# Euroopa Liidu C 15/12.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 15 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik12. jaanuar 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 15

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik12. jaanuar 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202217.–21. mai 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202217.–21. mai 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 18. mai 2021 |
| 2022/C 15/01 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (2020/2087(INI)) | 2 |
| 2022/C 15/02 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika artikli 15 kohase lossimiskohustuse eesmärkide täitmise kohta (2019/2177(INI)) | 9 |
| | Kolmapäev, 19. mai 2021 |
| 2022/C 15/03 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile spordiürituste korraldajate probleemide kohta digikeskkonnas (2020/2073(INL)) | 18 |
| 2022/C 15/04 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon tehisintellekti kohta haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris (2020/2017(INI)) | 28 |
| 2022/C 15/05 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia kohta (2020/2241(INI)) | 45 |
| 2022/C 15/06 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa vesinikustrateegia kohta (2020/2242(INI)) | 56 |
| 2022/C 15/07 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon inimõiguste kaitse ja ELi rändealase välispoliitika kohta (2020/2116(INI)) | 70 |
| 2022/C 15/08 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon komisjoni 2019. ja 2020. aasta Türgit käsitlevate aruannete kohta (2019/2176(INI)) | 81 |
| 2022/C 15/09 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Montenegrot käsitlevate komisjoni 2019.–2020. aasta aruannete kohta (2019/2173(INI)) | 100 |
| 2022/C 15/10 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon kliimamuutuste mõju kohta inimõigustele ja keskkonnakaitsjate rolli kohta selles küsimuses (2020/2134(INI)) | 111 |
| | Neljapäev, 20. mai 2021 |
| 2022/C 15/11 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi piirkondade demograafiliste trendide muutmise kohta ühtekuuluvuspoliitika vahendite abil (2020/2039(INI)) | 125 |
| 2022/C 15/12 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi õigusnormide mõju kohta töötajate ja teenuste vabale liikumisele ning ELi-sisese tööjõu liikuvuse kui vahendi kohta, mis aitab tööjõuturu vajadusi ja oskusi vastavusse viia (2020/2007(INI)) | 137 |
| 2022/C 15/13 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon edasimineku kiirendamise ja ebavõrdsuse vähendamise kohta, et AIDS lakkaks 2030. aastaks olemast oht rahvatervisele (2021/2604(RSP)) | 151 |
| 2022/C 15/14 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon sõjavangide kohta pärast Armeenia ja Aserbaidžaani viimatist konflikti (2021/2693(RSP)) | 156 |
| 2022/C 15/15 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Haitis (2021/2694(RSP)) | 161 |
| 2022/C 15/16 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Tšaadis (2021/2695(RSP)) | 166 |
| 2022/C 15/17 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi üksuste, Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete suhtes rakendatavate Hiina vastusanktsioonide kohta (2021/2644(RSP)) | 170 |
| 2022/C 15/18 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsuse kohta – Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) – kohtuasi C-311/18 (2020/2789(RSP)) | 176 |
| 2022/C 15/19 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi õiguse kohta saada teavet riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta (2021/2703(RSP)) | 184 |
| 2022/C 15/20 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon äriühingute vastutuse kohta keskkonnakahju eest (2020/2027(INI)) | 186 |
| 2022/C 15/21 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon seadusliku töörände uute viiside kohta (2020/2010(INI)) | 196 |
| 2022/C 15/22 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa digituleviku kujundamise kohta: digitaalse ühtse turu toimimise tõkete kõrvaldamine ning tehisintellekti parem kasutamine Euroopa tarbijate huvides (2020/2216(INI)) | 204 |
| | Reede, 21. mai 2021 |
| 2022/C 15/23 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2021. aasta resolutsioon isikuandmete piisava kaitse kohta Ühendkuningriigis (2021/2594(RSP)) | 218 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. mai 2021

2022/C 15/01

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (2020/2087(INI))

2

2022/C 15/02

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika artikli 15 kohase lossimiskohustuse eesmärkide täitmise kohta (2019/2177(INI))

9

Kolmapäev, 19. mai 2021

2022/C 15/03

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile spordiürituste korraldajate probleemide kohta digikeskkonnas (2020/2073(INL))

18

2022/C 15/04

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon tehisintellekti kohta haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris (2020/2017(INI))

28

2022/C 15/05

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia kohta (2020/2241(INI))

45

2022/C 15/06

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa vesinikustrateegia kohta (2020/2242(INI))

56

2022/C 15/07

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon inimõiguste kaitse ja ELi rändealase välispoliitika kohta (2020/2116(INI))

70

2022/C 15/08

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon komisjoni 2019. ja 2020. aasta Türgit käsitlevate aruannete kohta (2019/2176(INI))

81

2022/C 15/09

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Montenegrot käsitlevate komisjoni 2019.–2020. aasta aruannete kohta (2019/2173(INI))

100

2022/C 15/10

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon kliimamuutuste mõju kohta inimõigustele ja keskkonnakaitsjate rolli kohta selles küsimuses (2020/2134(INI))

111

Neljapäev, 20. mai 2021

2022/C 15/11

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi piirkondade demograafiliste trendide muutmise kohta ühtekuuluvuspoliitika vahendite abil (2020/2039(INI))

125

2022/C 15/12

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi õigusnormide mõju kohta töötajate ja teenuste vabale liikumisele ning ELi-sisese tööjõu liikuvuse kui vahendi kohta, mis aitab tööjõuturu vajadusi ja oskusi vastavusse viia (2020/2007(INI))

137

2022/C 15/13

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon edasimineku kiirendamise ja ebavõrdsuse vähendamise kohta, et AIDS lakkaks 2030. aastaks olemast oht rahvatervisele (2021/2604(RSP))

151

2022/C 15/14

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon sõjavangide kohta pärast Armeenia ja Aserbaidžaani viimatist konflikti (2021/2693(RSP))

156

2022/C 15/15

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Haitis (2021/2694(RSP))

161

2022/C 15/16

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Tšaadis (2021/2695(RSP))

166

2022/C 15/17

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi üksuste, Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete suhtes rakendatavate Hiina vastusanktsioonide kohta (2021/2644(RSP))

170

2022/C 15/18

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsuse kohta – Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) – kohtuasi C-311/18 (2020/2789(RSP))

vs.

176

2022/C 15/19

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi õiguse kohta saada teavet riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta (2021/2703(RSP))

184

2022/C 15/20

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon äriühingute vastutuse kohta keskkonnakahju eest (2020/2027(INI))

186

2022/C 15/21

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon seadusliku töörände uute viiside kohta (2020/2010(INI))

196

2022/C 15/22

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa digituleviku kujundamise kohta: digitaalse ühtse turu toimimise tõkete kõrvaldamine ning tehisintellekti parem kasutamine Euroopa tarbijate huvides (2020/2216(INI))

204

Reede, 21. mai 2021

2022/C 15/23

Euroopa Parlamendi 21. mai 2021. aasta resolutsioon isikuandmete piisava kaitse kohta Ühendkuningriigis (2021/2594(RSP))

218

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Esmaspäev, 17. mai 2021 |
| 2022/C 15/24 | Euroopa Parlamendi 17. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm Perikles IV) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD)) | 228 |
| | Teisipäev, 18. mai 2021 |
| 2022/C 15/25 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektor (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE)) | 229 |
| 2022/C 15/26 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE)) | 230 |
| 2022/C 15/27 | P9_TA(2021)0219Õiglase ülemineku fond ***IEuroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond | 231 |
| 2022/C 15/28 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega laiendatakse määruse (EL) 2021/... (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm Perikles IV) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 331/2014) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP)) | 233 |
| 2022/C 15/29 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu kirjavahetuse vormis lepingu, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja Kuuba Vabariigi vahel üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXVIII kohaselt ning milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, liidu nimel sõlmimise kohta (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE)) | 234 |
| 2022/C 15/30 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE)) | 235 |
| 2022/C 15/31 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomist käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE)) | 236 |
| 2022/C 15/32 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Islandi ja Norra Kuningriigi vahelise meeskonnaga õhusõidukite pakkumise kokkulepete ajalisi piiranguid käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE)) | 237 |
| 2022/C 15/33 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus dokimaksu kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ja millega muudetakse otsust nr 940/2014/EL (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS)) | 238 |
| 2022/C 15/34 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ impordi ja teatavate tarnete maksuvabastuse osas seoses avalikes huvides võetavate liidu meetmetega (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS)) | 239 |
| 2022/C 15/35 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism) (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD)) | 240 |
| 2022/C 15/36 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Kreekat ja Prantsusmaad seoses looduskatastroofidega ning teha Albaaniale, Austriale, Belgiale, Eestile, Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Itaaliale, Kreekale, Leedule, Luksemburgile, Lätile, Montenegrole, Portugalile, Prantsusmaale, Rumeeniale, Saksamaale, Serbiale, Tšehhile ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD)) | 244 |
| 2022/C 15/37 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2021 kohta – COVID-19 pandeemiale reageerimise rahastamine ning mitmeaastase finantsraamistiku lõpliku vastuvõtmisega seotud täpsustuste ja ajakohastamiste lisamine (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD)) | 247 |
| 2022/C 15/38 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 24. märtsi 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal võetavate aastaste järelevalvetasude osas (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA)) | 249 |
| 2022/C 15/39 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 25. märtsi 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA)) | 251 |
| 2022/C 15/40 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD)) | 253 |
| 2022/C 15/41 | Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm Erasmus+ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD)) | 255 |
| | Kolmapäev, 19. mai 2021 |
| 2022/C 15/42 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE)) | 257 |
| 2022/C 15/43 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm Loov Euroopa (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD)) | 267 |
| 2022/C 15/44 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD)) | 269 |
| 2022/C 15/45 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse maksustamisalase koostöö programm Fiscalis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD)) | 270 |
| | Neljapäev, 20. mai 2021 |
| 2022/C 15/46 | Euroopa Parlamendi 20. mail 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) | 272 |
| 2022/C 15/47 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP)) | 290 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 17. mai 2021

2022/C 15/24

Euroopa Parlamendi 17. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm Perikles IV) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

228

Teisipäev, 18. mai 2021

2022/C 15/25

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektor (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

229

2022/C 15/26

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

230

2022/C 15/27

P9_TA(2021)0219Õiglase ülemineku fond ***IEuroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond

231

2022/C 15/28

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega laiendatakse määruse (EL) 2021/... (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm Perikles IV) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 331/2014) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

233

2022/C 15/29

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu kirjavahetuse vormis lepingu, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja Kuuba Vabariigi vahel üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXVIII kohaselt ning milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, liidu nimel sõlmimise kohta (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

234

2022/C 15/30

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

235

2022/C 15/31

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomist käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

236

2022/C 15/32

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Islandi ja Norra Kuningriigi vahelise meeskonnaga õhusõidukite pakkumise kokkulepete ajalisi piiranguid käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

237

2022/C 15/33

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus dokimaksu kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ja millega muudetakse otsust nr 940/2014/EL (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

238

2022/C 15/34

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ impordi ja teatavate tarnete maksuvabastuse osas seoses avalikes huvides võetavate liidu meetmetega (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

239

2022/C 15/35

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism) (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

240

2022/C 15/36

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Kreekat ja Prantsusmaad seoses looduskatastroofidega ning teha Albaaniale, Austriale, Belgiale, Eestile, Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Itaaliale, Kreekale, Leedule, Luksemburgile, Lätile, Montenegrole, Portugalile, Prantsusmaale, Rumeeniale, Saksamaale, Serbiale, Tšehhile ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

244

2022/C 15/37

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2021 kohta – COVID-19 pandeemiale reageerimise rahastamine ning mitmeaastase finantsraamistiku lõpliku vastuvõtmisega seotud täpsustuste ja ajakohastamiste lisamine (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

247

2022/C 15/38

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 24. märtsi 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal võetavate aastaste järelevalvetasude osas (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

249

2022/C 15/39

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 25. märtsi 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

251

2022/C 15/40

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

253

2022/C 15/41

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm Erasmus+ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

255

Kolmapäev, 19. mai 2021

2022/C 15/42

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

257

2022/C 15/43

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm Loov Euroopa (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

267

2022/C 15/44

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

269

2022/C 15/45

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse maksustamisalase koostöö programm Fiscalis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

270

Neljapäev, 20. mai 2021

2022/C 15/46

Euroopa Parlamendi 20. mail 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

272

2022/C 15/47

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP))

290

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

12.1.2022

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2021–2022

17.–21. mai 2021. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 18. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/2

---

P9_TA(2021)0220

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (2020/2087(INI))

(2022/C 15/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174 ja 175, artikli 212 lõiget 2 ja artiklit 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 174 ja 175, artikli 212 lõiget 2 ja artiklit 349,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi (edaspidi „ELSFi määrus“) loomise kohta ja selle muutmist 15. mail 2014 ja 20. märtsil 2020 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi (edaspidi „ELSFi määrus“) loomise kohta ja selle muutmist 15. mail 2014 ja 20. märtsil 2020 (1),

| — | võttes arvesse aruandeid, mille on avaldanud valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, eelkõige 31. märtsi 2014. aasta aruannet „Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2014: tagajärjed, kohanemine ja haavatavus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruandeid, mille on avaldanud valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, eelkõige 31. märtsi 2014. aasta aruannet „Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Kliimamuutused 2014: tagajärjed, kohanemine ja haavatavus),

| — | võttes arvesse 22. aprillil 2016. aastal allkirjastatud Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. aprillil 2016. aastal allkirjastatud Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnangu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondile antud hinnangu kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2019. aasta töödokumenti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi hindamise kohta aastatel 2002–2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2019. aasta töödokumenti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi hindamise kohta aastatel 2002–2017 (SWD(2019)0186),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2020/461, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2020/461, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (4),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2020. aasta seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja ELiga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (COM(2020)0114), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2020. aasta seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja ELiga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (COM(2020)0114),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0052/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0052/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF), mis loodi ELSFi määrusega pärast 2002. aastal Kesk-Euroopat tabanud suuri üleujutusi, annab rahalist abi liikmesriikidele ja ühinevatele riikidele, keda on tabanud suured või piirkondlikud looduskatastroofid või tõsised rahvatervise hädaolukorrad; arvestades, et ELSFil on tõeline ELi lisaväärtus ja tahe näidata üles solidaarsust sellistest katastroofidest mõjutatud ELi piirkondades elavate inimestega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF), mis loodi ELSFi määrusega pärast 2002. aastal Kesk-Euroopat tabanud suuri üleujutusi, annab rahalist abi liikmesriikidele ja ühinevatele riikidele, keda on tabanud suured või piirkondlikud looduskatastroofid või tõsised rahvatervise hädaolukorrad; arvestades, et ELSFil on tõeline ELi lisaväärtus ja tahe näidata üles solidaarsust sellistest katastroofidest mõjutatud ELi piirkondades elavate inimestega;

| B. | arvestades, et oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsioonis ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks tuletas Euroopa Parlament meelde, et liikmesriikide vaheline solidaarsus ei ole vabatahtlik, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklitest 2 ja 21 tulenev kohustus ja ka üks Euroopa põhiväärtustest, mis on loetletud eelnimetatud lepingu artiklis 3; arvestades, et samas resolutsioonis nõuab Euroopa Parlament tungivalt, et komisjon tugevdaks kriisiohjamise ja katastroofidele reageerimise mehhanismide kõiki komponente; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsioonis ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks tuletas Euroopa Parlament meelde, et liikmesriikide vaheline solidaarsus ei ole vabatahtlik, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklitest 2 ja 21 tulenev kohustus ja ka üks Euroopa põhiväärtustest, mis on loetletud eelnimetatud lepingu artiklis 3; arvestades, et samas resolutsioonis nõuab Euroopa Parlament tungivalt, et komisjon tugevdaks kriisiohjamise ja katastroofidele reageerimise mehhanismide kõiki komponente;

| C. | märkides huviga, et hiljutise uuringu kohaselt usub kaks kolmandikku ELi kodanikest, et Euroopa Liidul peaks olema rohkem pädevusi, et tulla toime ootamatute kriisidega, nagu COVID-19, ning üle poole usub, et ELil peaks olema nende kriisidega tegelemiseks rohkem rahalisi vahendeid (6); arvestades, et praegusel tervishoiukriisil on väga oluline inimmõõde, ning arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid seepärast tegutsema solidaarsuse vaimus; |
| --- | --- |

