vizijo arhitekture in grajenega okolja, usmerjeno v visoko kakovost, z vključevanjem različnih politik in strokovnega znanja v vse procese, smernice in projekte soustvarjanja, ki oblikujejo naše življenjsko okolje, tudi v poročilo strokovne skupine, ki deluje po odprti metodi koordinacije (12). |
| --- | --- |

15.

Si prizadevajo za celostno, vključujočo, naddisciplinarno, dolgoročno vizijo arhitekture in grajenega okolja, usmerjeno v visoko kakovost, z vključevanjem različnih politik in strokovnega znanja v vse procese, smernice in projekte soustvarjanja, ki oblikujejo naše življenjsko okolje, tudi v poročilo strokovne skupine, ki deluje po odprti metodi koordinacije (12).

| 16. | Upoštevajo pristop, ki temelji na kakovosti in vključuje načela kakovosti, opredeljena v DBQT (13), kot podlago za ozaveščene izbire in odločitve v celotnem življenjskem ciklu objektov ter pri načrtovanju in upravljanju krajine (zasnova, naložbeni načrti, mehanizmi financiranja, podporni ukrepi, postopki načrtovanja, vzdrževanje, obnova, ohranjanje, prilagodljiva ponovna uporaba, rušenje in recikliranje). |
| --- | --- |

16.

Upoštevajo pristop, ki temelji na kakovosti in vključuje načela kakovosti, opredeljena v DBQT (13), kot podlago za ozaveščene izbire in odločitve v celotnem življenjskem ciklu objektov ter pri načrtovanju in upravljanju krajine (zasnova, naložbeni načrti, mehanizmi financiranja, podporni ukrepi, postopki načrtovanja, vzdrževanje, obnova, ohranjanje, prilagodljiva ponovna uporaba, rušenje in recikliranje).

| 17. | Spodbujajo trajnostno rast, ugodne življenjske razmere in inovacije na evropskih mestnih in podeželskih območjih z uporabo celostnih, visokokakovostnih meril, metod soustvarjanja in načel ICOMOS za zagotavljanje finančne podpore EU za projekte na področju arhitekture in grajenega okolja, kjer je ustrezno. |
| --- | --- |

17.

Spodbujajo trajnostno rast, ugodne življenjske razmere in inovacije na evropskih mestnih in podeželskih območjih z uporabo celostnih, visokokakovostnih meril, metod soustvarjanja in načel ICOMOS za zagotavljanje finančne podpore EU za projekte na področju arhitekture in grajenega okolja, kjer je ustrezno.

| 18. | Spodbujajo optimizacijo energijske učinkovitosti obstoječega stavbnega fonda s celostnim pristopom ob upoštevanju vseh meril DBQT, tudi ohranjanja stavbne dediščine. |
| --- | --- |

18.

Spodbujajo optimizacijo energijske učinkovitosti obstoječega stavbnega fonda s celostnim pristopom ob upoštevanju vseh meril DBQT, tudi ohranjanja stavbne dediščine.

| 19. | Preučijo rešitve, ki bi omogočile dostop do cenovno ugodnih in dostojnih stanovanj, zlasti za mlade, ki vstopajo na trg dela, pa tudi za druge ranljive družbene skupine. |
| --- | --- |

19.

Preučijo rešitve, ki bi omogočile dostop do cenovno ugodnih in dostojnih stanovanj, zlasti za mlade, ki vstopajo na trg dela, pa tudi za druge ranljive družbene skupine.

| 20. | Vključijo načela participativnega soustvarjanja z vključevanjem vseh ustreznih deležnikov na vseh ustreznih ravneh upravljanja v procese, kot so odločanje, načrtovanje, zasnova in gradnja, v zvezi z grajenim in življenjskim okoljem ter prostorskim načrtovanjem. |
| --- | --- |

20.

Vključijo načela participativnega soustvarjanja z vključevanjem vseh ustreznih deležnikov na vseh ustreznih ravneh upravljanja v procese, kot so odločanje, načrtovanje, zasnova in gradnja, v zvezi z grajenim in življenjskim okoljem ter prostorskim načrtovanjem.

| 21. | Spodbujajo pristop, ki spoštuje dialog med obstoječo kulturno dediščino, krajino in sodobnim ustvarjanjem, tudi s prilagodljivo ponovno uporabo, če je ustrezno. |
| --- | --- |

21.

Spodbujajo pristop, ki spoštuje dialog med obstoječo kulturno dediščino, krajino in sodobnim ustvarjanjem, tudi s prilagodljivo ponovno uporabo, če je ustrezno.

| 22. | Oblikujejo ugodne okvire za visokokakovostno arhitekturo, da bi podprli pravila javnega naročanja, poenostavitev predpisov in inovativne postopke, ki dajejo prednost pristopu, temelječem na visoki kakovosti, in ne pristopu, ki temelji zgolj na stroških, ob upoštevanju najboljših praks za izvajanje natečajev v zvezi z javno arhitekturo, krajinsko arhitekturo in prostorskim načrtovanjem. |
| --- | --- |

22.

Oblikujejo ugodne okvire za visokokakovostno arhitekturo, da bi podprli pravila javnega naročanja, poenostavitev predpisov in inovativne postopke, ki dajejo prednost pristopu, temelječem na visoki kakovosti, in ne pristopu, ki temelji zgolj na stroških, ob upoštevanju najboljših praks za izvajanje natečajev v zvezi z javno arhitekturo, krajinsko arhitekturo in prostorskim načrtovanjem.

| 23. | Še naprej spodbujajo in krepijo ozaveščenost, znanje in kompetence odločevalcev in posebnih ekip na vseh ustreznih ravneh upravljanja, tudi tehničnih strokovnjakov in pogodbenih izvajalcev, da bi jim omogočili uporabo visokokakovostnih meril in standardov pri sprejemanju odločitev v zvezi z arhitekturo in grajenim okoljem za vse. |
| --- | --- |

23.

Še naprej spodbujajo in krepijo ozaveščenost, znanje in kompetence odločevalcev in posebnih ekip na vseh ustreznih ravneh upravljanja, tudi tehničnih strokovnjakov in pogodbenih izvajalcev, da bi jim omogočili uporabo visokokakovostnih meril in standardov pri sprejemanju odločitev v zvezi z arhitekturo in grajenim okoljem za vse.

| 24. | Spodbujajo kar najboljšo uporabo ustreznih programov financiranja EU in drugih razpoložljivih finančnih orodij EU, da bi:






  — | uporabljali in zvišali visokokakovostne standarde pri procesih načrtovanja, zasnove, gradnje, ohranjanja, restavriranja, prenove in prilagodljive ponovne uporabe; |
| --- | --- | --- |

24.

Spodbujajo kar najboljšo uporabo ustreznih programov financiranja EU in drugih razpoložljivih finančnih orodij EU, da bi:

—

uporabljali in zvišali visokokakovostne standarde pri procesih načrtovanja, zasnove, gradnje, ohranjanja, restavriranja, prenove in prilagodljive ponovne uporabe;

| — | nadalje izboljšali usposabljanje in veščine arhitektov in sorodnih strokovnjakov, kot so gradbeni inženirji, krajinski arhitekti, načrtovalci prostora, oblikovalci, umetniki, strokovnjaki za dediščino, konservatorji-restavratorji, naravovarstveniki, gradbeni izvajalci itd., ne le kot strokovnjakov v posameznih poklicih, pač pa tudi kot pedagogov in raziskovalcev, ki razumejo splošne pereče izzive, v okviru vključevanja trajnosti, kakovosti izkušenj in socialne vključenosti. |
| --- | --- |

—

nadalje izboljšali usposabljanje in veščine arhitektov in sorodnih strokovnjakov, kot so gradbeni inženirji, krajinski arhitekti, načrtovalci prostora, oblikovalci, umetniki, strokovnjaki za dediščino, konservatorji-restavratorji, naravovarstveniki, gradbeni izvajalci itd., ne le kot strokovnjakov v posameznih poklicih, pač pa tudi kot pedagogov in raziskovalcev, ki razumejo splošne pereče izzive, v okviru vključevanja trajnosti, kakovosti izkušenj in socialne vključenosti.

| 25. | Ohranijo zagon ter nadaljujejo proces razmisleka in izmenjav o kulturni, družbeni, gospodarski in ekološki vlogi visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja. |
| --- | --- |

25.