C.

märkides huviga, et hiljutise uuringu kohaselt usub kaks kolmandikku ELi kodanikest, et Euroopa Liidul peaks olema rohkem pädevusi, et tulla toime ootamatute kriisidega, nagu COVID-19, ning üle poole usub, et ELil peaks olema nende kriisidega tegelemiseks rohkem rahalisi vahendeid (6); arvestades, et praegusel tervishoiukriisil on väga oluline inimmõõde, ning arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid seepärast tegutsema solidaarsuse vaimus;

| D. | arvestades, et seni on ELSFi toetustest abi saanud 23 liikmesriiki ja üks ühinev riik, mida on mõjutanud sadakond looduskatastroofi, kogusummas ligikaudu 6,6 miljardit eurot (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seni on ELSFi toetustest abi saanud 23 liikmesriiki ja üks ühinev riik, mida on mõjutanud sadakond looduskatastroofi, kogusummas ligikaudu 6,6 miljardit eurot (7);

| E. | arvestades, et 2017. ja 2018. aastal esitati umbes kaks kolmandikku kõigist ELSFi taotlustest üleujutuste tõttu, hoolimata sellest, et aruandeperioodi iseloomustasid ka märkimisväärsed tormid, metsatulekahjud ja maavärinad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2017. ja 2018. aastal esitati umbes kaks kolmandikku kõigist ELSFi taotlustest üleujutuste tõttu, hoolimata sellest, et aruandeperioodi iseloomustasid ka märkimisväärsed tormid, metsatulekahjud ja maavärinad;

| F. | märkides, et ELSF on kasulik, nagu on rõhutatud komisjoni hinnangus, eelkõige seoses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste koormuse vähendamisega, et toetada taastepüüdlusi pärast suuri riiklikke või piirkondlikke looduskatastroofe või ulatuslikke rahvatervise hädaolukordi, nagu on määratletud nõukogu määruses (muudetud); |
| --- | --- |

F.

märkides, et ELSF on kasulik, nagu on rõhutatud komisjoni hinnangus, eelkõige seoses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste koormuse vähendamisega, et toetada taastepüüdlusi pärast suuri riiklikke või piirkondlikke looduskatastroofe või ulatuslikke rahvatervise hädaolukordi, nagu on määratletud nõukogu määruses (muudetud);

| G. | arvestades, et ELSFi reguleerivat raamistikku muudeti 2014. aastal määruse (EL) nr 661/2014 (8) muutmisega, millega eelkõige lihtsustati menetlusi, vähendati toetuse saamise taotluse esitamise järel vastamiseks kuluvat aega, täpsustati piirkondlike katastroofiolukordade puhul toetuse saamiseks esitatavate taotluste rahuldamise kriteeriumeid, pikendati rakendamisperioodi ja kehtestati ettemaksed, nagu parlament oli mitu korda palunud; arvestades, et uusi edusamme tehti määruse muutmisega 2020. aasta märtsis, eelkõige ettemaksete taseme tõstmise ja ELSFi vahendite eraldamise protsessi lihtsustamise osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELSFi reguleerivat raamistikku muudeti 2014. aastal määruse (EL) nr 661/2014 (8) muutmisega, millega eelkõige lihtsustati menetlusi, vähendati toetuse saamise taotluse esitamise järel vastamiseks kuluvat aega, täpsustati piirkondlike katastroofiolukordade puhul toetuse saamiseks esitatavate taotluste rahuldamise kriteeriumeid, pikendati rakendamisperioodi ja kehtestati ettemaksed, nagu parlament oli mitu korda palunud; arvestades, et uusi edusamme tehti määruse muutmisega 2020. aasta märtsis, eelkõige ettemaksete taseme tõstmise ja ELSFi vahendite eraldamise protsessi lihtsustamise osas;

| H. | arvestades, et ulatuslike katastroofide puhul esitatud taotlustest on rahuldatud taotluste osakaal 100 %, samas kui kõige tavapärasema kategooria, piirkondlike katastroofide puhul esitatud taotluste rahuldamise osakaal tõusis pärast ELSFi reguleeriva raamistiku läbivaatamist 2014. aastal 32 %-lt 85 %-le; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ulatuslike katastroofide puhul esitatud taotlustest on rahuldatud taotluste osakaal 100 %, samas kui kõige tavapärasema kategooria, piirkondlike katastroofide puhul esitatud taotluste rahuldamise osakaal tõusis pärast ELSFi reguleeriva raamistiku läbivaatamist 2014. aastal 32 %-lt 85 %-le;

| I. | arvestades, et kuigi määruse reform 2014. aastal aitas pikendada ELSFi rahalise toetuse taotluse ettevalmistamise ja esitamise tähtaega 10 nädalalt 12 nädalale, tuleb suurt osa juhtumitest veel ajakohastada, mis põhjustab viivitusi toetustele juurdepääsul; arvestades, et sel põhjusel peaks komisjon andma lihtsustatud suuniseid kohaldamisnõuete kohta ja vähendama seeläbi halduskoormust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi määruse reform 2014. aastal aitas pikendada ELSFi rahalise toetuse taotluse ettevalmistamise ja esitamise tähtaega 10 nädalalt 12 nädalale, tuleb suurt osa juhtumitest veel ajakohastada, mis põhjustab viivitusi toetustele juurdepääsul; arvestades, et sel põhjusel peaks komisjon andma lihtsustatud suuniseid kohaldamisnõuete kohta ja vähendama seeläbi halduskoormust;

| J. | arvestades, et kogu toetuse kasutamiseks kuluvat aega võiks veelgi lühendada, et täita pakiline vajadus ELi solidaarsuse järele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kogu toetuse kasutamiseks kuluvat aega võiks veelgi lühendada, et täita pakiline vajadus ELi solidaarsuse järele;

| K. | arvestades, et ELSFist antav abi hõlmab üksnes energeetika-, vee- ja reovee-, telekommunikatsiooni-, transpordi-, tervishoiu- ja haridustaristute endise olukorra taastamist, mitte Euroopa rohelises kokkuleppes nõutud katastroofidele ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema taristu taastamise lisakulusid, mida toetust saav riik peab rahastama omavahenditest ja muudest ELi fondidest, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELSFist antav abi hõlmab üksnes energeetika-, vee- ja reovee-, telekommunikatsiooni-, transpordi-, tervishoiu- ja haridustaristute endise olukorra taastamist, mitte Euroopa rohelises kokkuleppes nõutud katastroofidele ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema taristu taastamise lisakulusid, mida toetust saav riik peab rahastama omavahenditest ja muudest ELi fondidest, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond;

| L. | märkides huviga, et nagu näitas COVID-19 kriis, on ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja ELSFi vahel vaja suuremat koostoimet; tunnistades, et ELSF loodi selleks, et reageerida looduskatastroofidele lühikeses ja keskpikas perspektiivis, samal ajal kui ühtekuuluvuspoliitika (ERF ja Ühtekuuluvusfond) on suunatud elanikkonnakaitse, ennetava taristu, riskijuhtimise taristu ja vastupidavusmeetmete pikemaajalisele kavandamisele ja neisse investeerimisele, mis aitab seeläbi kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

L.

märkides huviga, et nagu näitas COVID-19 kriis, on ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja ELSFi vahel vaja suuremat koostoimet; tunnistades, et ELSF loodi selleks, et reageerida looduskatastroofidele lühikeses ja keskpikas perspektiivis, samal ajal kui ühtekuuluvuspoliitika (ERF ja Ühtekuuluvusfond) on suunatud elanikkonnakaitse, ennetava taristu, riskijuhtimise taristu ja vastupidavusmeetmete pikemaajalisele kavandamisele ja neisse investeerimisele, mis aitab seeläbi kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele;

| M. | tervitades komisjoni ettepanekut laiendada ELSFi kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka ulatuslikke rahvatervise hädaolukordi, ning määruse (EL) 2020/461 jõustumist; |
| --- | --- |

M.

tervitades komisjoni ettepanekut laiendada ELSFi kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka ulatuslikke rahvatervise hädaolukordi, ning määruse (EL) 2020/461 jõustumist;

| N. | arvestades, et looduskatastroofid võivad kliimamuutuste tõttu tõenäoliselt intensiivistuda ja sageneda; toonitades, et seetõttu on eriti kasulik 2014. aastal kehtestatud dünaamiline eelarve jaotamise mehhanism, mis võimaldas ELSFil toetada Itaaliat rekordsummaga 1,2 miljardit eurot pärast seal 2016. ja 2017. aastal toimunud maavärinaid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et looduskatastroofid võivad kliimamuutuste tõttu tõenäoliselt intensiivistuda ja sageneda; toonitades, et seetõttu on eriti kasulik 2014. aastal kehtestatud dünaamiline eelarve jaotamise mehhanism, mis võimaldas ELSFil toetada Itaaliat rekordsummaga 1,2 miljardit eurot pärast seal 2016. ja 2017. aastal toimunud maavärinaid;

| O. | arvestades, et ELSFi määruse artikli 7 kohaselt peaksid fondist rahastatavad toimingud olema kooskõlas ELi toimimise lepingu sätete ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega ning ELi poliitika ja meetmetega, eelkõige keskkonnakaitse, loodusõnnetuste ohu ennetamise ja juhtimise ning kliimamuutustega kohanemise valdkonnas, sealhulgas vajaduse korral ökosüsteemipõhiste lähenemisviisidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELSFi määruse artikli 7 kohaselt peaksid fondist rahastatavad toimingud olema kooskõlas ELi toimimise lepingu sätete ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega ning ELi poliitika ja meetmetega, eelkõige keskkonnakaitse, loodusõnnetuste ohu ennetamise ja juhtimise ning kliimamuutustega kohanemise valdkonnas, sealhulgas vajaduse korral ökosüsteemipõhiste lähenemisviisidega;

| P. | arvestades, et uues mitmeaastases finantsraamistikus nähakse ette uus eelarveeraldis, mida nimetatakse solidaarsus- ja hädaabireserviks ning mis hõlmab ELSFi ja hädaabireservi ning on ette nähtud ühelt poolt liikmesriikides või läbirääkijariikides ulatuslike katastroofide korral abi andmiseks hädaolukordades (ELSF) ning teisalt ELi või kolmandate riikide spetsiifiliste hädavajaduste rahuldamiseks, eelkõige humanitaarkriiside puhul (hädaabireserv); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et uues mitmeaastases finantsraamistikus nähakse ette uus eelarveeraldis, mida nimetatakse solidaarsus- ja hädaabireserviks ning mis hõlmab ELSFi ja hädaabireservi ning on ette nähtud ühelt poolt liikmesriikides või läbirääkijariikides ulatuslike katastroofide korral abi andmiseks hädaolukordades (ELSF) ning teisalt ELi või kolmandate riikide spetsiifiliste hädavajaduste rahuldamiseks, eelkõige humanitaarkriiside puhul (hädaabireserv);

| Q. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on keerulised ilmastikutingimused üks püsivatest teguritest, mis takistab tõsiselt äärepoolseimate piirkondade arengut; arvestades, et seetõttu tuleks vastu võtta erimeetmed, millega sätestatakse aluslepingute kohaldamise tingimused, sealhulgas ühine poliitika; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on keerulised ilmastikutingimused üks püsivatest teguritest, mis takistab tõsiselt äärepoolseimate piirkondade arengut; arvestades, et seetõttu tuleks vastu võtta erimeetmed, millega sätestatakse aluslepingute kohaldamise tingimused, sealhulgas ühine poliitika;

| R. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata äärepoolseimatele piirkondadele, saartele, mägipiirkondadele, hõredalt asustatud piirkondadele ning kõigile piirkondadele, mida eriti ohustavad looduskatastroofid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata äärepoolseimatele piirkondadele, saartele, mägipiirkondadele, hõredalt asustatud piirkondadele ning kõigile piirkondadele, mida eriti ohustavad looduskatastroofid;

| S. | arvestades, et ELSFi määrus ei võimalda praegu esitada abitaotlusi piiriüleselt, kuigi teatavad looduskatastroofide suhtes eriti haavatavad piirkonnad, näiteks mägipiirkonnad, asuvad sageli piiri ääres; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELSFi määrus ei võimalda praegu esitada abitaotlusi piiriüleselt, kuigi teatavad looduskatastroofide suhtes eriti haavatavad piirkonnad, näiteks mägipiirkonnad, asuvad sageli piiri ääres;

1.

väljendab muret asjaolu pärast, et kliimamuutuse tõttu sagenevad ja intensiivistuvad ekstreemsed ilmastikunähtused ja looduskatastroofid; on arvamusel, et äärmiselt oluline on investeerida ennetustegevusse ja kliimamuutuste leevendamisse kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega; rõhutab, et liikmesriigid peavad tegema rohkem jõupingutusi investeerimaks kliimamõju leevendamise meetmetesse, pidades silmas, et paljud looduskatastroofid on inimtegevuse otsene tagajärg ning et üleujutused, maavärinad, metsatulekahjud, põuad ja muud loodusõnnetused võivad väljuda kontrolli alt, mis nõuab piisavate meetmete võtmist;

2.

märgib, et ELSF on üks ELi solidaarsuse konkreetsemaid väljendusvorme ning et kõik ELi kodanikud ootavad katastroofide või tõsiste rahvatervise hädaolukordade puhul solidaarsust;

3.

märgib murega, et viimastel aastatel on ELi elanikud seisnud silmitsi mitme katastroofiga, mis on hävitanud inimelusid, vara, keskkonda ja kultuuripärandit;

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et praegu juhtub korrapäraselt suuri ja piirkondlikke looduskatastroofe ja ulatuslikke rahvatervise hädaolukordi, mille hiljutisteks näideteks on COVID-19 pandeemia, mis mõjutab rängalt kõigi eurooplaste elu ja Euroopa majandust, metsatulekahjud kogu mandril, sealhulgas ebatavalistes kohtades, nagu Arktika, ning rida tugevaid maavärinaid Euroopas, eelkõige Itaalias 2016. ja 2017. aastal, mis põhjustas sadu surmajuhtumeid ja ligikaudu 22 miljardit eurot kahju, ning Horvaatias 2020. aasta märtsis ja 2020. aasta detsembris; osutab ühtlasi sellele, et tormid, äärmuslikud vihmasajud ja üleujutused on põhjustanud suuri kahjustusi paljudes linnades ja orgudes, ning aina tugevamad orkaanid on külvanud hävingut äärepoolseimates piirkondades, näiteks 2017. aastal orkaan Irma Saint-Martinil ja 2019. aastal orkaan Lorenzo Assooridel, mis olid eriti hävitavad; tuletab sellega seoses meelde, et kliimamuutused avaldab sageli kõige rohkem mõju haavatavatele piirkondadele, nagu saared ning mägipiirkonnad, hõredalt asustatud ja äärepoolseimad piirkonnad;

5.

osutab asjaolule, et abi ja rahalised vahendid tuleb saata mõjutatud piirkondadele võimalikult kiiresti, lihtsalt ja paindlikult, ning rõhutab, et ELSFi ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi, Euroopa Regionaalarengu Fondi kliimamuutustega kohanemise komponendi ja territoriaalse koostöö programmide koostoime on hädavajalik, et luua terviklik reageerimis- ja vastupanuvõime pakett; kutsub komisjoni üles jätkama tööd ELSFi lihtsustatud kasutamist käsitlevate suunistega, et hõlbustada riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste tegevust; rõhutab, et ELSFi ja muu hulgas eespool nimetatud ELi rahastamisvahendite koostoimet tuleks kasutada paindlikult ja täies ulatuses; tuletab meelde, et iga toetust saava riigi rakendamisaruandes tuleks üksikasjalikult kirjeldada ennetusmeetmeid, sealhulgas ELi struktuurifondide kasutamist, mis on võetud või välja pakutud tulevase kahju piiramiseks ja sarnaste looduskatastroofide kordumise vältimiseks võimalikult suures ulatuses;

6.

osutab asjaolule, et ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti andmetel on viimase 20 aasta jooksul (2000–2019) toimunud 7 348 suurt loodusõnnetust, mis nõudsid 1,23 miljonit inimelu, mõjutasid 4,2 miljardit inimest ja põhjustasid üleilmset majanduslikku kahju 2,97 triljonit USA dollarit;

7.

osutab asjaolule, et Euroopa Keskkonnaameti (EEA) andmetel põhjustasid kliimaga seotud äärmuslikud ilmastikunähtused aastatel 1980–2019 EMP liikmesriikides majanduslikku kahju hinnanguliselt kokku 446 miljardit eurot;

8.

on seisukohal, et ulatuslikel ja piirkondlikel looduskatastroofidel ning ulatuslikel rahvatervise hädaolukordadel on sügavam majanduslik ja sotsiaalne mõju kõige vähem arenenud ja kõige haavatavamatel territooriumidel, nagu saared, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud piirkonnad, ning et seetõttu tuleks ELSFi raames võtta nendel territooriumidel asjakohasemaid meetmeid;

Katastroofide ohjamine, kahjude hindamine ja menetluste lihtsustamine

Katastroofide ohjamine, kahjude hindamine ja menetluste lihtsustamine

| 9. | võtab teadmiseks erinevad katastroofiohud, millega EL silmitsi seisab, ja toonitab, et teatavate loodusõnnetuste tõsidus ei ole tingitud üksnes kliimamuutustest, vaid mõnel juhul mõjutavad neid ka antropogeensed tegurid, sealhulgas ettevaatamatu ruumiline planeerimine; on seisukohal, et on ülioluline investeerida Euroopa katastroofiennetusse ja katastroofiohu haldamisse, rajades ennetavat taristut; soovitab sellega seoses liikmesriikidel koostada koos komisjoniga katastroofide ennetamise ja ohjamise plaanid, mis võimaldaksid kahjustuste täpset ja kiiret hindamist; rõhutab, et ELSF peaks olema lihtne vahend, mille EL saab teha kättesaadavaks riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks erinevad katastroofiohud, millega EL silmitsi seisab, ja toonitab, et teatavate loodusõnnetuste tõsidus ei ole tingitud üksnes kliimamuutustest, vaid mõnel juhul mõjutavad neid ka antropogeensed tegurid, sealhulgas ettevaatamatu ruumiline planeerimine; on seisukohal, et on ülioluline investeerida Euroopa katastroofiennetusse ja katastroofiohu haldamisse, rajades ennetavat taristut; soovitab sellega seoses liikmesriikidel koostada koos komisjoniga katastroofide ennetamise ja ohjamise plaanid, mis võimaldaksid kahjustuste täpset ja kiiret hindamist; rõhutab, et ELSF peaks olema lihtne vahend, mille EL saab teha kättesaadavaks riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele;

| 10. | kutsub komisjoni üles jätkama ELSFi tulevase reformi raames tööd taotlusmenetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks liikmesriikide jaoks, pöörates näiteks erilist tähelepanu ELSFi kasutuselevõtu taotluste lihtsustamisele mitmes piirkonnas seoses piiriüleste katastroofidega, et tagada kiirem reageerimine ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ning ulatuslike rahvatervise hädaolukordade teravnemisele; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles jätkama ELSFi tulevase reformi raames tööd taotlusmenetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks liikmesriikide jaoks, pöörates näiteks erilist tähelepanu ELSFi kasutuselevõtu taotluste lihtsustamisele mitmes piirkonnas seoses piiriüleste katastroofidega, et tagada kiirem reageerimine ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ning ulatuslike rahvatervise hädaolukordade teravnemisele;

| 11. | leiab, et kliimamuutuse ja looduskatastroofide intensiivistumise tõttu on territooriumid ja piirkonnad aina haavatavamad; kutsub komisjoni sellega seoses üles kavandama ELSFi muutmist, et paremini arvestada piirkondlike katastroofidega tegelemisega; toonitab lisaks ERFi programmide rolli koostoimes maaelu arengu programmidega selliste riskide ennetamisel ja leevendamisel nagu tektoonilised ja hüdrogeoloogilised riskid; võtab samuti teadmiseks, et põuad lisati 2014. aasta muutmise käigus ELSFi määruse kohaldamisalasse, kuid märgib, et need on ELis toimuva ilmastikuarengu korduv tunnus ja nende majanduslikku mõju on raske hinnata; kutsub komisjoni üles hindama põudade konkreetseid mõjusid ja neid ELSFi tulevase reformi raames asjakohaselt käsitlema; |
| --- | --- |

11.

leiab, et kliimamuutuse ja looduskatastroofide intensiivistumise tõttu on territooriumid ja piirkonnad aina haavatavamad; kutsub komisjoni sellega seoses üles kavandama ELSFi muutmist, et paremini arvestada piirkondlike katastroofidega tegelemisega; toonitab lisaks ERFi programmide rolli koostoimes maaelu arengu programmidega selliste riskide ennetamisel ja leevendamisel nagu tektoonilised ja hüdrogeoloogilised riskid; võtab samuti teadmiseks, et põuad lisati 2014. aasta muutmise käigus ELSFi määruse kohaldamisalasse, kuid märgib, et need on ELis toimuva ilmastikuarengu korduv tunnus ja nende majanduslikku mõju on raske hinnata; kutsub komisjoni üles hindama põudade konkreetseid mõjusid ja neid ELSFi tulevase reformi raames asjakohaselt käsitlema;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama teadusuuringuid ja haridust, et luua süsteem, mis tagab katastroofide ennetamiseks ja ohjamiseks ning selliste kriiside mõju vähendamiseks parema valmisoleku; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama teadusuuringuid ja haridust, et luua süsteem, mis tagab katastroofide ennetamiseks ja ohjamiseks ning selliste kriiside mõju vähendamiseks parema valmisoleku;

| 13. | nõuab suuremat koordineerimist ja koostööd liikmesriikide teadus- ja arendusasutuste vahel, eriti seal, kus esinevad sarnased ohud; nõuab varajase hoiatamise süsteemide tugevdamist liikmesriikides ning eri varajase hoiatamise süsteemide vaheliste ühenduste loomist ja tugevdamist; |
| --- | --- |

13.

nõuab suuremat koordineerimist ja koostööd liikmesriikide teadus- ja arendusasutuste vahel, eriti seal, kus esinevad sarnased ohud; nõuab varajase hoiatamise süsteemide tugevdamist liikmesriikides ning eri varajase hoiatamise süsteemide vaheliste ühenduste loomist ja tugevdamist;

| 14. | soovitab liikmesriikidel määrata oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kindlaks investeeringud, projektid ja vahendid, et loodusõnnetustest ja tervisekatastroofidest tulenevat kahju ennetada ja piirata; |
| --- | --- |

14.

soovitab liikmesriikidel määrata oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kindlaks investeeringud, projektid ja vahendid, et loodusõnnetustest ja tervisekatastroofidest tulenevat kahju ennetada ja piirata;

| 15. | kutsub komisjoni üles tagama katastroofiolukordades haldust ja insitutsiooniliste koordineerimisstruktuuride kasutamist puudutavate heade tavade levitamise; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles tagama katastroofiolukordades haldust ja insitutsiooniliste koordineerimisstruktuuride kasutamist puudutavate heade tavade levitamise;

| 16. | osutab raskustele, mida toetust saavatel riikidel esineb väga lühikese aja jooksul kahjude täpse summa kindlaks tegemisega, ning soovitab komisjonil koostada lihtsustatud meetodite suunised, mida kasutada ELSFi vahenditest makstava toetuse summa kindlaksmääramisel, ka selleks, et minimeerida vigade ja edasiste viivituste potentsiaali; |
| --- | --- |

16.

osutab raskustele, mida toetust saavatel riikidel esineb väga lühikese aja jooksul kahjude täpse summa kindlaks tegemisega, ning soovitab komisjonil koostada lihtsustatud meetodite suunised, mida kasutada ELSFi vahenditest makstava toetuse summa kindlaksmääramisel, ka selleks, et minimeerida vigade ja edasiste viivituste potentsiaali;

| 17. | toonitab asjaolu, et ELSFi kasutamine on soodustanud õppimisprotsessi riiklikes ja kohalikes ametiasutustes, mis on ajendanud neid oma laiemat katastroofiohu juhtimise poliitikat hindama; rõhutab vajadust vähendada bürokraatlikku koormust ja abistada toetust saavate riikide suutlikkuse suurendamist tehnilise ja haldustoega, et aidata neil välja töötada juhtimis- ja pikaajalisi strateegiaid, mille eesmärk on vähendada ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ning ulatuslike rahvatervise hädaolukordade mõju; kutsub liikmesriike üles parandama teabevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega hindamise, taotluste ettevalmistamise ja projektide rakendamise järjestikustes etappides, et haldusmenetlusi kiirendada; |
| --- | --- |

17.

toonitab asjaolu, et ELSFi kasutamine on soodustanud õppimisprotsessi riiklikes ja kohalikes ametiasutustes, mis on ajendanud neid oma laiemat katastroofiohu juhtimise poliitikat hindama; rõhutab vajadust vähendada bürokraatlikku koormust ja abistada toetust saavate riikide suutlikkuse suurendamist tehnilise ja haldustoega, et aidata neil välja töötada juhtimis- ja pikaajalisi strateegiaid, mille eesmärk on vähendada ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ning ulatuslike rahvatervise hädaolukordade mõju; kutsub liikmesriike üles parandama teabevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega hindamise, taotluste ettevalmistamise ja projektide rakendamise järjestikustes etappides, et haldusmenetlusi kiirendada;

| 18. | kutsub komisjoni üles keskenduma ELSFi tulevasel muutmisel nii palju kui võimalik piirkondadele, mida ulatuslikud või piirkondlikud looduskatastroofid või ulatuslikud rahvatervise hädaolukorrad kõige rohkem ohustavad, eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele, saartele, mägipiirkondadele ja piirkondadele, mis on seismiliselt või vulkaaniliselt aktiivsed või mida tulevikus ohustavad rahvatervisega seotud kriisid; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles keskenduma ELSFi tulevasel muutmisel nii palju kui võimalik piirkondadele, mida ulatuslikud või piirkondlikud looduskatastroofid või ulatuslikud rahvatervise hädaolukorrad kõige rohkem ohustavad, eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele, saartele, mägipiirkondadele ja piirkondadele, mis on seismiliselt või vulkaaniliselt aktiivsed või mida tulevikus ohustavad rahvatervisega seotud kriisid;

| 19. | leiab, et tuleb teha kokkuvõte ülemeremaid ja -territooriume (ÜMT) tabanud varasemate orkaanide hävitustööst; on arvamusel, et hädaabireservi ja muid välisabivahendeid tuleks täiel määral ära kasutada tekkinud kahju leevendamiseks; on samuti veendunud, et nendele välisabivahenditele tuleb ÜMT abistamiseks eraldada piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

19.

leiab, et tuleb teha kokkuvõte ülemeremaid ja -territooriume (ÜMT) tabanud varasemate orkaanide hävitustööst; on arvamusel, et hädaabireservi ja muid välisabivahendeid tuleks täiel määral ära kasutada tekkinud kahju leevendamiseks; on samuti veendunud, et nendele välisabivahenditele tuleb ÜMT abistamiseks eraldada piisavad rahalised vahendid;

Rahastamise allikad ja assigneeringute eraldamise kiirus

Rahastamise allikad ja assigneeringute eraldamise kiirus

| 20. | osutab asjaolule, et komisjoni 27. mai 2020. aasta muudettud ettepanekus 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku kohta nägi komisjon ELSFile ette maksimaalse aastaeelarve 1 miljard eurot (2018. aasta hindades), kuid täheldab, et uue mitmeaastase finantsraamistiku lepingu kohaselt liideti ELSF hädaabireserviga, mida nimetatakse nüüd solidaarsus- ja hädaabireserviks ja millele eraldatud aastane kogueelarve on 1,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

20.

osutab asjaolule, et komisjoni 27. mai 2020. aasta muudettud ettepanekus 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku kohta nägi komisjon ELSFile ette maksimaalse aastaeelarve 1 miljard eurot (2018. aasta hindades), kuid täheldab, et uue mitmeaastase finantsraamistiku lepingu kohaselt liideti ELSF hädaabireserviga, mida nimetatakse nüüd solidaarsus- ja hädaabireserviks ja millele eraldatud aastane kogueelarve on 1,2 miljardit eurot;

| 21. | on seisukohal, et solidaarsus- ja hädaabireservi kehtestamine võib suurendada paindlikkust; juhib siiski tähelepanu sellele, et praegusel kujul on ELSFi vahendite eraldamine endiselt ebakindel, kuna see sõltub hädaabireservi raames eraldatud summadest; peab seega vajalikuks solidaarsus- ja hädaabireservi haldamist tähelepanelikult jälgida, et teha kindlaks, kas selle uue finantsinstrumendiga ette nähtud rahastamissumma ja jaotamispõhimõtted vastavad ELSFi vajadustele seoses selle kohaldamisala laiendamisega ning eelkõige ulatuslikest ja piirkondlikest looduskatastroofidest ning ulatuslikest rahvatervise hädaolukordadest tingitud hädaolukordade sagenemise ja ulatuse suurenemisega; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et solidaarsus- ja hädaabireservi kehtestamine võib suurendada paindlikkust; juhib siiski tähelepanu sellele, et praegusel kujul on ELSFi vahendite eraldamine endiselt ebakindel, kuna see sõltub hädaabireservi raames eraldatud summadest; peab seega vajalikuks solidaarsus- ja hädaabireservi haldamist tähelepanelikult jälgida, et teha kindlaks, kas selle uue finantsinstrumendiga ette nähtud rahastamissumma ja jaotamispõhimõtted vastavad ELSFi vajadustele seoses selle kohaldamisala laiendamisega ning eelkõige ulatuslikest ja piirkondlikest looduskatastroofidest ning ulatuslikest rahvatervise hädaolukordadest tingitud hädaolukordade sagenemise ja ulatuse suurenemisega;

| 22. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aasta märtsis vastu võetud muudetud ELSF võimaldas tõsta ettemaksete väärtust 10 %-lt 25 %-le eeldatava toetuse summast ning tõsta maksimumsummat endiselt 30 miljonilt eurolt 100 miljoni eurole; juhib sellega seoses tähelepanu ettemaksete tähtsusele abiprogrammide tõhususe suurendamisel, eelkõige piiratud alternatiivsete rahastamisallikatega piirkondades ja kohalikes kogukondades; palub komisjonil kaaluda lisaviise selle võimaluse edendamiseks ning nõuab suuremate operatiivmeetmete võtmist, et vähendada ettemaksete tegemise keskmist aega, tagades samal ajal ELi eelarve kaitse; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2020. aasta märtsis vastu võetud muudetud ELSF võimaldas tõsta ettemaksete väärtust 10 %-lt 25 %-le eeldatava toetuse summast ning tõsta maksimumsummat endiselt 30 miljonilt eurolt 100 miljoni eurole; juhib sellega seoses tähelepanu ettemaksete tähtsusele abiprogrammide tõhususe suurendamisel, eelkõige piiratud alternatiivsete rahastamisallikatega piirkondades ja kohalikes kogukondades; palub komisjonil kaaluda lisaviise selle võimaluse edendamiseks ning nõuab suuremate operatiivmeetmete võtmist, et vähendada ettemaksete tegemise keskmist aega, tagades samal ajal ELi eelarve kaitse;

| 23. | osutab asjaolule, et enamik äärepoolseimates piirkondades asuvaid suuri hooneid (nt sadamad, lennujaamad ja haiglad) on üldkasutatavad hooned ning vaatamata sellele, et need on nende väikeste territooriumide toimimiseks hädavajalikud, on need keskkonnakatastroofide ees kaitsetud; on seetõttu veendunud, et ELSFi rahaline toetus äärepoolseimatele piirkondadele peaks olema suurem kui 2,5 % varasemate katastroofide leevendamiseks saadud summast, et võimaldada neil kiiresti endise olukorra juurde naasta ja seda parandada; |
| --- | --- |