Ohranijo zagon ter nadaljujejo proces razmisleka in izmenjav o kulturni, družbeni, gospodarski in ekološki vlogi visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 26. | Izboljšajo skladnost politik za visokokakovostno arhitekturo in grajeno okolje z ustreznim usklajevanjem med vsemi ustreznimi ministrstvi in upravnimi ravnmi, agencijami in službami, da bi v vse politike in dejavnosti, ki vplivajo na grajeno in življenjsko okolje, vpeli celostni pristop, ki temelji na kakovosti. |
| --- | --- |

26.

Izboljšajo skladnost politik za visokokakovostno arhitekturo in grajeno okolje z ustreznim usklajevanjem med vsemi ustreznimi ministrstvi in upravnimi ravnmi, agencijami in službami, da bi v vse politike in dejavnosti, ki vplivajo na grajeno in življenjsko okolje, vpeli celostni pristop, ki temelji na kakovosti.

| 27. | Spodbujajo vključevanje pobude Novi evropski Bauhaus ter načel in pristopov krožnega gospodarstva v nacionalne strategije za družbeno-gospodarski in teritorialni razvoj, vključno s trajnostnim oblikovanjem in arhitekturo. |
| --- | --- |

27.

Spodbujajo vključevanje pobude Novi evropski Bauhaus ter načel in pristopov krožnega gospodarstva v nacionalne strategije za družbeno-gospodarski in teritorialni razvoj, vključno s trajnostnim oblikovanjem in arhitekturo.

| 28. | Na ustreznih ravneh upravljanja ustanovijo in podpirajo svetovalne strokovne skupine, sestavljene iz arhitektov in drugih ustreznih strokovnjakov, na primer skupine državnih in mestnih arhitektov (14), pa tudi postopke, ki temeljijo na kakovosti, da bi zagotovili ali okrepili vključitev zahtevanih strokovnih kompetenc in spretnosti v postopke odločanja s ciljem doseganja visokokakovostnih rezultatov. |
| --- | --- |

28.

Na ustreznih ravneh upravljanja ustanovijo in podpirajo svetovalne strokovne skupine, sestavljene iz arhitektov in drugih ustreznih strokovnjakov, na primer skupine državnih in mestnih arhitektov (14), pa tudi postopke, ki temeljijo na kakovosti, da bi zagotovili ali okrepili vključitev zahtevanih strokovnih kompetenc in spretnosti v postopke odločanja s ciljem doseganja visokokakovostnih rezultatov.

| 29. | Imenujejo subjekt, ki bo kontaktna točka za pobudo Novi evropski Bauhaus, in na podlagi pristopa, prilagojenega kraju (15), ozaveščajo skupnosti na lokalni ravni, da bi, kot je ustrezno, vključili vse člane civilne družbe in ustrezne deležnike. |
| --- | --- |

29.

Imenujejo subjekt, ki bo kontaktna točka za pobudo Novi evropski Bauhaus, in na podlagi pristopa, prilagojenega kraju (15), ozaveščajo skupnosti na lokalni ravni, da bi, kot je ustrezno, vključili vse člane civilne družbe in ustrezne deležnike.

| 30. | Opolnomočijo in zagotovijo ustrezno podporo akterjem, ki spodbujajo kulturne in kvalitativne vidike grajenega in življenjskega okolja za vse ciljne skupine. |
| --- | --- |

30.

Opolnomočijo in zagotovijo ustrezno podporo akterjem, ki spodbujajo kulturne in kvalitativne vidike grajenega in življenjskega okolja za vse ciljne skupine.

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 31. | Olajša uvajanje DBQT in njegovih osmih meril kakovosti v ustreznih naložbah, regulativnih okvirih in programih financiranja EU ter ta načela kakovosti uporablja kot lastnica, razvijalka in uporabnica nepremičnin. |
| --- | --- |

31.

Olajša uvajanje DBQT in njegovih osmih meril kakovosti v ustreznih naložbah, regulativnih okvirih in programih financiranja EU ter ta načela kakovosti uporablja kot lastnica, razvijalka in uporabnica nepremičnin.

| 32. | Zagotovi priložnosti za raziskave, krepitev zmogljivosti in vzajemno učenje na področju kulture, visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja za vse v vseh ustreznih programih EU. |
| --- | --- |

32.

Zagotovi priložnosti za raziskave, krepitev zmogljivosti in vzajemno učenje na področju kulture, visokokakovostne arhitekture in grajenega okolja za vse v vseh ustreznih programih EU.

| 33. | Si prizadeva za sinergije med ustreznimi obstoječimi in načrtovanimi uredbami, programi in politikami EU, da bi zeleni in digitalni prehod uskladili z načeli in cilji Novega evropskega Bauhausa, ter vključi meddisciplinarno sodelovanje in odločanje. |
| --- | --- |

33.

Si prizadeva za sinergije med ustreznimi obstoječimi in načrtovanimi uredbami, programi in politikami EU, da bi zeleni in digitalni prehod uskladili z načeli in cilji Novega evropskega Bauhausa, ter vključi meddisciplinarno sodelovanje in odločanje.

| 34. | Olajša obveščanje o razpoložljivih finančnih instrumentih in dostop do njih za podporo projektom, povezanim z visokokakovostnim življenjskim okoljem, vključno s pobudami manjšega obsega na terenu in projektom v kulturnem in ustvarjalnem sektorju. |
| --- | --- |

34.

Olajša obveščanje o razpoložljivih finančnih instrumentih in dostop do njih za podporo projektom, povezanim z visokokakovostnim življenjskim okoljem, vključno s pobudami manjšega obsega na terenu in projektom v kulturnem in ustvarjalnem sektorju.

| 35. | Pri snovanju in izvajanju strategij, projektov in ukrepov v okviru Novega evropskega Bauhausa upošteva geografsko uravnoteženost, pa tudi geografsko, podnebno, gospodarsko, socialno in kulturno raznolikost EU. |
| --- | --- |

35.

Pri snovanju in izvajanju strategij, projektov in ukrepov v okviru Novega evropskega Bauhausa upošteva geografsko uravnoteženost, pa tudi geografsko, podnebno, gospodarsko, socialno in kulturno raznolikost EU.

| 36. | Spodbuja sinergije med umetnostjo, arhitekturo, krajinsko in notranjo arhitekturo, prostorskim načrtovanjem, oblikovanjem in obrtništvom ter inovativnimi modeli usposabljanja arhitektov in drugih sorodnih strokovnjakov, vključno z usposabljanjem o najsodobnejši digitalni tehnologiji. |
| --- | --- |

36.

Spodbuja sinergije med umetnostjo, arhitekturo, krajinsko in notranjo arhitekturo, prostorskim načrtovanjem, oblikovanjem in obrtništvom ter inovativnimi modeli usposabljanja arhitektov in drugih sorodnih strokovnjakov, vključno z usposabljanjem o najsodobnejši digitalni tehnologiji.

| 37. | Spodbuja vlogo zgodovinskih območij pri utrjevanju obstoječega in nastajajočega fizičnega okolja lokalnih skupnosti z uporabo najsodobnejših digitalnih tehnologij pri dokumentiranju in predstavljanju grajenega in življenjskega okolja. |
| --- | --- |

37.

Spodbuja vlogo zgodovinskih območij pri utrjevanju obstoječega in nastajajočega fizičnega okolja lokalnih skupnosti z uporabo najsodobnejših digitalnih tehnologij pri dokumentiranju in predstavljanju grajenega in življenjskega okolja.

| 38. | Krepi medsektorsko ozaveščenost in sodelovanje s spodbujanjem pobude Novi evropski Bauhaus, izjave iz Davosa in načel ICOMOS v ustreznih političnih sektorjih, zlasti tistih, ki so vključeni v oblikovanje grajenega in življenjskega okolja. |
| --- | --- |

38.