23.

osutab asjaolule, et enamik äärepoolseimates piirkondades asuvaid suuri hooneid (nt sadamad, lennujaamad ja haiglad) on üldkasutatavad hooned ning vaatamata sellele, et need on nende väikeste territooriumide toimimiseks hädavajalikud, on need keskkonnakatastroofide ees kaitsetud; on seetõttu veendunud, et ELSFi rahaline toetus äärepoolseimatele piirkondadele peaks olema suurem kui 2,5 % varasemate katastroofide leevendamiseks saadud summast, et võimaldada neil kiiresti endise olukorra juurde naasta ja seda parandada;

| 24. | märgib, et ettemakseteni jõudmiseks kulub keskmiselt viis kuud, ning kutsub komisjoni üles looma reageerimisvõimelisemaid lahendusi; |
| --- | --- |

24.

märgib, et ettemakseteni jõudmiseks kulub keskmiselt viis kuud, ning kutsub komisjoni üles looma reageerimisvõimelisemaid lahendusi;

| 25. | märgib samuti, et toetusesaajani jõuab ELSFi toetuse kogusumma keskmiselt ühe aastaga; kutsub komisjoni üles uurima tulevase reformi seoses võimalusi, kuidas lihtsustada ja muuta vahendite eraldamine võimalikult paindlikuks, et tagada kiire tegutsemine ja viivitamatu abi katastroofis kannatanud piirkondadele ja/või riikidele; |
| --- | --- |

25.

märgib samuti, et toetusesaajani jõuab ELSFi toetuse kogusumma keskmiselt ühe aastaga; kutsub komisjoni üles uurima tulevase reformi seoses võimalusi, kuidas lihtsustada ja muuta vahendite eraldamine võimalikult paindlikuks, et tagada kiire tegutsemine ja viivitamatu abi katastroofis kannatanud piirkondadele ja/või riikidele;

| 26. | leiab, võttes arvesse eespool toodut ja fondi kohaldamisala laiendamist, et tulevikus võib osutuda vajalikuks ELSFi eelarve hindamine, millele võib vajaduse korral järgneda vastav rahastamise kohandamine, et tagada ELi solidaarsuse jaoks tõeline vahend ja piisavalt suur eelarve, et tulla tõhusalt toime ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ja ulatuslike rahvatervise hädaolukordadega, mitte ainult selleks, et kõrvaldada kahjusid, vaid ka selleks, et suurendada vastupanuvõimet kliimamuutusele; |
| --- | --- |

26.

leiab, võttes arvesse eespool toodut ja fondi kohaldamisala laiendamist, et tulevikus võib osutuda vajalikuks ELSFi eelarve hindamine, millele võib vajaduse korral järgneda vastav rahastamise kohandamine, et tagada ELi solidaarsuse jaoks tõeline vahend ja piisavalt suur eelarve, et tulla tõhusalt toime ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ja ulatuslike rahvatervise hädaolukordadega, mitte ainult selleks, et kõrvaldada kahjusid, vaid ka selleks, et suurendada vastupanuvõimet kliimamuutusele;

| 27. | rõhutab, et ELSFi toetuste andmine, haldamine ja rakendamine peaks olema võimalikult läbipaistev ning et toetusi tuleb kasutada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et ELSFi toetuste andmine, haldamine ja rakendamine peaks olema võimalikult läbipaistev ning et toetusi tuleb kasutada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega;

Riskide ennetamine ja taastamistööde kvaliteet

Riskide ennetamine ja taastamistööde kvaliteet

| 28. | nõuab, et fondist toetuse saamiseks kõlblike projektide kindlaksmääramise kriteeriumites võetaks rohkem arvesse uusimaid riskiennetuse põhimõtteid, ning nõuab, et eesseisva muutmise käigus integreeritaks ELSFi määruse artiklisse 3 täielikult parema taastamise põhimõte, et aidata kaasa nende piirkondade taristu kvaliteedi parandamisele ülesehituse ajal ja valmistada neid ennetava taristu ehitamise abil paremini ette tulevaste katastroofide vältimiseks; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et fondist toetuse saamiseks kõlblike projektide kindlaksmääramise kriteeriumites võetaks rohkem arvesse uusimaid riskiennetuse põhimõtteid, ning nõuab, et eesseisva muutmise käigus integreeritaks ELSFi määruse artiklisse 3 täielikult parema taastamise põhimõte, et aidata kaasa nende piirkondade taristu kvaliteedi parandamisele ülesehituse ajal ja valmistada neid ennetava taristu ehitamise abil paremini ette tulevaste katastroofide vältimiseks;

| 29. | on seisukohal, et Euroopa Investeerimispanga rakendatavaid raamlaenu tüüpi tehinguid võiks samuti kasutada vastupidavamate, kindlamate ja ökoloogilisemate taristute ülesehitamise finantseerimiseks; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et Euroopa Investeerimispanga rakendatavaid raamlaenu tüüpi tehinguid võiks samuti kasutada vastupidavamate, kindlamate ja ökoloogilisemate taristute ülesehitamise finantseerimiseks;

| 30. | nõuab, et komisjon tugevdaks ja lihtsustaks ELSFi, ühtekuuluvuspoliitika fondide ja ELi elanikkonnakaitse mehhanismi vahelist koostoimet, et tagada taastamisprojektide puhul tõhus ja struktureeritud riskijuhtimine nii lühemas, keskmises kui ka pikemas plaanis, eelistades seejuures mitte ainult kestlike, energia- ja ressursitõhusate taristute ülesehitamist, vaid võttes kasutusele ka ennetusmeetmeid; kutsub komisjoni samuti üles ilmutama paindlikkust programmitöös ja seoses riiklike või piirkondlike kavade muutmisega, kui tegemist on ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofidega ning ulatuslike rahvatervise hädaolukordadega; kordab sellega seoses, et ELSFi finantsabi peaks keskenduma suuremale vastupanuvõimele ja investeeringute kestlikkusele mõjutatud piirkondades; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et komisjon tugevdaks ja lihtsustaks ELSFi, ühtekuuluvuspoliitika fondide ja ELi elanikkonnakaitse mehhanismi vahelist koostoimet, et tagada taastamisprojektide puhul tõhus ja struktureeritud riskijuhtimine nii lühemas, keskmises kui ka pikemas plaanis, eelistades seejuures mitte ainult kestlike, energia- ja ressursitõhusate taristute ülesehitamist, vaid võttes kasutusele ka ennetusmeetmeid; kutsub komisjoni samuti üles ilmutama paindlikkust programmitöös ja seoses riiklike või piirkondlike kavade muutmisega, kui tegemist on ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofidega ning ulatuslike rahvatervise hädaolukordadega; kordab sellega seoses, et ELSFi finantsabi peaks keskenduma suuremale vastupanuvõimele ja investeeringute kestlikkusele mõjutatud piirkondades;

Tervisealased hädaolukorrad

Tervisealased hädaolukorrad

| 31. | väljendab heameelt selle üle, et pärast komisjoni 13. märtsil 2020 aastal tehtud ettepaneku kohaselt läbi viidud ELSFi reguleeriva raamistiku muutmist laiendati rahastamiskõlblike tegevuste määratlust ka ulatuslikele rahvatervise hädaolukordadele ning need ei hõlma üksnes meditsiinilist abi, vaid ka meetmeid haiguste leviku ennetamiseks, jälgimiseks ja ohjamiseks; |
| --- | --- |

31.

väljendab heameelt selle üle, et pärast komisjoni 13. märtsil 2020 aastal tehtud ettepaneku kohaselt läbi viidud ELSFi reguleeriva raamistiku muutmist laiendati rahastamiskõlblike tegevuste määratlust ka ulatuslikele rahvatervise hädaolukordadele ning need ei hõlma üksnes meditsiinilist abi, vaid ka meetmeid haiguste leviku ennetamiseks, jälgimiseks ja ohjamiseks;

| 32. | tuletab meelde, et fondi kohaldamisala laiendamine COVID-19 pandeemia mõjudega võitlemiseks on näidanud, et ELSFi suudab olla paindlikum nii selle kohaldamisalas kui ka rahastamiskõlblikkuses ning võib pakkuda abi mitte ainult ulatuslike looduskatastroofide korral, vaid ka kiiret abi muude ulatuslike katastroofide, näiteks pandeemiate korral; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et fondi kohaldamisala laiendamine COVID-19 pandeemia mõjudega võitlemiseks on näidanud, et ELSFi suudab olla paindlikum nii selle kohaldamisalas kui ka rahastamiskõlblikkuses ning võib pakkuda abi mitte ainult ulatuslike looduskatastroofide korral, vaid ka kiiret abi muude ulatuslike katastroofide, näiteks pandeemiate korral;

| 33. | on seisukohal, et ELSFi kohaldamisala laiendamine nõuab selle eelarve suurendamist; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et ELSFi kohaldamisala laiendamine nõuab selle eelarve suurendamist;

| 34. | teeb ettepaneku, et komisjon ja liikmesriigid tõhustaksid koostööd Maailma Terviseorganisatsiooni asjaomaste teenistustega, mis on spetsialiseerunud hädaolukordadeks valmisolekule, et töötada välja tervisealaste hädaolukordade kiirreageerimisplaanid; |
| --- | --- |

34.

teeb ettepaneku, et komisjon ja liikmesriigid tõhustaksid koostööd Maailma Terviseorganisatsiooni asjaomaste teenistustega, mis on spetsialiseerunud hädaolukordadeks valmisolekule, et töötada välja tervisealaste hädaolukordade kiirreageerimisplaanid;

Fondi jagatava rahalise toetuse nähtavus

Fondi jagatava rahalise toetuse nähtavus

| 35. | kordab, kui oluline on teavitada üldsust ELSFist tulenevast käegakatsutavast kasust, et suurendada veelgi kodanike usaldust ELi vahendite ja programmide vastu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama fondi jagatava toetuse nähtavust õigeaegse ja sihipärase kommunikatsioonitegevuse abil ning seadma samal ajal prioriteediks kiire vastamise ja abi andmise, eelkõige selleks, et rõhutada ELi lisaväärtust ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ja ulatuslike rahvatervise hädaolukordade puhul, mis tõendaks ilmekalt ELi solidaarsust ja liidu suutlikkust praktikas rakendada vastastikuse abi põhimõtet eelarvevahendite kasutusse andmise kaudu; palub samuti, et komisjon kohustaks määruse tulevase muutmise raames toetust saavaid riike teavitama oma kodanikke ELi rahalisest toetusest rakendatavatele meetmetele; |
| --- | --- |

35.

kordab, kui oluline on teavitada üldsust ELSFist tulenevast käegakatsutavast kasust, et suurendada veelgi kodanike usaldust ELi vahendite ja programmide vastu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama fondi jagatava toetuse nähtavust õigeaegse ja sihipärase kommunikatsioonitegevuse abil ning seadma samal ajal prioriteediks kiire vastamise ja abi andmise, eelkõige selleks, et rõhutada ELi lisaväärtust ulatuslike ja piirkondlike looduskatastroofide ja ulatuslike rahvatervise hädaolukordade puhul, mis tõendaks ilmekalt ELi solidaarsust ja liidu suutlikkust praktikas rakendada vastastikuse abi põhimõtet eelarvevahendite kasutusse andmise kaudu; palub samuti, et komisjon kohustaks määruse tulevase muutmise raames toetust saavaid riike teavitama oma kodanikke ELi rahalisest toetusest rakendatavatele meetmetele;

o

o o

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

1

(2)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 13.

2

(3)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 140.

3

(4)  ELT L 99, 31.3.2020, lk 9.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/news/et/press-room/20201113IPR91602/73-eesti-elanikest-elil-peab-olema-rohkem-padevusi-pandeemiaga-voitlemiseks

6

(7)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/stories/s/An-overview-of-the-EU-Solidarity-Fund-2002-2019/qpif-qzyn

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 661/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (ELT L 189, 27.6.2014, lk 143).

8

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/9

---

P9_TA(2021)0227

Lossimiskohustuse eesmärkide täitmise tagamine ühise kalanduspoliitika artikli 15 alusel

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika artikli 15 kohase lossimiskohustuse eesmärkide täitmise kohta (2019/2177(INI))

(2022/C 15/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2019. aasta teatist ühise kalanduspoliitika olukorra ja 2020. aasta kalapüügivõimalusi käsitleva konsultatsiooni kohta (COM(2019)0274), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2019. aasta teatist ühise kalanduspoliitika olukorra ja 2020. aasta kalapüügivõimalusi käsitleva konsultatsiooni kohta (COM(2019)0274),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuni 2020. aasta teatist „Säästvam kalapüük ELis: ülevaade olukorrast ja suunad 2021. aastaks“ (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuni 2020. aasta teatist „Säästvam kalapüük ELis: ülevaade olukorrast ja suunad 2021. aastaks“ (COM(2020)0248),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) aruandeid, milles hinnatakse Põhjamere lossimiskohustuse (2016–2017), loodepiirkonna vete lossimiskohustuse (2016–2017) ning Põhjamere ja loodepiirkonna vete (2015–2017) makrelli lossimiskohustuse täitmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) aruandeid, milles hinnatakse Põhjamere lossimiskohustuse (2016–2017), loodepiirkonna vete lossimiskohustuse (2016–2017) ning Põhjamere ja loodepiirkonna vete (2015–2017) makrelli lossimiskohustuse täitmist,

| — | võttes arvesse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) täiskogu aruandeid (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 ja 17-01) ning komitee aruandeid „Evaluation of Member States’ Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019)“ (lossimiskohustust käsitlevate 2019. aasta riiklike aruannete hindamine) (Adhoc-20-02), „Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy“ (ühise kalanduspoliitika tulemuslikkuse seire) (Ad hoc-20-01) ja „Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation“ (lossimiskohustust ja tehniliste meetmete määrust käsitlevate ühiste soovituste hindamine) (STECF-20-04), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) täiskogu aruandeid (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 ja 17-01) ning komitee aruandeid „Evaluation of Member States’ Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019)“ (lossimiskohustust käsitlevate 2019. aasta riiklike aruannete hindamine) (Adhoc-20-02), „Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy“ (ühise kalanduspoliitika tulemuslikkuse seire) (Ad hoc-20-01) ja „Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation“ (lossimiskohustust ja tehniliste meetmete määrust käsitlevate ühiste soovituste hindamine) (STECF-20-04),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2017/159, millega rakendatakse kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2017/159, millega rakendatakse kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist (3),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu ajakirjas Journal of Marine Science avaldatud artiklit „The unintended impact of the European discard ban“ (Euroopa lossimiskohustuse soovimatu mõju) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu ajakirjas Journal of Marine Science avaldatud artiklit „The unintended impact of the European discard ban“ (Euroopa lossimiskohustuse soovimatu mõju) (4),

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni tellitud uuringut „Liidu kalanduse kontrollisüsteemi rakendamine liikmesriikides (2014–2019)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni tellitud uuringut „Liidu kalanduse kontrollisüsteemi rakendamine liikmesriikides (2014–2019)“,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni taotletud uuringuid lossimiskohustuse ja püüki piiravate liikide kohta mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades Põhjameres (5), loodepiirkonna vetes (6) ja edelapiirkonna vetes (7) ning uuringuid tagasiheite keelu, lossimiskohustuse ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kohta Vahemere lääneosas (8), (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni taotletud uuringuid lossimiskohustuse ja püüki piiravate liikide kohta mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades Põhjameres (5), loodepiirkonna vetes (6) ja edelapiirkonna vetes (7) ning uuringuid tagasiheite keelu, lossimiskohustuse ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kohta Vahemere lääneosas (8), (9),

| — | võttes arvesse 2019. aastal avaldatud raamatut „The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi- jurisdictional fisheries“ (10) (ELi lossimiskohustus ning tagasiheite vähendamine mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades, mis hõlmavad mitut jurisdiktsiooni), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aastal avaldatud raamatut „The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi- jurisdictional fisheries“ (10) (ELi lossimiskohustus ning tagasiheite vähendamine mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades, mis hõlmavad mitut jurisdiktsiooni),

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2019. aastal avaldatud aruannet „A third assessment of global marine fisheries discards“ (ülemaailmse merekalapüügi tagasiheite kolmas hinnang), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2019. aastal avaldatud aruannet „A third assessment of global marine fisheries discards“ (ülemaailmse merekalapüügi tagasiheite kolmas hinnang),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0147/2021),

| A. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgi nr 14 siht 14.4 ergutab rahvusvahelist üldsust reguleerima 2020. aastaks tõhusalt kalapüüki, lõpetama ülepüügi ja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning hävitavate tagajärgedega kalastusviiside kasutamise ning rakendama teaduspõhised majandamiskavad 2020. aastaks, et taastada kalavarud võimalikult lühikese aja jooksul vähemalt sellisel tasemel, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse vastavalt nende bioloogilistele omadustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgi nr 14 siht 14.4 ergutab rahvusvahelist üldsust reguleerima 2020. aastaks tõhusalt kalapüüki, lõpetama ülepüügi ja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning hävitavate tagajärgedega kalastusviiside kasutamise ning rakendama teaduspõhised majandamiskavad 2020. aastaks, et taastada kalavarud võimalikult lühikese aja jooksul vähemalt sellisel tasemel, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse vastavalt nende bioloogilistele omadustele;

| B. | arvestades, et ülemaailmse merekalapüügi aastane tagasiheide on hinnanguliselt 9,1 miljonit tonni, mis moodustab 10,8 % ajavahemiku 2010.–2014. keskmisest aastasest saagist; arvestades, et tuuniliikide ja muude pelaagiliste liikide püügi puhul oli tagasiheite määr madalaim ja koorikloomade püügi puhul kõrgeim; arvestades, et põhjalähedaste liikide püügi puhul oli tagasiheite maht kõige suurem ja molluskite (v.a peajalgsed) püügi puhul kõige väiksem; arvestades, et aastane ülemaailmne tagasiheide jõudis 1989. aastal 18,8 miljoni tonnini ja vähenes 2014. aastaks järk-järgult vähem kui 10 miljoni tonnini (11); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülemaailmse merekalapüügi aastane tagasiheide on hinnanguliselt 9,1 miljonit tonni, mis moodustab 10,8 % ajavahemiku 2010.–2014. keskmisest aastasest saagist; arvestades, et tuuniliikide ja muude pelaagiliste liikide püügi puhul oli tagasiheite määr madalaim ja koorikloomade püügi puhul kõrgeim; arvestades, et põhjalähedaste liikide püügi puhul oli tagasiheite maht kõige suurem ja molluskite (v.a peajalgsed) püügi puhul kõige väiksem; arvestades, et aastane ülemaailmne tagasiheide jõudis 1989. aastal 18,8 miljoni tonnini ja vähenes 2014. aastaks järk-järgult vähem kui 10 miljoni tonnini (11);

| C. | arvestades, et vette tagasi heitmine on üldine kalandustava, mille puhul soovimatu saak heidetakse kas surnult või elusalt merre tagasi kahjustatud kalade, alamõõduliste kalade (miinimumsuuruse nõuete), turustatavuse, kvoodi puudumise või saagi koostise nõuete tõttu; arvestades, et enne lossimiskohustuse kehtestamist ei olnud lubatud alamõõdulisi kalu pardal hoida ega lossida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vette tagasi heitmine on üldine kalandustava, mille puhul soovimatu saak heidetakse kas surnult või elusalt merre tagasi kahjustatud kalade, alamõõduliste kalade (miinimumsuuruse nõuete), turustatavuse, kvoodi puudumise või saagi koostise nõuete tõttu; arvestades, et enne lossimiskohustuse kehtestamist ei olnud lubatud alamõõdulisi kalu pardal hoida ega lossida;

| D. | arvestades, et soovimatu püük ja tagasiheide on tõsine inimtarbimiseks sobivate loodusressursside raiskamine, mis võib mõjutada ja sageli ka mõjutab negatiivselt kalavarude ja mere ökosüsteemide säästvat kasutamist ning kalanduse majanduslikku elujõulisust; arvestades, et soovimatu kaaspüük ja vette tagasi laskmine on teataval määral vältimatu, eriti mitme liigiga püügipiirkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et soovimatu püük ja tagasiheide on tõsine inimtarbimiseks sobivate loodusressursside raiskamine, mis võib mõjutada ja sageli ka mõjutab negatiivselt kalavarude ja mere ökosüsteemide säästvat kasutamist ning kalanduse majanduslikku elujõulisust; arvestades, et soovimatu kaaspüük ja vette tagasi laskmine on teataval määral vältimatu, eriti mitme liigiga püügipiirkondades;

| E. | arvestades, et tagasiheite ajalooliselt kõrge tase mõnes ELi püügipiirkonnas on tekitanud tõsise probleemi ELi kalanduse pikaajalisele kestlikkusele ja seab kahtluse alla liidu kalanduspoliitika usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tagasiheite ajalooliselt kõrge tase mõnes ELi püügipiirkonnas on tekitanud tõsise probleemi ELi kalanduse pikaajalisele kestlikkusele ja seab kahtluse alla liidu kalanduspoliitika usaldusväärsuse;

| F. | arvestades, et ELis 2010. aastal kehtestatud valikulise püügi (turustamiskõlblike kalade vette tagasi heitmise) keeldu ei ole piisavalt rakendatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELis 2010. aastal kehtestatud valikulise püügi (turustamiskõlblike kalade vette tagasi heitmise) keeldu ei ole piisavalt rakendatud;

| G. | arvestades, et 2013. aastal reformitud ühine kalanduspoliitika peab tagama, et püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile oleks minimaalne, mistõttu kehtestati järgmised eesmärgid: a) „kaotatakse järg-järgult tagasiheide, igal üksikjuhul eraldi ja võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, vältides ja vähendades võimalikult palju soovimatut saaki ning tagades järk-järgult reguleeritud töönduslike liikide saagi lossimise“ ja b) „vajaduse korral kasutatakse soovimatut saaki parimal viisil ära, loomata turgu kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemale saagile“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2013. aastal reformitud ühine kalanduspoliitika peab tagama, et püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile oleks minimaalne, mistõttu kehtestati järgmised eesmärgid: a) „kaotatakse järg-järgult tagasiheide, igal üksikjuhul eraldi ja võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, vältides ja vähendades võimalikult palju soovimatut saaki ning tagades järk-järgult reguleeritud töönduslike liikide saagi lossimise“ ja b) „vajaduse korral kasutatakse soovimatut saaki parimal viisil ära, loomata turgu kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemale saagile“;

| H. | arvestades, et tagasiheite kohta puuduvad usaldusväärsed andmed või teaduslikud tõendid, mis näitaksid, et lossimiskohustuse rakendamine on aidanud soovimatut saaki oluliselt vähendada; arvestades, et selle kohustuse puudulik rakendamine võib mõnes püügipiirkonnas kaasa tuua saagi nähtavuse vähenemise ning teaduslike nõuannete ja andmete kvaliteedi halvenemise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tagasiheite kohta puuduvad usaldusväärsed andmed või teaduslikud tõendid, mis näitaksid, et lossimiskohustuse rakendamine on aidanud soovimatut saaki oluliselt vähendada; arvestades, et selle kohustuse puudulik rakendamine võib mõnes püügipiirkonnas kaasa tuua saagi nähtavuse vähenemise ning teaduslike nõuannete ja andmete kvaliteedi halvenemise;

| I. | arvestades, et kalandussektor on teinud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamisel edusamme; arvestades, et 99 % Läänemeres, Põhjameres ja Atlandi ookeanis 2020. aastal lossitud saagist, mida majandas üksnes EL ja mille kohta on olemas teaduslikud hinnangud, pärines säästvalt majandatud kalavarudest; arvestades, et Atlandi ookeani kirdeosas oli täielikult hinnatud varude biomass 2018. aastal 48 % suurem kui 2003. aastal; arvestades, et endiselt esineb tõsiseid probleeme, eelkõige Vahemeres ja Mustas meres, kus ligikaudu 75 % teaduslikult hinnatud kalavarudest on ülepüütud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kalandussektor on teinud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamisel edusamme; arvestades, et 99 % Läänemeres, Põhjameres ja Atlandi ookeanis 2020. aastal lossitud saagist, mida majandas üksnes EL ja mille kohta on olemas teaduslikud hinnangud, pärines säästvalt majandatud kalavarudest; arvestades, et Atlandi ookeani kirdeosas oli täielikult hinnatud varude biomass 2018. aastal 48 % suurem kui 2003. aastal; arvestades, et endiselt esineb tõsiseid probleeme, eelkõige Vahemeres ja Mustas meres, kus ligikaudu 75 % teaduslikult hinnatud kalavarudest on ülepüütud;

| J. | arvestades, et lossimiskohustus, mis kehtestati järk-järgult nelja aasta jooksul (2015–2019), muudab kohustuslikuks lossida ja kohaldatavatest kvootidest maha arvata ELi vetes või teatavatel juhtudel ELi laevade poolt rahvusvahelistes vetes püütud püügipiiranguga liikide kogu saak ja Vahemere puhul alammõõdu piiranguga liikide kogu saak ning keelab alamõõduliste kalade kasutamise vahetult inimtoiduks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lossimiskohustus, mis kehtestati järk-järgult nelja aasta jooksul (2015–2019), muudab kohustuslikuks lossida ja kohaldatavatest kvootidest maha arvata ELi vetes või teatavatel juhtudel ELi laevade poolt rahvusvahelistes vetes püütud püügipiiranguga liikide kogu saak ja Vahemere puhul alammõõdu piiranguga liikide kogu saak ning keelab alamõõduliste kalade kasutamise vahetult inimtoiduks;

| K. | arvestades, et STECFi andmetel (12) ei ole esitatud teavet lossimiskohustuse rakendamise kohta liidu vetest väljaspool tegutsevate kaugpüügilaevade suhtes; arvestades, et kaugpüügilaevastiku nõuandekomisjon (LDAC) juhtis tähelepanu sellele, et lossimiskohustust tegelikult ELi vetest väljaspool kala püüdvate ELi laevade suhtes ei kohaldata; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et STECFi andmetel (12) ei ole esitatud teavet lossimiskohustuse rakendamise kohta liidu vetest väljaspool tegutsevate kaugpüügilaevade suhtes; arvestades, et kaugpüügilaevastiku nõuandekomisjon (LDAC) juhtis tähelepanu sellele, et lossimiskohustust tegelikult ELi vetest väljaspool kala püüdvate ELi laevade suhtes ei kohaldata;

| L. | arvestades, et kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid lossitud kalu kasutatakse jätkuvalt kalajahu, lemmikloomatoidu või mõrrapüügi söödana, saades sellest väikest majanduslikku kasu; arvestades, et need alternatiivsed kasutusviisid on majanduslikult mõttekad, kui lossimissadama läheduses on tootmisrajatis, kuid mõttekus väheneb (või kaob), kui on vaja logistikat ja taristut pikamaatranspordi jaoks või investeeringuid uutesse tootmisrajatistesse (13); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid lossitud kalu kasutatakse jätkuvalt kalajahu, lemmikloomatoidu või mõrrapüügi söödana, saades sellest väikest majanduslikku kasu; arvestades, et need alternatiivsed kasutusviisid on majanduslikult mõttekad, kui lossimissadama läheduses on tootmisrajatis, kuid mõttekus väheneb (või kaob), kui on vaja logistikat ja taristut pikamaatranspordi jaoks või investeeringuid uutesse tootmisrajatistesse (13);

| M. | arvestades, et mitu liikmesriiki on teinud ettepaneku muuta õigusakte, et lubada asjaomaste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu, mille suhtes kehtib lossimiskohustus, kasutada heategevuslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitu liikmesriiki on teinud ettepaneku muuta õigusakte, et lubada asjaomaste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu, mille suhtes kehtib lossimiskohustus, kasutada heategevuslikel eesmärkidel;

| N. | arvestades, et lossimiskohustus ei ole täielik tagasiheitekeeld, kuna seda kohaldatakse ainult reguleeritud liikide suhtes (lubatud kogupüük (TAC) ja püügikoormusega reguleeritud kalapüük, mille jaoks on kindlaks määratud alammõõt) ning see sisaldab erandit röövloomade poolt kahjustatud kala suhtes ning kõrgel ellujäämismääral põhinevat ja vähese tähtsusega erandit kuni 5 % ulatuses juhtudel, kui selektiivsuse suurendamist on raske saavutada või kui soovimatu saagi käitlemisega kaasnevad ebaproportsionaalselt suured kulud; arvestades, et lossimiskohustuse rakendamine sõltub ka ajutiste erandite laialdasest kasutamisest, mis tuleb teadusliku hinnangu alusel läbi vaadata ning mis eeldab otsusetegijate ja kalandussektori aega ja jõupingutusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et lossimiskohustus ei ole täielik tagasiheitekeeld, kuna seda kohaldatakse ainult reguleeritud liikide suhtes (lubatud kogupüük (TAC) ja püügikoormusega reguleeritud kalapüük, mille jaoks on kindlaks määratud alammõõt) ning see sisaldab erandit röövloomade poolt kahjustatud kala suhtes ning kõrgel ellujäämismääral põhinevat ja vähese tähtsusega erandit kuni 5 % ulatuses juhtudel, kui selektiivsuse suurendamist on raske saavutada või kui soovimatu saagi käitlemisega kaasnevad ebaproportsionaalselt suured kulud; arvestades, et lossimiskohustuse rakendamine sõltub ka ajutiste erandite laialdasest kasutamisest, mis tuleb teadusliku hinnangu alusel läbi vaadata ning mis eeldab otsusetegijate ja kalandussektori aega ja jõupingutusi;

| O. | arvestades, et tagasiheite tase on piirkonniti ja liigiti väga erinev, kusjuures tagasiheide on väike või puudub üldse püügipiirkondades, kus suurem osa saagist või kogu saak on kaubandusliku väärtusega ja kasutatav, nagu see on väikesemahulise või traditsioonilise kalapüügi ning otse inimtoiduks mõeldud kala püüdmise puhul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tagasiheite tase on piirkonniti ja liigiti väga erinev, kusjuures tagasiheide on väike või puudub üldse püügipiirkondades, kus suurem osa saagist või kogu saak on kaubandusliku väärtusega ja kasutatav, nagu see on väikesemahulise või traditsioonilise kalapüügi ning otse inimtoiduks mõeldud kala püüdmise puhul;