Krepi medsektorsko ozaveščenost in sodelovanje s spodbujanjem pobude Novi evropski Bauhaus, izjave iz Davosa in načel ICOMOS v ustreznih političnih sektorjih, zlasti tistih, ki so vključeni v oblikovanje grajenega in življenjskega okolja.

| 39. | Redno poroča Svetu in/ali njegovim pripravljalnim telesom, pa tudi subjektom, imenovanim za kontaktne točke za Novi evropski Bauhaus, o napredku pri izvajanju pobude Novi evropski Bauhaus ter lajša izmenjavo najboljših praks med državami članicami pri tozadevnem ukrepanju na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

39.

Redno poroča Svetu in/ali njegovim pripravljalnim telesom, pa tudi subjektom, imenovanim za kontaktne točke za Novi evropski Bauhaus, o napredku pri izvajanju pobude Novi evropski Bauhaus ter lajša izmenjavo najboljših praks med državami članicami pri tozadevnem ukrepanju na nacionalni ravni.

---

(1)  Glej opredelitev pojma v Prilogi.

(2)  Kot je opredeljena v merilu 8 davoškega orodja za merjenje kakovosti Baukultur.

(3)  Kot so določeni v agendi ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 (glej referenčni dokument v Prilogi).

(4)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl

(5)  Bauhaus (Weimar, Dessau in Berlin, 1919–1933) je najvplivnejša šola za arhitekturo, oblikovanje in umetnost 20. stoletja.

(6)  Vključno z notranjo in krajinsko arhitekturo ter prostorskim načrtovanjem.

(7)  Delovna skupina strokovnjakov iz držav članic za visokokakovostno arhitekturo in grajeno okolje za vse, ki deluje po odprti metodi koordinacije.

(8)  Evropska načela kakovosti za ukrepe, ki jih financira EU in lahko vplivajo na kulturno dediščino – posodobljena izdaja ICOMOS: https://www.icomos.org/en/about-icomos/committees/regional-activities-europe/90984-quality-principles-new-version-available

(9)  https://futureu.europa.eu/?locale=sl

(10)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_20_1835

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sl&pubId=8376&furtherPubs=yes

(12)  Glej referenčni dokument v Prilogi.

(13)  Upravljanje, funkcionalnost, okolje, gospodarstvo, raznolikost, kontekst, občutek za kraj in lepota.

(14)  Glej opredelitev pojma v Prilogi.

(15)  Glej opredelitev pojma v Prilogi.

---

PRILOGA

A.   REFERENČNI DOKUMENTI

V tem okviru Svet Evropske unije opozarja na naslednje:

| 1. | člen 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

1.

člen 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije

| 2. | delo in poročilo Delovne skupine, ki deluje po odprti metodi koordinacije, za visokokakovostno arhitekturo in grajeno okolje za vse (2020–2021) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/bd7cba7e-2680-11ec-bd8e-01aa75ed71a1/language-en |
| --- | --- |

2.

delo in poročilo Delovne skupine, ki deluje po odprti metodi koordinacije, za visokokakovostno arhitekturo in grajeno okolje za vse (2020–2021) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/bd7cba7e-2680-11ec-bd8e-01aa75ed71a1/language-en

| 3. | Evropska listina stavbne dediščine iz leta 1975 |
| --- | --- |

3.

Evropska listina stavbne dediščine iz leta 1975

| 4. | Konvencija o varstvu stavbne dediščine Evrope – Granadska konvencija (1987) |
| --- | --- |

4.

Konvencija o varstvu stavbne dediščine Evrope – Granadska konvencija (1987)

| 5. | Evropska konvencija o krajini iz leta 2000 |
| --- | --- |

5.

Evropska konvencija o krajini iz leta 2000

| 6. | Resolucija Sveta z dne 12. februarja 2001 o kakovosti arhitekturne zasnove mestnega in podeželskega okolja (UL C 73, 6.3.2001, str. 6) |
| --- | --- |

6.

Resolucija Sveta z dne 12. februarja 2001 o kakovosti arhitekturne zasnove mestnega in podeželskega okolja (UL C 73, 6.3.2001, str. 6)

| 7. | Sklepi Sveta z dne 13. decembra 2008 o arhitekturi: prispevek kulture k trajnostnemu razvoju (UL C 319, 13.12.2008, str. 13) |
| --- | --- |

7.

Sklepi Sveta z dne 13. decembra 2008 o arhitekturi: prispevek kulture k trajnostnemu razvoju (UL C 319, 13.12.2008, str. 13)

| 8. | Sklepi Sveta o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (UL C 460, 21.12.2018, str. 12) |
| --- | --- |

8.

Sklepi Sveta o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (UL C 460, 21.12.2018, str. 12)

| 9. | Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2012 o upravljanju na področju kulture (UL C 393, 19.12.2012, str. 8) |
| --- | --- |

9.

Sklepi Sveta z dne 26. novembra 2012 o upravljanju na področju kulture (UL C 393, 19.12.2012, str. 8)

| 10. | Skupna izjava o dediščini, sodobni arhitekturi in oblikovanju v interakciji, sprejeta na konferenci v Rigi 13. marca 2015 |
| --- | --- |

10.

Skupna izjava o dediščini, sodobni arhitekturi in oblikovanju v interakciji, sprejeta na konferenci v Rigi 13. marca 2015

| 11. | Resolucija Generalne skupščine ZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (A/RES/70/01) |
| --- | --- |

11.

Resolucija Generalne skupščine ZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (A/RES/70/01)

| 12. | Urbana agenda EU – Dogovor iz Amsterdama (vzpostavljen leta 2016) (https://futurium.ec.europa.eu/en/urban-agenda/library/pact-amsterdam ) |
| --- | --- |

12.

Urbana agenda EU – Dogovor iz Amsterdama (vzpostavljen leta 2016) (https://futurium.ec.europa.eu/en/urban-agenda/library/pact-amsterdam )

| 13. | Sporočilo Komisije z naslovom „Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040“ – COM(2021) 345 final |
| --- | --- |

13.

Sporočilo Komisije z naslovom „Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040“ – COM(2021) 345 final

| 14. | Izjava iz Davosa z naslovom „Oblikovanje visokokakovostne gradbene kulture za Evropo“, sprejeta na konferenci ministrov in ministric za kulturo (Davos, 20.–22. januar 2018) (https://davosdeclaration2018.ch/media/Context-document-en.pdf) |
| --- | --- |

14.

Izjava iz Davosa z naslovom „Oblikovanje visokokakovostne gradbene kulture za Evropo“, sprejeta na konferenci ministrov in ministric za kulturo (Davos, 20.–22. januar 2018) (https://davosdeclaration2018.ch/media/Context-document-en.pdf)

| 15. | Davoški sistem za merjenje kakovosti Baukultur, objavljen maja 2021 (https://davosdeclaration2018.ch/quality-system/) |
| --- | --- |

15.

Davoški sistem za merjenje kakovosti Baukultur, objavljen maja 2021 (https://davosdeclaration2018.ch/quality-system/)

| 16. | Nova leipziška listina o preobrazbeni moči mest za skupno dobro, sprejeta na neformalnih ministrskih srečanjih 30. novembra 2020 (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2020/12/12-08-2020-new-leipzig-charter-the-transformative-power-of-cities-for-the-common-good) |
| --- | --- |

16.

Nova leipziška listina o preobrazbeni moči mest za skupno dobro, sprejeta na neformalnih ministrskih srečanjih 30. novembra 2020 (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2020/12/12-08-2020-new-leipzig-charter-the-transformative-power-of-cities-for-the-common-good)

| 17. | ICOMOS (Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja), „Evropska načela kakovosti za ukrepe, ki jih financira EU in lahko vplivajo na kulturno dediščino“ (nova različica iz leta 2021) (http://openarchive.icomos.org/id/eprint/2436/) |
| --- | --- |

17.

ICOMOS (Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja), „Evropska načela kakovosti za ukrepe, ki jih financira EU in lahko vplivajo na kulturno dediščino“ (nova različica iz leta 2021) (http://openarchive.icomos.org/id/eprint/2436/)

| 18. | Sporočilo Komisije z dne 14. septembra 2021 o Novem evropskem Bauhausu: Lepo, trajnostno, skupaj (dok. 11892/21 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3 – COM(2021) 573 final) |
| --- | --- |

18.