| P. | arvestades, et väikesemahuline kalapüük annab tööd rohkematele ettevõtjatele ja selleks kasutatakse selektiivsemaid püügivahendeid, mistõttu põhjustab see vähem keskkonnakahju ning täidab olulist sotsiaalset ja majanduslikku rolli, nagu on rõhutatud Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 2018. aasta aruandes Vahemere ja Musta mere kalanduse olukorra kohta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et väikesemahuline kalapüük annab tööd rohkematele ettevõtjatele ja selleks kasutatakse selektiivsemaid püügivahendeid, mistõttu põhjustab see vähem keskkonnakahju ning täidab olulist sotsiaalset ja majanduslikku rolli, nagu on rõhutatud Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) 2018. aasta aruandes Vahemere ja Musta mere kalanduse olukorra kohta;

| Q. | arvestades, et tagasiheide on söödaks mitmesugustele ökoloogilises toiduahelas olulisel kohal olevatele raipesööjatele, alates lindudest ning lõpetades mesopelaagiliste ja merepõhjakooslustega; arvestades, et teaduskirjanduse andmetel võib tagasiheite vähendamine lossimiskohustuse kaudu mõnes piirkonnas mõne liigi populatsioone mõjutada, kuid üldiselt ei ole see tõenäoline; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tagasiheide on söödaks mitmesugustele ökoloogilises toiduahelas olulisel kohal olevatele raipesööjatele, alates lindudest ning lõpetades mesopelaagiliste ja merepõhjakooslustega; arvestades, et teaduskirjanduse andmetel võib tagasiheite vähendamine lossimiskohustuse kaudu mõnes piirkonnas mõne liigi populatsioone mõjutada, kuid üldiselt ei ole see tõenäoline;

| R. | arvestades, et püüki piiravad liigid on kalaliigid või -varud, mille puhul asjaomasel liikmesriigil, laevastikul või laeval on vähem püügivõimalusi (kvooti) kui muude liikide puhul; arvestades, et lossimiskohustuse täielik ja range järgimine, eriti mitme liigiga püügipiirkondades, tähendaks asjaomase püügipiirkonna sulgemist (püügi piiramist), kui selle liigi (piiratud) kvoot on ära kasutatud, et vältida selle edasist püüki; arvestades, et mitme liigiga püügipiirkondades on püügi piiramise oht endiselt tõsine probleem, mis võis tingida lossimiskohustuse vähest rakendamist ja piirata liikmesriikide vahel kvootide vahetamist, süvendades seeläbi kalapüügivõimaluste alakasutamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et püüki piiravad liigid on kalaliigid või -varud, mille puhul asjaomasel liikmesriigil, laevastikul või laeval on vähem püügivõimalusi (kvooti) kui muude liikide puhul; arvestades, et lossimiskohustuse täielik ja range järgimine, eriti mitme liigiga püügipiirkondades, tähendaks asjaomase püügipiirkonna sulgemist (püügi piiramist), kui selle liigi (piiratud) kvoot on ära kasutatud, et vältida selle edasist püüki; arvestades, et mitme liigiga püügipiirkondades on püügi piiramise oht endiselt tõsine probleem, mis võis tingida lossimiskohustuse vähest rakendamist ja piirata liikmesriikide vahel kvootide vahetamist, süvendades seeläbi kalapüügivõimaluste alakasutamist;

| S. | arvestades, et selektiivsus ei lahenda täielikult nende püügipiirkondade probleeme, kuna asjaomaste püüki piiravate liikide saaki võib olla tehniliselt raske vähendada, ilma et see põhjustaks muu turustatava saagi suurt kadu ja tekitaks asjaomastele laevastikele tõsiseid majandusraskusi; arvestades, et hiljuti võeti püüki piiravate liikidega seotud olukordade lahendamiseks kasutusele kaaspüügi kvoodireserv, mille tõhusust tuleb veel hinnata; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et selektiivsus ei lahenda täielikult nende püügipiirkondade probleeme, kuna asjaomaste püüki piiravate liikide saaki võib olla tehniliselt raske vähendada, ilma et see põhjustaks muu turustatava saagi suurt kadu ja tekitaks asjaomastele laevastikele tõsiseid majandusraskusi; arvestades, et hiljuti võeti püüki piiravate liikidega seotud olukordade lahendamiseks kasutusele kaaspüügi kvoodireserv, mille tõhusust tuleb veel hinnata;

| T. | arvestades, et võrku püütava ja pardale hiivatava soovimatu saagi kogust on ruumilise ja ajalise vältimise ning tehniliste selektiivsusmeetmete abil võimalik oluliselt vähendada, mis omakorda vähendab käitlemisaega, kütusekulu ja ladustamise vajadust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et võrku püütava ja pardale hiivatava soovimatu saagi kogust on ruumilise ja ajalise vältimise ning tehniliste selektiivsusmeetmete abil võimalik oluliselt vähendada, mis omakorda vähendab käitlemisaega, kütusekulu ja ladustamise vajadust;

| U. | arvestades, et STECFi andmetel sisaldasid liikmesriikide piirkondlike rühmade ühised soovitused lossimiskohustuse rakendamiseks 2021. aastal suhteliselt vähe selektiivsuse suurendamisele suunatud meetmeid; arvestades, et selliste katseprojektide arv, mille eesmärk on vastavalt ühise kalanduspoliitika artiklile 14 katsetada selektiivsemaid püügivahendeid või soovimatu saagi vältimise viise, on vähenenud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et STECFi andmetel sisaldasid liikmesriikide piirkondlike rühmade ühised soovitused lossimiskohustuse rakendamiseks 2021. aastal suhteliselt vähe selektiivsuse suurendamisele suunatud meetmeid; arvestades, et selliste katseprojektide arv, mille eesmärk on vastavalt ühise kalanduspoliitika artiklile 14 katsetada selektiivsemaid püügivahendeid või soovimatu saagi vältimise viise, on vähenenud;

| V. | arvestades, et nõukogu on viimastel aastatel jätnud lubatud kogupüügi loetelust välja mitu liiki, mille suhtes seega ei kohaldata ka lossimiskohustust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et nõukogu on viimastel aastatel jätnud lubatud kogupüügi loetelust välja mitu liiki, mille suhtes seega ei kohaldata ka lossimiskohustust;

| W. | arvestades, et lossimiskohustus on vahend ühise kalanduspoliitika selektiivsuse eesmärgi saavutamiseks, mitte eesmärk omaette; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et lossimiskohustus on vahend ühise kalanduspoliitika selektiivsuse eesmärgi saavutamiseks, mitte eesmärk omaette;

| X. | arvestades, et hiljuti võeti püüki piiravate liikidega seotud olukordade lahendamiseks kasutusele kaaspüügi kvoodireserv; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hiljuti võeti püüki piiravate liikidega seotud olukordade lahendamiseks kasutusele kaaspüügi kvoodireserv;

| Y. | arvestades, et soovimatu saagi vette tagasi laskmist esineb kogu maailma kalanduses ja see ei ole Euroopale ainuomane probleem; arvestades, et ELi vetele on iseloomulik mitme liigiga püügipiirkondade rohkus; arvestades, et mitmed kolmandad riigid ja autonoomsed territooriumid, sealhulgas Kanada, Fääri saared, Norra, Island, Tšiili ja Uus-Meremaa, on kehtestanud erinevas ulatuses tagasiheitekeelu; arvestades, et muud kolmandad riigid, nagu USA, ei ole tagasiheidet keelanud, sest nende kalandusalaste õigusaktide kohaselt vähendatakse soovimatut püüki muul viisil; arvestades, et Norra ja Island on konkreetsete probleemide lahendamiseks lossimiskohustust 30 aasta jooksul kohandanud; arvestades, et Tšiili lossimiskohustuse mõju ei ole veel kindlalt teada, sest seal alles alustati selle rakendamist; arvestades, et Uus-Meremaa kalavarude majandamisel on tagasiheide endiselt suur probleem; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et soovimatu saagi vette tagasi laskmist esineb kogu maailma kalanduses ja see ei ole Euroopale ainuomane probleem; arvestades, et ELi vetele on iseloomulik mitme liigiga püügipiirkondade rohkus; arvestades, et mitmed kolmandad riigid ja autonoomsed territooriumid, sealhulgas Kanada, Fääri saared, Norra, Island, Tšiili ja Uus-Meremaa, on kehtestanud erinevas ulatuses tagasiheitekeelu; arvestades, et muud kolmandad riigid, nagu USA, ei ole tagasiheidet keelanud, sest nende kalandusalaste õigusaktide kohaselt vähendatakse soovimatut püüki muul viisil; arvestades, et Norra ja Island on konkreetsete probleemide lahendamiseks lossimiskohustust 30 aasta jooksul kohandanud; arvestades, et Tšiili lossimiskohustuse mõju ei ole veel kindlalt teada, sest seal alles alustati selle rakendamist; arvestades, et Uus-Meremaa kalavarude majandamisel on tagasiheide endiselt suur probleem;

| Z. | arvestades, et suhtelise stabiilsuse põhimõttega, mis esmakordselt sätestati ühise kalanduspoliitika 1983. aasta alusmääruses ning mida rakendatakse samal aastal kehtestatud lubatud kogupüüki ja kvoote käsitleva määrusega, kehtestatakse lubatud kogupüügi jaotuspõhimõte liikmesriikide kaupa, tuginedes varasemate püügikoguste (1973–1978) jaotuspõhimõtetele, 1976. aasta Haagi sooduskohtlemise süsteemis sätestatud sõltuvusmäärale ja jurisdiktsiooniga seotud kadudele (1973–1976); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et suhtelise stabiilsuse põhimõttega, mis esmakordselt sätestati ühise kalanduspoliitika 1983. aasta alusmääruses ning mida rakendatakse samal aastal kehtestatud lubatud kogupüüki ja kvoote käsitleva määrusega, kehtestatakse lubatud kogupüügi jaotuspõhimõte liikmesriikide kaupa, tuginedes varasemate püügikoguste (1973–1978) jaotuspõhimõtetele, 1976. aasta Haagi sooduskohtlemise süsteemis sätestatud sõltuvusmäärale ja jurisdiktsiooniga seotud kadudele (1973–1976);

| AA. | arvestades, et tagasiheite kohta on avaldatud ligikaudu 4 000 teadusartiklit, millest enam kui 3 700 käsitlevad tööstuslikku kalapüüki ja vähem kui 200 puudutavad väikesemahulist rannapüüki; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tagasiheite kohta on avaldatud ligikaudu 4 000 teadusartiklit, millest enam kui 3 700 käsitlevad tööstuslikku kalapüüki ja vähem kui 200 puudutavad väikesemahulist rannapüüki;

| AB. | arvestades, et alates 1950. aastast on paljude eri rühmadesse kuuluvate mereliikide puhul ookeanide soojenemise ja biogeokeemiliste muutuste (nt hapnikukadu) tõttu toimunud leviala geograafilisi ja hooajalisi muutusi, mis omakorda on toonud kaasa muutused kogu maailma ökosüsteemide liigilises koosseisus, arvukuses ja biomassi tootmises; arvestades, et muudatused kalavarude jaotuses mõjutavad kalavarude edasist majandamist ja seega ka lossimiskohustuse rakendamist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et alates 1950. aastast on paljude eri rühmadesse kuuluvate mereliikide puhul ookeanide soojenemise ja biogeokeemiliste muutuste (nt hapnikukadu) tõttu toimunud leviala geograafilisi ja hooajalisi muutusi, mis omakorda on toonud kaasa muutused kogu maailma ökosüsteemide liigilises koosseisus, arvukuses ja biomassi tootmises; arvestades, et muudatused kalavarude jaotuses mõjutavad kalavarude edasist majandamist ja seega ka lossimiskohustuse rakendamist;

| AC. | arvestades, et enne ettepaneku esitamist ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse kohta 2011. aasta juulis korraldas komisjon tagasiheite vähendamise poliitika sotsiaal-majandusliku mõju hindamise, kuid ei ole siiani põhjalikult analüüsinud selle sotsiaal-majanduslikku mõju ja mõju ohutusele pardal ega vastanud nõuandekomisjonide ja liikmesriikide tõstatatud küsimustele rakendamise kohta; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et enne ettepaneku esitamist ühise kalanduspoliitika uue alusmääruse kohta 2011. aasta juulis korraldas komisjon tagasiheite vähendamise poliitika sotsiaal-majandusliku mõju hindamise, kuid ei ole siiani põhjalikult analüüsinud selle sotsiaal-majanduslikku mõju ja mõju ohutusele pardal ega vastanud nõuandekomisjonide ja liikmesriikide tõstatatud küsimustele rakendamise kohta;

| AD. | arvestades, et see, mil määral tagasiheide on vähenenud, ei ole veel teada; arvestades, et kuni viis liikmesriiki ei vastanud komisjoni küsimustikule lossimiskohustuse rakendamise kohta 2019. aastal ning kaks neist ei ole seda teinud viimased kolm aastat järjest; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et see, mil määral tagasiheide on vähenenud, ei ole veel teada; arvestades, et kuni viis liikmesriiki ei vastanud komisjoni küsimustikule lossimiskohustuse rakendamise kohta 2019. aastal ning kaks neist ei ole seda teinud viimased kolm aastat järjest;

| AE. | arvestades, et erinevused lossimiskohustuse kontrollimisel ja jõustamisel võivad põhjustada ebavõrdseid tingimusi liikmesriikide piires ja nende vahel; arvestades, et oma aruannetes, milles hinnatakse lossimiskohustuse täitmist, leidis EFCA, et liikmesriigid rakendavad seda ebapiisavalt, ning esitas soovitused kontrolli parandamiseks; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et erinevused lossimiskohustuse kontrollimisel ja jõustamisel võivad põhjustada ebavõrdseid tingimusi liikmesriikide piires ja nende vahel; arvestades, et oma aruannetes, milles hinnatakse lossimiskohustuse täitmist, leidis EFCA, et liikmesriigid rakendavad seda ebapiisavalt, ning esitas soovitused kontrolli parandamiseks;

| AF. | arvestades, et komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2022 aruande ühise kalanduspoliitika rakendamise, sealhulgas lossimiskohustuse kohta; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2022 aruande ühise kalanduspoliitika rakendamise, sealhulgas lossimiskohustuse kohta;