Sporočilo Komisije z dne 14. septembra 2021 o Novem evropskem Bauhausu: Lepo, trajnostno, skupaj (dok. 11892/21 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3 – COM(2021) 573 final)

| 19. | Konvencija Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (Konvencija iz Fara, 2005) (https://www.coe.int/en/web/culture-and-heritage/faro-convention) |
| --- | --- |

19.

Konvencija Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (Konvencija iz Fara, 2005) (https://www.coe.int/en/web/culture-and-heritage/faro-convention)

| 20. | Teritorialna agenda 2030: prihodnost za vse kraje (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/brochures/2021/territorial-agenda-2030-a-future-for-all-places) |
| --- | --- |

20.

Teritorialna agenda 2030: prihodnost za vse kraje (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/brochures/2021/territorial-agenda-2030-a-future-for-all-places)

B.   OPREDELITVE POJMOV

V teh sklepih Sveta veljajo naslednje opredelitve pojmov:

| — | „Baukultur“ (dobesedno „gradbena kultura“) je nemški izraz za koncept, ki opisuje vse človekove dejavnosti, ki pozitivno spreminjajo prostor in življenjsko okolje. Nanaša se na obstoječe stavbe, tudi spomenike in druge elemente stavbne dediščine, pa tudi na zasnovo in gradnjo sodobnih stavb, infrastrukturo, javne prostore in krajine, vpete v naravno okolje in povezane z njim. Baukultur se nanaša tudi na postopke načrtovanja gradbenih projektov, infrastrukture, mest, vasi in odprte pokrajine ter na tradicionalne in inovativne gradbene tehnike in metode. V družbi obstaja široko in implicitno razumevanje kakovosti ter orodij, postopkov in praks, zato je beseda „kultura“ v tem izrazu uporabljena selektivno |
| --- | --- |

—

„Baukultur“ (dobesedno „gradbena kultura“) je nemški izraz za koncept, ki opisuje vse človekove dejavnosti, ki pozitivno spreminjajo prostor in življenjsko okolje. Nanaša se na obstoječe stavbe, tudi spomenike in druge elemente stavbne dediščine, pa tudi na zasnovo in gradnjo sodobnih stavb, infrastrukturo, javne prostore in krajine, vpete v naravno okolje in povezane z njim. Baukultur se nanaša tudi na postopke načrtovanja gradbenih projektov, infrastrukture, mest, vasi in odprte pokrajine ter na tradicionalne in inovativne gradbene tehnike in metode. V družbi obstaja široko in implicitno razumevanje kakovosti ter orodij, postopkov in praks, zato je beseda „kultura“ v tem izrazu uporabljena selektivno

| — | „Grajeno okolje“ je obstoječi prostor, ki obdaja ljudi in ga ti aktivno oblikujejo, hkrati pa vpliva na življenje in vedenje ljudi. Vključuje življenjsko okolje. |
| --- | --- |

—

„Grajeno okolje“ je obstoječi prostor, ki obdaja ljudi in ga ti aktivno oblikujejo, hkrati pa vpliva na življenje in vedenje ljudi. Vključuje življenjsko okolje.

| — | „Krožna zasnova“ je ustvarjanje izdelkov in storitev, ki nimajo več življenjskega cikla z začetkom, sredino in koncem. Namenjena je snovanju izdelkov, ki jih je mogoče uporabiti, ponovno uporabiti in reciklirati, kar pomeni manjšo porabo virov, manj odpadkov in večjo dodano vrednost za ekosistem. Krožna zasnova se osredotoča na ustvarjanje izdelkov in storitev za krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

„Krožna zasnova“ je ustvarjanje izdelkov in storitev, ki nimajo več življenjskega cikla z začetkom, sredino in koncem. Namenjena je snovanju izdelkov, ki jih je mogoče uporabiti, ponovno uporabiti in reciklirati, kar pomeni manjšo porabo virov, manj odpadkov in večjo dodano vrednost za ekosistem. Krožna zasnova se osredotoča na ustvarjanje izdelkov in storitev za krožno gospodarstvo.

| — | „Davoški sistem za merjenje kakovosti Baukultur“ je sklop instrumentov, ki omogočajo opredelitev in oceno kakovosti „Baukultur“ v krajih, tako da se poleg tehničnih in funkcionalnih vidikov v enaki meri vključijo in tehtajo socialne, čustvene in kulturne vrednote ob upoštevanju naslednjih osmih meril: upravljanje, funkcionalnost, okolje, gospodarstvo, raznolikost, kontekst, občutek za kraj in lepota. |
| --- | --- |

—

„Davoški sistem za merjenje kakovosti Baukultur“ je sklop instrumentov, ki omogočajo opredelitev in oceno kakovosti „Baukultur“ v krajih, tako da se poleg tehničnih in funkcionalnih vidikov v enaki meri vključijo in tehtajo socialne, čustvene in kulturne vrednote ob upoštevanju naslednjih osmih meril: upravljanje, funkcionalnost, okolje, gospodarstvo, raznolikost, kontekst, občutek za kraj in lepota.

| — | „Življenjsko okolje“ je uravnotežen skupek umetnih in naravnih okolij ter vključuje zunanje in notranje prostore. Načrtovanje in ustvarjanje trajnostnega in celostnega življenjskega okolja (urbano ali – širše – prostorsko načrtovanje) vključujeta dejavnosti načrtovanja in zasnove (vključno s prostorskim načrtovanjem, arhitekturo, krajinsko arhitekturo), gradbene dejavnosti in prostorsko usklajevanje z drugimi odločitvami, povezanimi s prostorom (na primer, možnosti na področju prometa in mobilnosti, komunalne storitve, kmetijstvo itd.), da bi s temi odločitvami dolgoročno izboljšali življenjsko okolje čim več ljudi. |
| --- | --- |

—

„Življenjsko okolje“ je uravnotežen skupek umetnih in naravnih okolij ter vključuje zunanje in notranje prostore. Načrtovanje in ustvarjanje trajnostnega in celostnega življenjskega okolja (urbano ali – širše – prostorsko načrtovanje) vključujeta dejavnosti načrtovanja in zasnove (vključno s prostorskim načrtovanjem, arhitekturo, krajinsko arhitekturo), gradbene dejavnosti in prostorsko usklajevanje z drugimi odločitvami, povezanimi s prostorom (na primer, možnosti na področju prometa in mobilnosti, komunalne storitve, kmetijstvo itd.), da bi s temi odločitvami dolgoročno izboljšali življenjsko okolje čim več ljudi.

| — | „Pristop, prilagojen kraju“ je pristop, ki je naravnan na posebne okoliščine kraja ter vključuje skupnost in raznovrstne lokalne organizacije iz različnih sektorjev kot dejavne udeležence pri njihovem razvoju in izvajanju. |
| --- | --- |

—

„Pristop, prilagojen kraju“ je pristop, ki je naravnan na posebne okoliščine kraja ter vključuje skupnost in raznovrstne lokalne organizacije iz različnih sektorjev kot dejavne udeležence pri njihovem razvoju in izvajanju.

| — | „Skupine državnih in mestnih arhitektov“ so skupine arhitektov, ki v okviru javnih uprav zagotavljajo vodenje in strateško svetovanje vladi na področju snovanja, da bi izboljšali zasnovo javnih gradenj, spodbujali prostorsko kakovost in kulturo, ki oblikuje kraj. |
| --- | --- |

—

„Skupine državnih in mestnih arhitektov“ so skupine arhitektov, ki v okviru javnih uprav zagotavljajo vodenje in strateško svetovanje vladi na področju snovanja, da bi izboljšali zasnovo javnih gradenj, spodbujali prostorsko kakovost in kulturo, ki oblikuje kraj.

---

| 13.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | CI 501/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

CI 501/19

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih

(2021/C 501 I/04)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

| 1. | Evropska unija in njene države članice so se strinjale, da sodelovanje na ravni EU na področju mladine „podpira /.../ družbeno in civilno udejstvovanje ter poskuša vsem mladim zagotoviti potrebne vire za udeležbo v družbi“ (1). |
| --- | --- |

1.

Evropska unija in njene države članice so se strinjale, da sodelovanje na ravni EU na področju mladine „podpira /.../ družbeno in civilno udejstvovanje ter poskuša vsem mladim zagotoviti potrebne vire za udeležbo v družbi“ (1).

| 2. | Mladi predstavljajo enega od virov moči naše družbe, pripadajo pa jim tudi pravice posameznika. Kot taki imajo pravico, da smiselno sodelujejo pri razvoju, izvajanju, spremljanju, ocenjevanju in nadaljnjih ukrepih politik, ki vplivajo nanje in na družbo na splošno (2). |
| --- | --- |

2.

Mladi predstavljajo enega od virov moči naše družbe, pripadajo pa jim tudi pravice posameznika. Kot taki imajo pravico, da smiselno sodelujejo pri razvoju, izvajanju, spremljanju, ocenjevanju in nadaljnjih ukrepih politik, ki vplivajo nanje in na družbo na splošno (2).

| 3. | Zdrava demokracija potrebuje angažirane državljane in dejavno civilno družbo, ne le v volilnem obdobju, pač pa vedno. Angažirani, informirani in opolnomočeni mladi državljani in organizacije, ki branijo njihove interese, so najboljše jamstvo za odpornost naših demokracij (3) in za splošno dobro. |
| --- | --- |

3.

Zdrava demokracija potrebuje angažirane državljane in dejavno civilno družbo, ne le v volilnem obdobju, pač pa vedno. Angažirani, informirani in opolnomočeni mladi državljani in organizacije, ki branijo njihove interese, so najboljše jamstvo za odpornost naših demokracij (3) in za splošno dobro.

| 4. | Evropska unija temelji na vrednotah, kot so demokracija, pluralizem, enakost in pravna država. Spoštovanje človekovih pravic, svoboda, nediskriminacija, enakost spolov, strpnost in varstvo manjšin so neodtujljivi temelji evropske ideje (4). |
| --- | --- |

4.

Evropska unija temelji na vrednotah, kot so demokracija, pluralizem, enakost in pravna država. Spoštovanje človekovih pravic, svoboda, nediskriminacija, enakost spolov, strpnost in varstvo manjšin so neodtujljivi temelji evropske ideje (4).

| 5. | „Trenutna pandemija COVID-19 in njene socialno-ekonomske posledice vse bolj negativno vplivajo na človekove pravice, demokracijo in pravno državo, tudi na državljanski prostor“ (5). |
| --- | --- |

5.

„Trenutna pandemija COVID-19 in njene socialno-ekonomske posledice vse bolj negativno vplivajo na človekove pravice, demokracijo in pravno državo, tudi na državljanski prostor“ (5).

| 6. | Nadaljnji razvoj participacije mladih v demokratičnih procesih v skladu z Resolucijo Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (6), Sklepi Sveta o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (7) in Sklepi o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (8) bo prispeval h krepitvi državljanskih prostorov za mlade in spodbujal udejstvovanje mladih v njih. |
| --- | --- |

6.

Nadaljnji razvoj participacije mladih v demokratičnih procesih v skladu z Resolucijo Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (6), Sklepi Sveta o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (7) in Sklepi o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (8) bo prispeval h krepitvi državljanskih prostorov za mlade in spodbujal udejstvovanje mladih v njih.

MENIJO NASLEDNJE:

| 7. | Državljanski prostori za mlade so prostori, ki mladim omogočajo participacijo, s katero bodo lahko pustili svoj pečat v družbi, in so ključni del vsake demokratične družbe (9). To so (spletna in nespletna) politična, javna in družbena okolja, ki izpolnjujejo vrsto pravnih, političnih, institucionalnih in praktičnih pogojev in ki mladim omogočajo uveljavljanje državljanskih svoboščin v smislu dostopa do informacij, izražanja mnenj in ustanavljanja združenj ali organizacij za participacijo v javnem življenju, da bi vplivali na družbo in jo oblikovali. |
| --- | --- |

7.

Državljanski prostori za mlade so prostori, ki mladim omogočajo participacijo, s katero bodo lahko pustili svoj pečat v družbi, in so ključni del vsake demokratične družbe (9). To so (spletna in nespletna) politična, javna in družbena okolja, ki izpolnjujejo vrsto pravnih, političnih, institucionalnih in praktičnih pogojev in ki mladim omogočajo uveljavljanje državljanskih svoboščin v smislu dostopa do informacij, izražanja mnenj in ustanavljanja združenj ali organizacij za participacijo v javnem življenju, da bi vplivali na družbo in jo oblikovali.

| 8. | Ker so državljanski prostori za mlade dinamični in se nenehno spreminjajo, je vse bolj jasno, da so vse demokratične in neodvisne organizacije, ki delujejo na področju mladine, in neformalne skupine mladih ključni akterji pri spodbujanju participacije mladih, zato bi jih bilo treba podpreti in zaščititi. |
| --- | --- |

8.

Ker so državljanski prostori za mlade dinamični in se nenehno spreminjajo, je vse bolj jasno, da so vse demokratične in neodvisne organizacije, ki delujejo na področju mladine, in neformalne skupine mladih ključni akterji pri spodbujanju participacije mladih, zato bi jih bilo treba podpreti in zaščititi.

| 9. | Mladi potrebujejo svobodne, varne, odprte, dostopne vključujoče in reprezentativne državljanske prostore, ki jim omogočajo, da ustanavljajo združenja, se udejstvujejo na področjih, povezanih z njihovimi potrebami in interesi, ne glede na temo, izražajo svoje mnenje o javnih vprašanjih in sodelujejo pri javnem odločanju. |
| --- | --- |

9.

Mladi potrebujejo svobodne, varne, odprte, dostopne vključujoče in reprezentativne državljanske prostore, ki jim omogočajo, da ustanavljajo združenja, se udejstvujejo na področjih, povezanih z njihovimi potrebami in interesi, ne glede na temo, izražajo svoje mnenje o javnih vprašanjih in sodelujejo pri javnem odločanju.

| 10. | Dejavna vključenost različnih skupin mladih, tudi ranljivih ali redko slišnih mladih, kot so mladi migranti, jim v različnih državljanskih prostorih pomaga pri razvoju kompetenc, potrebnih za državljansko udejstvovanje. Hkrati spodbuja njihov osebni, poklicni in družbeni razvoj, prispeva k vrednotam Evropske unije (10), socialni koheziji in medgeneracijskemu sodelovanju ter zagotavlja, da demokracija in državljanstvo odražata raznolikost vidikov in pluralnost družbe. |
| --- | --- |

10.

Dejavna vključenost različnih skupin mladih, tudi ranljivih ali redko slišnih mladih, kot so mladi migranti, jim v različnih državljanskih prostorih pomaga pri razvoju kompetenc, potrebnih za državljansko udejstvovanje. Hkrati spodbuja njihov osebni, poklicni in družbeni razvoj, prispeva k vrednotam Evropske unije (10), socialni koheziji in medgeneracijskemu sodelovanju ter zagotavlja, da demokracija in državljanstvo odražata raznolikost vidikov in pluralnost družbe.

| 11. | Vključenost mladih v državljanske prostore je „pomemben katalizator za različne socialne inovacije“ (11), kar kaže, da ti prostori prispevajo k bolj demokratičnim in bolje obveščenim postopkom odločanja ter tako krepijo kakovost demokracije. Po drugi strani pa so mladi še posebej izpostavljeni diskriminaciji in omejevanju državljanskih prostorov (12). |
| --- | --- |

11.

Vključenost mladih v državljanske prostore je „pomemben katalizator za različne socialne inovacije“ (11), kar kaže, da ti prostori prispevajo k bolj demokratičnim in bolje obveščenim postopkom odločanja ter tako krepijo kakovost demokracije. Po drugi strani pa so mladi še posebej izpostavljeni diskriminaciji in omejevanju državljanskih prostorov (12).

| 12. | Krčenje državljanskega prostora za mlade ter prijavljene kršitve temeljnih in demokratičnih pravic so svetovni pojavi, ki bi lahko ogrozili demokracijo po vsej Evropi, ne glede na gospodarski razvoj ali geografski položaj. Študije kažejo, da se tudi za možnosti za participacijo mladinskih organizacij civilne družbe v političnih procesih poroča, da so omejene (13). |
| --- | --- |

12.