| 1. | kinnitab ELi üldeesmärki tagada kalavarude säästev kasutamine ja mereökosüsteemide kaitse; rõhutab, et tagasiheite vähendamine ja soovimatu püügi minimeerimine on avaliku poliitika prioriteet, mille tingis mure vastutuse, loodusvarade kaitse ja raiskamise pärast ning teaduslik vajadus võtta kõiki kalastussuremuse allikaid täielikult arvesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et komisjoni iga-aastased aruanded ühise kalanduspoliitika olukorra kohta sisaldavad väga vähe teavet lossimiskohustuse rakendamise kohta ja seni ei ole esitatud teavet selle kohta, mil määral on see kohustus aidanud tagasiheidet vähendada, nagu ei ole analüüsitud ka kohustuse sotsiaal-majanduslikku mõju ega selle rakendamise mõju ohutusele kalalaevade pardal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tõdeb, et lossimiskohustuse kehtestamine kujutab endast põhimõttelist muutust ja üht suurimat väljakutset ELi kalavarude majandamise ajaloos – alates lossimise registreerimisest ja teatavatel juhtudel isegi saagi vette tagasi laskmise kohustuslikuks muutmisest kuni kogu püügi registreerimise süsteemini –, mis koos maksimaalse jätkusuutliku saagikuse poliitika kehtestamisega on paratamatult avaldanud lühi- ja pikaajalist ökoloogilist ja sotsiaal-majanduslikku mõju; rõhutab vajadust hinnata lossimiskohustuse sotsiaal-majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse poliitika ei tähenda tagasiheite puudumist ja tagasiheide ei tähenda, et maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ei ole võimalik saavutada, kuna tõendeid mõlema väite kohta võib leida paljude kalavarude, sealhulgas kaaspüügiliikide puhul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sidusrühmade kaasamisel tehtud edusammudele ja selektiivsuse parandamiseks võetud meetmetele; märgib siiski, et komisjoni ja STECFi andmetel rakendatakse lossimiskohustust üldiselt vähe ning tagasiheide toimub sellises mahus, mis on üldjoontes võrreldav lossimiskohustuse kehtestamisele eelnenud aastatega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et alates 2010. aastast on kalanduskontrolli määruse kohaselt kehtinud kohustus kanda tagasiheide püügipäevikusse; peab kahetsusväärseks, et hoolimata lossimiskohustuse kehtestamisest on tagasiheite mahu kohta endiselt vähe usaldusväärseid andmeid ja teadmisi, ennetusliku lubatud kogupüügi maht on kasvanud ja analüütilise lubatud kogupüügi maht on kahanenud ning teaduslike andmete kättesaadavus kalavarude seisundi kohta ei ole oluliselt paranenud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et mitmesuguste takistuste tõttu tekitab lossimiskohustus jätkuvalt muret nii kalandussektoris kui ka teadusringkondades; juhib tähelepanu sellele, et kalandussektorile valmistab muret sadamates piisava taristu puudumine, tegevuskulude kasv, ametiasutuste ebapiisavad stiimulid nõuete täitmiseks ning raskused suurema selektiivsuse saavutamisel mõnes püügipiirkonnas, seadmata ohtu kalanduse majanduslikku elujõulisust, eriti mitme liigiga püügipiirkondades, kus on suur püügi piiramist tingivate olukordade oht, mis põhjustab olemasolevate kvootide alakasutamist ja püügipiirkonna võimalikku enneaegset sulgemist ning tekitab asjaomastele laevastikele tõsiseid majandusraskusi; märgib, et seni on teatatud ainult kahest juhtumist: harilik merikeel (Belgia) ja suursilm-tuun (Prantsusmaa); |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et lossimiskohustuse rakendamisel tekkinud raskused on seadnud kalurid ja kalandussektori jõupingutused halba valgusse, olgugi et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamisel on tehtud edusamme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks seni võetud meetmed – kvootide vahetamine ja kaaspüügiliikide kvoodireservid –, kuigi need meetmed on enamasti ajutised ja nende üle peavad liikmesriigid läbirääkimisi ning nende tõhusust tuleb veel põhjalikult hinnata; rõhutab vajadust kõrvaldada lossimiskohustuse tõhusa rakendamise haldustakistused, tõhustada uute selektiivsete püügivahendite väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning arendada edasi tõhusaid kaaspüügi vähendamise kavasid, et taastada ohustatud kalavarud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab määruses sätestatud erandite (kõrgel ellujäämismääral põhinev ja vähese tähtsusega erand) potentsiaali ja vajadust neid kasutada, et hõlbustada rakendamist ja lahendada võimalikud püüki piiravad olukorrad; tuletab meelde vajadust esitada usaldusväärsed ja täpsed tõendid ja andmed ning soovitab lihtsustada erandite tegemise protsessi, sealhulgas teaduslike andmete paremat kogumist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et STECFi hinnangul on erandite toetuseks esitatud andmete kvaliteet pärast esimeste ühiste soovituste esitamist 2014. aastal üldiselt paranenud; tõdeb, et andmete ja teabe esitamine erandite toetuseks võib olla nõutavate andmete laadi tõttu keeruline; märgib siiski murelikult, et STECF on rõhutanud, et paljudel juhtudel ei ole esitatud teave ja andmed liigi- ja/või püügipõhised ning mitme erandi toetuseks kasutatakse samu uuringuid ja eeldusi; rõhutab, et liigi- ja püügipõhiste andmete ja teabe puudumise tõttu on raske hinnata kavandatava erandi tõenäolist mõju või seda, kas erand vastab kõrgel ellujäämismääral põhineva või vähese tähtsusega erandi tingimustele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on mures selle pärast, et teatavate paindlike tingimuste, näiteks vähese tähtsusega erandi tegemise järkjärguline vähendamine võib põhjustada või süvendada püügi piiramist ja viia püügipiirkonna sulgemiseni; rõhutab vajadust jätkata tõhusate kaaspüügi vähendamise süsteemide väljatöötamist vähem selektiivse kalapüügi puhul, näiteks pelaagilise traalpüügi aladel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et lossimiskohustus ei ole eesmärk omaette, vaid vahend, mille abil parandada kalapüüki ja püügikäitumist, soodustada selektiivsemate püügivahendite väljatöötamist ja kasutamist soovimatu püügi vähendamiseks ning parandada püügidokumentatsiooni, et kalavarusid paremini mõista ja teaduslikult hinnata; märgib, et paljud kalurid ei näe lossimiskohustuse eesmärkide ja selle rakendamise vahel seost ning see kipub takistama kohustuse täitmist; tunnistab, et kuigi selle lõppeesmärgi poole püüdlemine nõuab aega ja piisavaid teadmisi, on vaja teha suuremaid jõupingutusi, et edendada ühist arusaama sellest eesmärgist ja viia ellu teadlaste ja kalurite tehtud uuringute tulemused, et parandada selektiivsust ja vähendada soovimatut saaki; kutsub komisjoni üles jätkama selektiivsuse parandamise kavade toetamist, kasutades muu hulgas vajaduse korral stiimuleid selektiivsemate püügivahendite kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab äärepoolseimate piirkondade eripära, eelkõige seoses laevade, vananevate laevastike ning piiratud ladustamis- ja töötlemisvõimsusega sadamatega, mis võib muuta lossimiskohustuse ebapraktiliseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et tagasiheite tasemed on püügi- ja merepiirkondade lõikes väga erinevad, mis viib arusaamani, et „üks reegel sobib kõigile“ ei pruugi olla optimaalne strateegia, et ergutada kalureid püüdma kalu selektiivsemalt; palub komisjonil teha kindlaks peamised puudused ning pakkuda iga merebasseini puhul välja kohandatud ja individuaalsed lahendused konkreetsetele püügipiirkondadele, pöörates erilist tähelepanu väikesemahulisele kalapüügile, eelkõige äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et praegune õigusraamistik annab liikmesriikidele õigusliku aluse aktiivseks koostööks, et määrata paindlikumalt kindlaks selektiivsed kalapüügieeskirjad ja võtta kasutusele teaduslikult tõendatud leevendusvahendid; kutsub liikmesriike üles tõhustama koostööd piirkondliku lähenemisviisi abil, kaasa arvatud asjaomaste sidusrühmade ja nõuandekomisjonide kaasamine, ning kasutama täiel määral ära selleks neile kättesaadavaid toetusi; kordab vajadust tagada lossimiskohustuse rakendamisel võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt hiljutiste teadusuuringute (nt DiscardLess, MINOUW ja LIFE iSEAS) tulemuste üle, mis puudutavad uuenduslike püügivahendite selektiivsust, vältimise strateegiaid ja laevade ümberehitust soovimatu saagi käitlemiseks pardal; peab vajalikuks jätkata teadusuuringuid, et parandada püügivahendite selektiivsust, püügi vältimise strateegiaid ja soovimatu saagi käitlemist; tervitab ettepanekut „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters“ (Operatsioon Meritäht. Meie ookeanide ja vete taaselustamine) ning on seisukohal, et ookeanide, merede ning rannikuvete ja siseveekogude seisundi parandamine aitab leida hädavajalikke lahendusi, millel on otsene mõju kalandussektorile ning ookeaniressursside säästvale kasutamisele ja majandamisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et tõhusaid kalavarude majandamise süsteeme, sealhulgas võimalust kasutada kõiki abinõusid lossimiskohustuse nõuetekohaseks rakendamiseks ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks, peavad toetama täpsed ja usaldusväärsed püügidokumendid ja teaduslikud andmed; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama vajaduse korral jõupingutusi kohaldatavate ELi õigusaktide täielikuks rakendamiseks ning võtma täieliku dokumentatsiooni ja andmete kogumise tagamiseks lisameetmeid, mis vastaksid väikesemahuline rannapüügilaevastiku püügivõimsusele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on mures nõuetekohase kontrolli puudumise pärast lossimiskohustuse ja selle täitmise üle ning rõhutab selliste puuduste negatiivset mõju kestlikkusele, muu hulgas ka lubatud kogupüügi kehtestamise tõttu kogupüügi alusel, mis sisaldab varem vette tagasi lastud kalade arvelt saadud lisamahtu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et viimastel aastatel vastu võetud arvukad eeskirjad, erandid ja vabastused raskendavad lossimiskohustuse rakendamist ja EFCA poolset nõuetele vastavuse hindamist ning muudavad kalanduse kaitse ja kestlikkuse parandamise eesmärkide saavutamise keerulisemaks; rõhutab, et ühises kalanduspoliitikas sätestatud erandite kasutamine on lossimiskohustuse rakendamise seisukohalt väga oluline; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab uute tehnoloogiate ja digilahenduste paremat kasutamist ja väljatöötamist koostöös kalandussektori ja liikmesriikide ametiasutustega, et järelevalvet, kontrolli ja seiret parandada, järgides igakülgselt eraelu puutumatuse õigust ja äriteabe konfidentsiaalsust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab kalurite ja muude sidusrühmade olulist rolli poliitika rakendamisel, mis edendab eeskirjade järgimise kultuuri ning lossimiskohustuse eeskirjade järkjärgulist ja paindlikku muutmist aja jooksul; rõhutab, et vabatahtlikud ja stiimuleid pakkuvad kavad aitavad kalureid veelgi rohkem kaasata; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kuigi selektiivsuse parandamine peab ka edaspidi olema esmatähtis, nõuab lossimiskohustuse rakendamine sektoriülest lähenemisviisi ja selgete stiimulite väljatöötamist, et soodustada parimate tavade kohast leevendamist; soovitab järgmisi kaasnevaid meetmeid ja juhtimisvahendeid:






  (a) | kvoodipõhiste vahendite edasine kasutamine ja optimeerimine kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtetega ning tingimusel, et kehtestatakse tõhusad kontrollimeetmed, näiteks: |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

kvoodipõhiste vahendite edasine kasutamine ja optimeerimine kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtetega ning tingimusel, et kehtestatakse tõhusad kontrollimeetmed, näiteks:

| — | kvootide jaotus vastavalt eeldatavale saagi koostisele; |
| --- | --- |

—

kvootide jaotus vastavalt eeldatavale saagi koostisele;

| — | paindlikud ja tõhusad kohandused kvootide vahetamise teel teiste liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikidega, kellega ELil on ühised kalavarud, et vältida kvootide alakasutamist, liikudes näiteks alaliste ja mitte ainult igal aastal pärast lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamist uuendatavate mehhanismide suunas kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega; |
| --- | --- |

—

paindlikud ja tõhusad kohandused kvootide vahetamise teel teiste liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikidega, kellega ELil on ühised kalavarud, et vältida kvootide alakasutamist, liikudes näiteks alaliste ja mitte ainult igal aastal pärast lubatud kogupüügi ja kvootide kehtestamist uuendatavate mehhanismide suunas kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega;

| — | kvootide hinnangulise tagasiheiteosa eraldamine kaluritele, eelkõige väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele kaluritele, kes otsustavad kasutada selektiivsemaid püügivahendeid; |
| --- | --- |

—

kvootide hinnangulise tagasiheiteosa eraldamine kaluritele, eelkõige väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele kaluritele, kes otsustavad kasutada selektiivsemaid püügivahendeid;

| (b) | uuringud mereruumi planeerimise ja piirkonnapõhise majandamismeetodi rakendamise teostatavuse kohta, et vältida tagasiheidet, suunates kalureid piirkondadesse, kus alamõõduliste kalade esinemine on vähem tõenäoline, tagades ühtlasi, et selliste meetmete tulemuseks ei ole muude kaubanduslikult kasutatavate liikide ulatuslik mittekasutamine; |
| --- | --- |

(b)

uuringud mereruumi planeerimise ja piirkonnapõhise majandamismeetodi rakendamise teostatavuse kohta, et vältida tagasiheidet, suunates kalureid piirkondadesse, kus alamõõduliste kalade esinemine on vähem tõenäoline, tagades ühtlasi, et selliste meetmete tulemuseks ei ole muude kaubanduslikult kasutatavate liikide ulatuslik mittekasutamine;

| (c) | suurema paindlikkuse tagamine, et võimaldada kaluritel valida püügivahendite lahendusi, ning suurem vastutus dokumenteerimise eest (püügi täielik dokumenteerimine); |
| --- | --- |

(c)

suurema paindlikkuse tagamine, et võimaldada kaluritel valida püügivahendite lahendusi, ning suurem vastutus dokumenteerimise eest (püügi täielik dokumenteerimine);

| (d) | paindlike mehhanismide pakkumine uut tüüpi selektiivsete püügivahendite heakskiitmiseks, et motiveerida sidusrühmi katseprojekte taotlema ja ellu viima; |
| --- | --- |

(d)

paindlike mehhanismide pakkumine uut tüüpi selektiivsete püügivahendite heakskiitmiseks, et motiveerida sidusrühmi katseprojekte taotlema ja ellu viima;

| (e) | ainuõigusliku juurdepääsu andmine püügikohtadele või teatavaks ajavahemikuks, et soodustada selektiivsust; |
| --- | --- |

(e)

ainuõigusliku juurdepääsu andmine püügikohtadele või teatavaks ajavahemikuks, et soodustada selektiivsust;

| (f) | strateegiate väljatöötamine soovimatu saagi kasutamiseks parimal viisil muuks otstarbeks kui inimtoiduks, tekitamata nõudlust alamõõdulise saagi järele ning tingimusel, et see on kalurite jaoks majanduslikult mõttekas ja praktiliselt teostatav; |
| --- | --- |

(f)

strateegiate väljatöötamine soovimatu saagi kasutamiseks parimal viisil muuks otstarbeks kui inimtoiduks, tekitamata nõudlust alamõõdulise saagi järele ning tingimusel, et see on kalurite jaoks majanduslikult mõttekas ja praktiliselt teostatav;

| (g) | tagasiheiteatlase koostamine soovimatu saagi kohta ülevaate saamiseks eri kalavarude ja piirkondade kaupa, et koostada täpsemad piirkondlikud kaaspüügi kavad koostöös liikmesriikide ja kalatööstusega ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi toetusel; |
| --- | --- |

(g)

tagasiheiteatlase koostamine soovimatu saagi kohta ülevaate saamiseks eri kalavarude ja piirkondade kaupa, et koostada täpsemad piirkondlikud kaaspüügi kavad koostöös liikmesriikide ja kalatööstusega ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi toetusel;

| (h) | vabatahtlike ja stiimuleid pakkuvate tehisintellektipõhiste vahendite väljatöötamine ja kasutamine koostöös kalandussektori ja liikmesriikide ametiasutustega, et suurendada selektiivsust ja kontrolli ning parandada liikide tuvastamist; |
| --- | --- |

(h)

vabatahtlike ja stiimuleid pakkuvate tehisintellektipõhiste vahendite väljatöötamine ja kasutamine koostöös kalandussektori ja liikmesriikide ametiasutustega, et suurendada selektiivsust ja kontrolli ning parandada liikide tuvastamist;

| (i) | kolmandatest riikidest imporditavate kalandustoodete puhul sama tagasiheitepoliitika järgimise nõude järkjärguline kehtestamine, et lõpetada Euroopa laevastiku suhteliselt ebasoodne olukord ja kõlvatu konkurents, parandades ühtlasi maailma kalavarude kaitset; |
| --- | --- |