Krčenje državljanskega prostora za mlade ter prijavljene kršitve temeljnih in demokratičnih pravic so svetovni pojavi, ki bi lahko ogrozili demokracijo po vsej Evropi, ne glede na gospodarski razvoj ali geografski položaj. Študije kažejo, da se tudi za možnosti za participacijo mladinskih organizacij civilne družbe v političnih procesih poroča, da so omejene (13).

| 13. | Organizacije, ki delujejo na področju mladine, in neformalne skupine mladih bi morale biti vključene v razvoj ključnih projektov, med drugim na vseh področjih, zajetih v 11 evropskih ciljih mladih. Poleg tega so te organizacije bistvene za zagotavljanje storitev in podpore mladim, ki so pogosto dopolnilne storitvam, ki jih zagotavljajo javni organi. |
| --- | --- |

13.

Organizacije, ki delujejo na področju mladine, in neformalne skupine mladih bi morale biti vključene v razvoj ključnih projektov, med drugim na vseh področjih, zajetih v 11 evropskih ciljih mladih. Poleg tega so te organizacije bistvene za zagotavljanje storitev in podpore mladim, ki so pogosto dopolnilne storitvam, ki jih zagotavljajo javni organi.

| 14. | Zaradi pandemije COVID-19 se državljanski prostori za mlade v številnih državah še naprej krčijo, njihovi spletni ustrezniki pa se pogosto uporabljajo kot edina izvedljiva alternativa. Nekatere pridobljene izkušnje so pozitivne, na primer tam, kjer so bile v digitalnih prostorih najdene nove funkcionalnosti, vendar je prehod na spletne državljanske prostore razkril težave, povezane z dostopom (infrastruktura), sposobnostjo (kompetence) in spletno varnostjo mladih. |
| --- | --- |

14.

Zaradi pandemije COVID-19 se državljanski prostori za mlade v številnih državah še naprej krčijo, njihovi spletni ustrezniki pa se pogosto uporabljajo kot edina izvedljiva alternativa. Nekatere pridobljene izkušnje so pozitivne, na primer tam, kjer so bile v digitalnih prostorih najdene nove funkcionalnosti, vendar je prehod na spletne državljanske prostore razkril težave, povezane z dostopom (infrastruktura), sposobnostjo (kompetence) in spletno varnostjo mladih.

POUDARJAJO NASLEDNJE:

| 15. | Enoten pristop za vse ni primeren za ustvarjanje ugodnega okolja za podporo organizacijam, ki delujejo na področju mladine, in neformalnim skupinam mladih. Upoštevati je treba univerzalno zasnovo, različna kulturna in geografska ozadja, strukturne neenakosti, neenakost spolov in druge dejavnike vpliva, kadar ti mladim in mladinskim organizacijam civilne družbe preprečujejo svobodno delovanje in participacijo, s katero bi lahko pustili svoj pečat v družbi. |
| --- | --- |

15.

Enoten pristop za vse ni primeren za ustvarjanje ugodnega okolja za podporo organizacijam, ki delujejo na področju mladine, in neformalnim skupinam mladih. Upoštevati je treba univerzalno zasnovo, različna kulturna in geografska ozadja, strukturne neenakosti, neenakost spolov in druge dejavnike vpliva, kadar ti mladim in mladinskim organizacijam civilne družbe preprečujejo svobodno delovanje in participacijo, s katero bi lahko pustili svoj pečat v družbi.

| 16. | Prevelika izpostavljenost zaslonom in spletnim dejavnostim negativno vpliva na duševno, telesno in socialno zdravje mladih (14). Kljub temu so spletni državljanski prostori številnim mladim zagotovili pomembno zatočišče, v katerem lahko uveljavljajo svoje državljanske pravice, zlasti med pandemijo COVID-19. Čeprav so vprašanja, povezana z zdravjem, eden od vidikov, ki jih je treba upoštevati, je treba obravnavati tudi varnost na spletu in digitalni razkorak (vključno z infrastrukturo in kognitivnimi ovirami). Zato bi moralo biti pri podpiranju državljanskih prostorov za mlade iskanje pravega ravnovesja med spletnim in nespletnim udejstvovanjem prednostna naloga vseh deležnikov. |
| --- | --- |

16.

Prevelika izpostavljenost zaslonom in spletnim dejavnostim negativno vpliva na duševno, telesno in socialno zdravje mladih (14). Kljub temu so spletni državljanski prostori številnim mladim zagotovili pomembno zatočišče, v katerem lahko uveljavljajo svoje državljanske pravice, zlasti med pandemijo COVID-19. Čeprav so vprašanja, povezana z zdravjem, eden od vidikov, ki jih je treba upoštevati, je treba obravnavati tudi varnost na spletu in digitalni razkorak (vključno z infrastrukturo in kognitivnimi ovirami). Zato bi moralo biti pri podpiranju državljanskih prostorov za mlade iskanje pravega ravnovesja med spletnim in nespletnim udejstvovanjem prednostna naloga vseh deležnikov.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

| 17. | Zaščitijo in razširijo državljanske prostore za vse mlade, zlasti tiste, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, ter uvedejo dodatne ukrepe za zagotovitev, da lahko do teh prostorov dostopajo in sodelujejo v njih tudi mladi iz prikrajšanih okolij in z manj priložnostmi, zlasti tisti z oddaljenih in podeželskih območij ter mladi z invalidnostjo. Spodbujati bi bilo treba tudi prepoznavnost in dostopnost teh prostorov za mlade. |
| --- | --- |

17.

Zaščitijo in razširijo državljanske prostore za vse mlade, zlasti tiste, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, ter uvedejo dodatne ukrepe za zagotovitev, da lahko do teh prostorov dostopajo in sodelujejo v njih tudi mladi iz prikrajšanih okolij in z manj priložnostmi, zlasti tisti z oddaljenih in podeželskih območij ter mladi z invalidnostjo. Spodbujati bi bilo treba tudi prepoznavnost in dostopnost teh prostorov za mlade.

| 18. | Obravnavajo pomisleke, povezane s procesi in instrumenti, ki povzročajo pomanjkanje brezplačnih in dostopnih javnih prostorov ali postavljajo velike ovire za mlade, ki želijo dostopati do državljanskih prostorov in sodelovati v njih, in sicer s komercialnimi orodji, ki uporabljajo algoritme za zagotavljanje posamezniku prilagojenega trženja, gentrifikacijo, priseljevanjem s podeželja ter večjo komercializacijo fizičnih in spletnih prostorov (15). |
| --- | --- |

18.

Obravnavajo pomisleke, povezane s procesi in instrumenti, ki povzročajo pomanjkanje brezplačnih in dostopnih javnih prostorov ali postavljajo velike ovire za mlade, ki želijo dostopati do državljanskih prostorov in sodelovati v njih, in sicer s komercialnimi orodji, ki uporabljajo algoritme za zagotavljanje posamezniku prilagojenega trženja, gentrifikacijo, priseljevanjem s podeželja ter večjo komercializacijo fizičnih in spletnih prostorov (15).

| 19. | Obravnavajo pomisleke, povezane z zasebnostjo mladih, ki uveljavljajo državljanske pravice in svoboščine, da bi zagotovili njihovo osebno varnost in spoštovanje pravic posameznika, ki bi jih bilo treba spodbujati v dostopnem jeziku, ter omogočijo nadzor nad njihovimi podatki, zlasti z varno in zakonito obdelavo vseh podatkov, ki jim pripadajo ali se nanašajo nanje, kot je opredeljeno v splošni uredbi EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

19.

Obravnavajo pomisleke, povezane z zasebnostjo mladih, ki uveljavljajo državljanske pravice in svoboščine, da bi zagotovili njihovo osebno varnost in spoštovanje pravic posameznika, ki bi jih bilo treba spodbujati v dostopnem jeziku, ter omogočijo nadzor nad njihovimi podatki, zlasti z varno in zakonito obdelavo vseh podatkov, ki jim pripadajo ali se nanašajo nanje, kot je opredeljeno v splošni uredbi EU o varstvu podatkov.

| 20. | Upoštevajo ovire pri participaciji na spletu, s katerimi se srečujejo mladi (med drugim dostop do interneta, digitalne kompetence, pomanjkanje infrastrukture in opreme), ter si prizadevajo zagotoviti varnost digitalnih državljanskih prostorov za mlade s spodbujanjem digitalne odpornosti, zlasti s krepitvijo digitalne in medijske pismenosti in ozaveščenosti mladih, tudi z varnostnimi ukrepi za zaščito mladih pred napačnimi informacijami, dezinformacijami, propagando, družbeno polarizacijo, sovražnim govorom in kibernetskim nadlegovanjem, spletnim navezovanjem stikov z otroki itd. |
| --- | --- |

20.

Upoštevajo ovire pri participaciji na spletu, s katerimi se srečujejo mladi (med drugim dostop do interneta, digitalne kompetence, pomanjkanje infrastrukture in opreme), ter si prizadevajo zagotoviti varnost digitalnih državljanskih prostorov za mlade s spodbujanjem digitalne odpornosti, zlasti s krepitvijo digitalne in medijske pismenosti in ozaveščenosti mladih, tudi z varnostnimi ukrepi za zaščito mladih pred napačnimi informacijami, dezinformacijami, propagando, družbeno polarizacijo, sovražnim govorom in kibernetskim nadlegovanjem, spletnim navezovanjem stikov z otroki itd.

| 21. | Priznajo, da so izvajalci izobraževanja na vseh učnih področjih (formalno, neformalno in priložnostno) ključni akterji pri spodbujanju različnih oblik državljanske vzgoje, ki se osredotočajo na kompetence za zahtevano aktivno državljanstvo, kar posledično prispeva k bolj demokratični družbi. |
| --- | --- |

21.

Priznajo, da so izvajalci izobraževanja na vseh učnih področjih (formalno, neformalno in priložnostno) ključni akterji pri spodbujanju različnih oblik državljanske vzgoje, ki se osredotočajo na kompetence za zahtevano aktivno državljanstvo, kar posledično prispeva k bolj demokratični družbi.

| 22. | Spodbujajo državljanske in politične procese ter aktivno sodelovanje med mladinskimi organizacijami ter izobraževalnimi ustanovami in ustanovami za usposabljanje, med drugim pri skupnih projektih, da bi izboljšali pogoje za obstoječe državljanske prostore ali ustvarili nove državljanske prostore, s čimer bi tudi v praksi prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja in evropskih ciljev mladih. |
| --- | --- |

22.

Spodbujajo državljanske in politične procese ter aktivno sodelovanje med mladinskimi organizacijami ter izobraževalnimi ustanovami in ustanovami za usposabljanje, med drugim pri skupnih projektih, da bi izboljšali pogoje za obstoječe državljanske prostore ali ustvarili nove državljanske prostore, s čimer bi tudi v praksi prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja in evropskih ciljev mladih.

| 23. | Se zavežejo in po potrebi podprejo sooblikovane in soupravljane interakcije ali komunikacijske kanale med javnimi organi in mladimi prek državljanskih prostorov, vključno s tistimi, ki jih podpirajo in vzdržujejo organizacije, dejavne na področju mladine, in neformalne skupine mladih, da bi omogočili smiselno in raznoliko zastopanost glasov mladih ter konkretno vplivali na razvoj, izvajanje in nadaljnje ukrepe politik, ki so pomembne za mlade. |
| --- | --- |

23.

Se zavežejo in po potrebi podprejo sooblikovane in soupravljane interakcije ali komunikacijske kanale med javnimi organi in mladimi prek državljanskih prostorov, vključno s tistimi, ki jih podpirajo in vzdržujejo organizacije, dejavne na področju mladine, in neformalne skupine mladih, da bi omogočili smiselno in raznoliko zastopanost glasov mladih ter konkretno vplivali na razvoj, izvajanje in nadaljnje ukrepe politik, ki so pomembne za mlade.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI NA SVOJIH PODROČJIH PRISTOJNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

| 24. | Naredijo vse, da bi s trajnostnim strukturnim financiranjem zaščitili in razširili raznolike državljanske prostore za mlade na vseh ravneh, in po potrebi razmislijo o projektnem financiranju organizacij, ki so dejavne na področju mladine, in neformalnih skupin mladih; ozaveščajo mlade o državljanskih in političnih svoboščinah ter priložnostih za njihovo uveljavljanje prek udejstvovanja mladih v državljanskem prostoru. |
| --- | --- |

24.

Naredijo vse, da bi s trajnostnim strukturnim financiranjem zaščitili in razširili raznolike državljanske prostore za mlade na vseh ravneh, in po potrebi razmislijo o projektnem financiranju organizacij, ki so dejavne na področju mladine, in neformalnih skupin mladih; ozaveščajo mlade o državljanskih in političnih svoboščinah ter priložnostih za njihovo uveljavljanje prek udejstvovanja mladih v državljanskem prostoru.

| 25. | Podpirajo organizacije, ki so dejavne na področju mladine, in neformalne skupine mladih in se borijo proti sovražnemu govoru in drugim grožnjam za svoje dejavnosti, zlasti kar zadeva uveljavljanje svobode izražanja, združevanja in zbiranja. |
| --- | --- |

25.

Podpirajo organizacije, ki so dejavne na področju mladine, in neformalne skupine mladih in se borijo proti sovražnemu govoru in drugim grožnjam za svoje dejavnosti, zlasti kar zadeva uveljavljanje svobode izražanja, združevanja in zbiranja.

| 26. | Nenehno spremljajo, ocenjujejo in podpirajo ustvarjanje ugodnega okolja za državljanske prostore za mlade, pri čemer identificirajo in obravnavajo grožnje tem prostorom. |
| --- | --- |

26.

Nenehno spremljajo, ocenjujejo in podpirajo ustvarjanje ugodnega okolja za državljanske prostore za mlade, pri čemer identificirajo in obravnavajo grožnje tem prostorom.

| 27. | Zagotovijo enostaven dostop do informacij v dostopnih oblikah, po potrebi v jeziku, ki je prilagojen mladim, in v skladu z „Evropsko listino o informiranju mladih“ (16), da se spodbudi preglednost in poveča zaupanje mladih v politične institucije, hkrati pa se sprejmejo ustrezni ukrepi, zlasti s spodbujanjem medijske pismenosti, da bi se spoprijeli z napačnimi informacijami, dezinformacijami, propagando, družbeno polarizacijo, sovražnim govorom, teorijami zarote, kibernetskim nadlegovanjem, spletnim navezovanjem stikov z otroki itd. |
| --- | --- |

27.

Zagotovijo enostaven dostop do informacij v dostopnih oblikah, po potrebi v jeziku, ki je prilagojen mladim, in v skladu z „Evropsko listino o informiranju mladih“ (16), da se spodbudi preglednost in poveča zaupanje mladih v politične institucije, hkrati pa se sprejmejo ustrezni ukrepi, zlasti s spodbujanjem medijske pismenosti, da bi se spoprijeli z napačnimi informacijami, dezinformacijami, propagando, družbeno polarizacijo, sovražnim govorom, teorijami zarote, kibernetskim nadlegovanjem, spletnim navezovanjem stikov z otroki itd.

| 28. | Povečajo institucionalni doseg do mladih (neposredno ali prek organizacij, ki so dejavne na področju mladine, in neformalnih skupin mladih) z uporabo učinkovitih nespletnih in spletnih orodij za udejstvovanje; poleg tega naj uporabijo mehanizme, zasnovane skupaj z mladimi, ki jih priznavajo nosilci odločanja in podpirajo neodvisne raziskave, da se olajša participacija mladih v državljanskih prostorih in politiki. |
| --- | --- |

28.

Povečajo institucionalni doseg do mladih (neposredno ali prek organizacij, ki so dejavne na področju mladine, in neformalnih skupin mladih) z uporabo učinkovitih nespletnih in spletnih orodij za udejstvovanje; poleg tega naj uporabijo mehanizme, zasnovane skupaj z mladimi, ki jih priznavajo nosilci odločanja in podpirajo neodvisne raziskave, da se olajša participacija mladih v državljanskih prostorih in politiki.

| 29. | Po potrebi preučijo učinke, ki jih imajo komercialna orodja, ki uporabljajo algoritme za zagotavljanje posamezniku prilagojenega trženja, na državljanske prostore za mlade in vzpostavijo dialog s ponudniki teh orodij, da bi obravnavali učinke, ki jih lahko imajo na državljanske prostore; razmislijo naj o sprejetju potrebnih, ustreznih in sorazmernih ukrepov za odpravo negativnih učinkov komercialnih orodij, ki jih ni mogoče zmanjšati z dialogom; |
| --- | --- |

29.

Po potrebi preučijo učinke, ki jih imajo komercialna orodja, ki uporabljajo algoritme za zagotavljanje posamezniku prilagojenega trženja, na državljanske prostore za mlade in vzpostavijo dialog s ponudniki teh orodij, da bi obravnavali učinke, ki jih lahko imajo na državljanske prostore; razmislijo naj o sprejetju potrebnih, ustreznih in sorazmernih ukrepov za odpravo negativnih učinkov komercialnih orodij, ki jih ni mogoče zmanjšati z dialogom;

| 30. | Podpirajo raziskave in spremljajo stanje državljanskih prostorov za mlade v celotni Evropski uniji ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z izzivi in grožnjami, s katerimi se soočajo, ter ocenijo participacijo mladih v državljanskih prostorih. |
| --- | --- |

30.

Podpirajo raziskave in spremljajo stanje državljanskih prostorov za mlade v celotni Evropski uniji ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z izzivi in grožnjami, s katerimi se soočajo, ter ocenijo participacijo mladih v državljanskih prostorih.

| 31. | Razmislijo o tem, da bi v okviru evropskega leta mladih 2022 posebno pozornost namenili državljanskim prostorom za mlade in temeljnim svoboščinam mladih. |
| --- | --- |

31.

Razmislijo o tem, da bi v okviru evropskega leta mladih 2022 posebno pozornost namenili državljanskim prostorom za mlade in temeljnim svoboščinam mladih.

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 32. | Podpre nekomercializirane, odprte, vključujoče in varne državljanske prostore za mlade prek različnih evropskih programov, tudi ključnih programov na področju mladine, kot sta Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, ter v različnih sektorjih. |
| --- | --- |

32.

Podpre nekomercializirane, odprte, vključujoče in varne državljanske prostore za mlade prek različnih evropskih programov, tudi ključnih programov na področju mladine, kot sta Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, ter v različnih sektorjih.

| 33. | Nadalje vključijo mlade in organizacije, dejavne na področju mladine, ter neformalne skupine mladih, v načrtovanje, izvajanje in sprejemanje nadaljnjih ukrepov evropskih pobud, ki vplivajo na njihovo življenje, kot so novi evropski Bauhaus, podnebni pakt EU in Konferenca o prihodnosti Evrope, pri tem pa upoštevajo vlogo teh pobud pri zagotavljanju državljanskih prostorov za mlade. |
| --- | --- |

33.

Nadalje vključijo mlade in organizacije, dejavne na področju mladine, ter neformalne skupine mladih, v načrtovanje, izvajanje in sprejemanje nadaljnjih ukrepov evropskih pobud, ki vplivajo na njihovo življenje, kot so novi evropski Bauhaus, podnebni pakt EU in Konferenca o prihodnosti Evrope, pri tem pa upoštevajo vlogo teh pobud pri zagotavljanju državljanskih prostorov za mlade.

---

(1)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1).

(2)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1).

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM (2020) 790, 3. december 2020, str. 3).

(4)  Ta odstavek temelji na členu 2 Pogodbe o Evropski uniji.

(5)  Sklepi Sveta o okrevanju po pandemiji COVID-19, ki temelji na človekovih pravicah (6324/21, 22. februar 2021).

(6)  Resolucija Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (UL C 417, 15.12.2015, str. 10).

(7)  Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (UL C 415, 1.12.2020, str. 16).

(8)  Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3).

(9)  Pojem „državljanski prostori za mlade“, ki se uporablja v teh sklepih, temelji na opredelitvi „civilnih prostorov za nevladne akterje“ Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).

(10)  Prečiščeni različici Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 202, 7.6.2016, str. 1).

(11)  Safeguarding Civic Space for Young People in Europe (Zaščita državljanskega prostora za mlade v Evropi), Evropski mladinski forum (str. 8).

(12)  Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan in Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers (Skupina evropskih raziskovalcev na področju mladine), Shrinking democratic space for youth (Krčenje demokratičnega prostora za mlade), 2021.

(13)  Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan in Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers (Skupina evropskih raziskovalcev na področju mladine), Shrinking democratic space for youth (Krčenje demokratičnega prostora za mlade), 2021.

(14)  Izjava Unicefa z naslovom „Vse večja zaskrbljenost glede dobrega počutja otrok in mladih zaradi vse daljšega časa, preživetega pred zasloni“, 8. februar 2021.

(15)  Smith, Neil (1996) The new urban frontier: Gentrification and the revanchist city. London, Routledge. Day, Kristen (1999) Introducing gender to the critique of privatized public space. Journal of Urban Design, Vol.4, No. 2. Kohn, M., (2004) Brave new neighborhoods: The privatization of public space. New York, Routledge.

(16)  Evropska listina o informiranju mladih je sestavljena iz sklopa poklicnih načel in smernic za informiranje mladih in svetovanje.

---

PRILOGA

Uporabljeni viri

Pri sprejemanju teh sklepov so se Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, seznanili z naslednjimi dokumenti:

| — | Skupno raziskovalno središče: znanstvena in tehnična poročila z naslovom Measuring Civic Competence in Europe, A composite indicator based on IEA Civic Education Study 1999 for 14 years old in School, 2008. |
| --- | --- |

—

Skupno raziskovalno središče: znanstvena in tehnična poročila z naslovom Measuring Civic Competence in Europe, A composite indicator based on IEA Civic Education Study 1999 for 14 years old in School, 2008.

| — | Moxon, D. in Bárta, O. (2018), Structured Dialogue Cycle VI Thematic Report: Mladi in EU, Evropski usmerjevalni odbor za šesti cikel strukturiranega dialoga, 2018. |
| --- | --- |

—

Moxon, D. in Bárta, O. (2018), Structured Dialogue Cycle VI Thematic Report: Mladi in EU, Evropski usmerjevalni odbor za šesti cikel strukturiranega dialoga, 2018.

| — | Evropska komisija: Eurobarometer, serija Prihodnost Evrope, marec 2021. |
| --- | --- |

—

Evropska komisija: Eurobarometer, serija Prihodnost Evrope, marec 2021.

| — | Evropski parlament: Študija, ki jo je naročil Odbor CULT, „Izobraževanje in mladi v Evropi po COVID-19 – posledice krize in priporočila politik“, PE 690.872, maj 2021. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament: Študija, ki jo je naročil Odbor CULT, „Izobraževanje in mladi v Evropi po COVID-19 – posledice krize in priporočila politik“, PE 690.872, maj 2021.

| — | Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan in Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers (Skupina evropskih raziskovalcev na področju mladih), Shrinking democratic space for youth (Krčenje demokratičnega prostora za mlade), 2021. |
| --- | --- |

—

Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan in Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers (Skupina evropskih raziskovalcev na področju mladih), Shrinking democratic space for youth (Krčenje demokratičnega prostora za mlade), 2021.

| — | Svet Evrope, Parlamentarna skupščina, Resolucija 2096 (2016) z naslovom „Kako se lahko preprečijo neustrezne omejitve dejavnosti nevladnih organizacij?“ |
| --- | --- |

—

Svet Evrope, Parlamentarna skupščina, Resolucija 2096 (2016) z naslovom „Kako se lahko preprečijo neustrezne omejitve dejavnosti nevladnih organizacij?“

| — | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov).

| — | Generalna skupščina Evropske agencije za svetovanje in informiranje mladih (ERYICA) – Evropska listina o informiranju mladih, sprejeta 27. aprila 2018 v Cascaisu (Portugalska). |
| --- | --- |

—

Generalna skupščina Evropske agencije za svetovanje in informiranje mladih (ERYICA) – Evropska listina o informiranju mladih, sprejeta 27. aprila 2018 v Cascaisu (Portugalska).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski podnebni pakt, COM(2020) 788 final. |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski podnebni pakt, COM(2020) 788 final.

| — | Evropska unija, Konferenca o prihodnosti Evrope, spletna stran Konferenca o prihodnosti Evrope | Evropska unija (europa.eu) |
| --- | --- |

—

Evropska unija, Konferenca o prihodnosti Evrope, spletna stran Konferenca o prihodnosti Evrope | Evropska unija (europa.eu)

---