(i)

kolmandatest riikidest imporditavate kalandustoodete puhul sama tagasiheitepoliitika järgimise nõude järkjärguline kehtestamine, et lõpetada Euroopa laevastiku suhteliselt ebasoodne olukord ja kõlvatu konkurents, parandades ühtlasi maailma kalavarude kaitset;

| (j) | komisjoni kohustuse pikendamine, mis puudutab igal aastal ühise kalanduspoliitika olukorra ja lossimiskohustuse rakendamise kohta aruande esitamist, ning rohkema teabe esitamine selle kohustuse rakendamise kohta, sealhulgas sotsiaal-majandusliku mõju ja muude aspektide hulgas ka kütusekulu, ladustamisruumi, kalalaevade ohutusele ja töötingimustele avalduva mõju, tagasiheite ja soovimatu saagi vähendamise ning kalavarude parema seisundi kohta; |
| --- | --- |

(j)

komisjoni kohustuse pikendamine, mis puudutab igal aastal ühise kalanduspoliitika olukorra ja lossimiskohustuse rakendamise kohta aruande esitamist, ning rohkema teabe esitamine selle kohustuse rakendamise kohta, sealhulgas sotsiaal-majandusliku mõju ja muude aspektide hulgas ka kütusekulu, ladustamisruumi, kalalaevade ohutusele ja töötingimustele avalduva mõju, tagasiheite ja soovimatu saagi vähendamise ning kalavarude parema seisundi kohta;

| 24. | kutsub komisjoni üles ühise kalanduspoliitika rakendamise 2022. aasta hindamisaruandes:






  (a) | hindama, mil määral on lossimiskohustus aidanud saavutada tagasiheite vähendamist ning kas see on aidanud parandada kalavarude seisundit (maksimaalset jätkusuutlikku saagikust) ja vähendada mõju mere ökosüsteemile; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

hindama, mil määral on lossimiskohustus aidanud saavutada tagasiheite vähendamist ning kas see on aidanud parandada kalavarude seisundit (maksimaalset jätkusuutlikku saagikust) ja vähendada mõju mere ökosüsteemile;

| (b) | hindama lossimiskohustuse sotsiaal-majanduslikku mõju, tasustamissüsteemi, meeskonnaliikmete arvu ning ohutust ja töötingimusi pardal kooskõlas FAO ja ILO soovitustega; |
| --- | --- |

(b)

hindama lossimiskohustuse sotsiaal-majanduslikku mõju, tasustamissüsteemi, meeskonnaliikmete arvu ning ohutust ja töötingimusi pardal kooskõlas FAO ja ILO soovitustega;

| (c) | tegema kindlaks püügipiirkonnad, mille puhul teaduslike tõendite kohaselt on selektiivsuse suurendamist praegu raske saavutada, ja olukorda jälgima; |
| --- | --- |

(c)

tegema kindlaks püügipiirkonnad, mille puhul teaduslike tõendite kohaselt on selektiivsuse suurendamist praegu raske saavutada, ja olukorda jälgima;

| (d) | hindama hiljuti vastu võetud kaaspüügi kvoodireservide tõhusust ja sobivust püüki piiravate liikidega seotud olukordade lahendamise vahendina; |
| --- | --- |

(d)

hindama hiljuti vastu võetud kaaspüügi kvoodireservide tõhusust ja sobivust püüki piiravate liikidega seotud olukordade lahendamise vahendina;

| (e) | hindama nõukogu poolt viimastel aastatel lubatud kogupüügiga hõlmatud kalavarude loetelust välja jäetud liikide kestlikkusele avalduvat mõju ja hindama selle lubatud kogupüügi süsteemi raames taaskehtestamise võimalikke tagajärgi; |
| --- | --- |

(e)

hindama nõukogu poolt viimastel aastatel lubatud kogupüügiga hõlmatud kalavarude loetelust välja jäetud liikide kestlikkusele avalduvat mõju ja hindama selle lubatud kogupüügi süsteemi raames taaskehtestamise võimalikke tagajärgi;

| (f) | määrama kindlaks ja kõrvaldama selektiivsuse katseprojektide väljatöötamisel ja rakendamisel esinenud haldusraskused, mis takistavad kalurite püüdlusi saavutada suurem selektiivsus; |
| --- | --- |

(f)

määrama kindlaks ja kõrvaldama selektiivsuse katseprojektide väljatöötamisel ja rakendamisel esinenud haldusraskused, mis takistavad kalurite püüdlusi saavutada suurem selektiivsus;

| (g) | määrama kindlaks kaubanduslikud ja/või heategevuslikud võimalused kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema vältimatu lossitud saagi ja soovimatu saagi parimal võimalikul viisil kasutamiseks, et vältida loodusvarade raiskamist ning ühise kalanduspoliitika kestlikkuseesmärkide ohustamist; |
| --- | --- |

(g)

määrama kindlaks kaubanduslikud ja/või heategevuslikud võimalused kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema vältimatu lossitud saagi ja soovimatu saagi parimal võimalikul viisil kasutamiseks, et vältida loodusvarade raiskamist ning ühise kalanduspoliitika kestlikkuseesmärkide ohustamist;

| (h) | hindama kehtiva lossimiskohustuse poliitika eesmärgipärasust ja lossimiskohustuse kohandatavust iga juhtumi puhul eraldi püügipiirkondade ja/või kalavarude kaupa; |
| --- | --- |

(h)

hindama kehtiva lossimiskohustuse poliitika eesmärgipärasust ja lossimiskohustuse kohandatavust iga juhtumi puhul eraldi püügipiirkondade ja/või kalavarude kaupa;

| (i) | hindama võimalusi ühise kalanduspoliitika artikli 15 paremaks kohandamiseks ja lihtsustamiseks, et hõlbustada selle rakendamist ja mõistmist kõigi sidusrühmade poolt, ning eelkõige seda, kuidas liikmesriigid kasutavad üldisi olemasolevaid vahendeid, mis on kehtiva õigusraamistikuga ette nähtud selektiivsuse parandamiseks ja soovimatu saagi vähendamiseks; |
| --- | --- |

(i)

hindama võimalusi ühise kalanduspoliitika artikli 15 paremaks kohandamiseks ja lihtsustamiseks, et hõlbustada selle rakendamist ja mõistmist kõigi sidusrühmade poolt, ning eelkõige seda, kuidas liikmesriigid kasutavad üldisi olemasolevaid vahendeid, mis on kehtiva õigusraamistikuga ette nähtud selektiivsuse parandamiseks ja soovimatu saagi vähendamiseks;

| 25. | kutsub komisjoni üles esitama selle hinnangu alusel ja vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et paremini saavutada tagasiheite vähendamise ja kalavarude seisundi parandamise eesmärke; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab muret selle pärast, et kolmandate riikidega jagatavate kalavarude suhtes ei kohaldata alati samu tagasiheite nõudeid; rõhutab, et kalavarude majandamise põhieesmärgid tuleb järk-järgult lähendada, et tagada kõrgeimad standardid ühise mereökosüsteemi hea keskkonnaseisundi saavutamiseks, püügitegevuse jätkusuutlikkus ja võrdsed võimalused kolmandate riikidega, eelkõige Ühendkuningriigiga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(2)  ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

(3)  ELT L 25, 31.1.2017, lk 12.

(4)  Borges, L., The unintended impact of the European discard ban, ICES Journal of Marine Science, köide 78, väljaanne 1, jaanuar–veebruar 2021, lk 134–141, https://doi.org/10.1093/icesjms/fsaa200

(5)  Lossimiskohustus ja püüki piiravad liigid mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades – Põhjameri.

(6)  Lossimiskohustus ja püüki piiravad liigid mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades – loodepiirkonna veed.

(7)  Lossimiskohustus ja püüki piiravad liigid mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades – edelapiirkonna veed.

(8)  Tagasiheite keeld, lossimiskohustus ja maksimaalne jätkusuutlik saagikus Vahemere lääneosas – Hispaania juhtum.

(9)  Tagasiheite keeld, lossimiskohustus ja maksimaalne jätkusuutlik saagikus Vahemere lääneosas – Itaalia juhtum.

(10)  Uhlmann, Sven & Ulrich, Clara & Kennelly, Steven. (2019). The European Landing Obligation Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries: Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries“ (ELi lossimiskohustus ning tagasiheite vähendamine mitme liigiga ja segaliikidega püügipiirkondades, mis hõlmavad mitut jurisdiktsiooni).

(11)  Ülemaailmse merekalapüügi tagasiheite kolmas hinnang, FAO, 2019.

(12)  Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019) (lossimiskohustust käsitlevate 2019. aasta riiklike aruannete hindamine) (STECF-Adhoc-20-02).

(13)  Market outlets for unwanted catches (soovimatu saagi turustamisvõimalused). EUMOFA. 2020.

---

Kolmapäev, 19. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/18

---

P9_TA(2021)0236

Spordiürituste korraldajate probleemid digikeskkonnas

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile spordiürituste korraldajate probleemide kohta digikeskkonnas (2020/2073(INL))

(2022/C 15/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 114,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 11 ja 16, artikli 17 lõiget 2 ning artikleid 47 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 11 ja 16, artikli 17 lõiget 2 ning artikleid 47 ja 52,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni avaldust spordiürituste korraldajate kohta, mis on lisatud Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2019. aasta seadusandlikule resolutsioonile ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldust spordiürituste korraldajate kohta, mis on lisatud Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2019. aasta seadusandlikule resolutsioonile ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/789, millega kehtestatakse ringhäälinguorganisatsioonide teatavate veebiülekannete ning televisiooni- ja raadiosaadete taasedastamise suhtes kohaldatavate autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste teostamise reeglid ja muudetakse direktiivi 93/83/EMÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/789, millega kehtestatakse ringhäälinguorganisatsioonide teatavate veebiülekannete ning televisiooni- ja raadiosaadete taasedastamise suhtes kohaldatavate autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste teostamise reeglid ja muudetakse direktiivi 93/83/EMÜ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrust (EL) 2017/1128 võrgusisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse kohta siseturul (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrust (EL) 2017/1128 võrgusisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse kohta siseturul (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (5) (jõustamisdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (5) (jõustamisdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2018. aasta soovitust (EL) 2018/334 meetmete kohta, millega tulemuslikult võidelda ebaseadusliku veebisisu vastu (9), ja komisjoni 28. septembri 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus ebaseadusliku veebisisuga. Veebiplatvormidele suurema vastutuse andmine“ (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2018. aasta soovitust (EL) 2018/334 meetmete kohta, millega tulemuslikult võidelda ebaseadusliku veebisisu vastu (9), ja komisjoni 28. septembri 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus ebaseadusliku veebisisuga. Veebiplatvormidele suurema vastutuse andmine“ (COM(2017)0555),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Suunised intellektuaalomandi õiguste jõustamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/48/EÜ teatavate aspektide kohta“ (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Suunised intellektuaalomandi õiguste jõustamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/48/EÜ teatavate aspektide kohta“ (COM(2017)0708),

| — | võttes arvesse 25. juuni 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit veebireklaami ja intellektuaalomandi õiguste kohta, mida hõlbustas Euroopa Komisjon, ning komisjoni aruannet veebireklaami ja intellektuaalomandi õigusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise kohta (SWD(2020)0167), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juuni 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit veebireklaami ja intellektuaalomandi õiguste kohta, mida hõlbustas Euroopa Komisjon, ning komisjoni aruannet veebireklaami ja intellektuaalomandi õigusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise kohta (SWD(2020)0167),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0139/2021),

| A. | arvestades, et spordil on liidu sotsiaalses, kultuurilises ja majanduslikus heaolus keskne roll ning sport edendab solidaarsuse, mitmekesisuse ja sotsiaalse kaasatuse ühiseid väärtusi, andes sellega märkimisväärse panuse majandusse ja sotsiaalsesse arengusse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et spordil on liidu sotsiaalses, kultuurilises ja majanduslikus heaolus keskne roll ning sport edendab solidaarsuse, mitmekesisuse ja sotsiaalse kaasatuse ühiseid väärtusi, andes sellega märkimisväärse panuse majandusse ja sotsiaalsesse arengusse;

| B. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 165 kohaselt panustab liit Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse spordi eripära; arvestades, et arvesse tuleks võtta ka spordi panust selliste liidu üldeesmärkide saavutamisse nagu keskkonnakaitse, digiüleminek ja kaasavus ning liidu eesmärk peaks olema arendada edasi ja säilitada spordi Euroopa mõõdet digikeskkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 165 kohaselt panustab liit Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse spordi eripära; arvestades, et arvesse tuleks võtta ka spordi panust selliste liidu üldeesmärkide saavutamisse nagu keskkonnakaitse, digiüleminek ja kaasavus ning liidu eesmärk peaks olema arendada edasi ja säilitada spordi Euroopa mõõdet digikeskkonnas;

| C. | arvestades, et lisaks edendab ja sisendab sport selliseid väärtusi nagu vastastikune austus ja mõistmine, solidaarsus, võrdsus, kaasavus, mitmekesisus, õiglus, koostöö ja kodanikuaktiivsus ning toetab samal ajal oluliselt hariduslikke ja kultuurilisi väärtusi ning sporti võib pidada kultuuriliseks ja sotsiaalseks vajaduseks; arvestades, et on oluline, et spordiürituste korraldajad, ringhäälinguorganisatsioonid, digivahendajad, riigi ametiasutused ja muud spordisektori sidusrühmad toetaksid neid väärtusi; arvestades, et liidu spordipoliitika peab toetama nii profi- kui ka harrastusspordi eesmärke ning see võib aidata lahendada riikidevahelisi probleeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lisaks edendab ja sisendab sport selliseid väärtusi nagu vastastikune austus ja mõistmine, solidaarsus, võrdsus, kaasavus, mitmekesisus, õiglus, koostöö ja kodanikuaktiivsus ning toetab samal ajal oluliselt hariduslikke ja kultuurilisi väärtusi ning sporti võib pidada kultuuriliseks ja sotsiaalseks vajaduseks; arvestades, et on oluline, et spordiürituste korraldajad, ringhäälinguorganisatsioonid, digivahendajad, riigi ametiasutused ja muud spordisektori sidusrühmad toetaksid neid väärtusi; arvestades, et liidu spordipoliitika peab toetama nii profi- kui ka harrastusspordi eesmärke ning see võib aidata lahendada riikidevahelisi probleeme;

| D. | arvestades, et sport hoogustab integratsiooni; arvestades, et spordivaldkonna sidusrühmad, omavalitsused ja spordikogukond peaksid tegema koostööd kestlikuma ja kaasavama spordisektori nimel, hõlbustades kõigi ühiskonnaliikmete, eelkõige piiratud võimalustega inimeste osalemist spordiüritustel, olenemata nende vanusest, soost, puudest või etnilisest päritolust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sport hoogustab integratsiooni; arvestades, et spordivaldkonna sidusrühmad, omavalitsused ja spordikogukond peaksid tegema koostööd kestlikuma ja kaasavama spordisektori nimel, hõlbustades kõigi ühiskonnaliikmete, eelkõige piiratud võimalustega inimeste osalemist spordiüritustel, olenemata nende vanusest, soost, puudest või etnilisest päritolust;

| E. | arvestades, et fännikultuur on spordikogemuse lahutamatu osa, mitte üksnes toote turustamise taust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et fännikultuur on spordikogemuse lahutamatu osa, mitte üksnes toote turustamise taust;

| F. | arvestades, et spordiga seotud sektorid annavad 2,12 % liidu SKPst ja 2,72 % liidu tööhõivest; arvestades, et spordiüritustel on osalemise ja majanduse seisukohast oluline territoriaalne mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et spordiga seotud sektorid annavad 2,12 % liidu SKPst ja 2,72 % liidu tööhõivest; arvestades, et spordiüritustel on osalemise ja majanduse seisukohast oluline territoriaalne mõju;

| G. | arvestades, et rohujuure tasandi sport on profispordi alus, kuna väikesed spordiklubid moodustavad Euroopa rohujuure tasandi spordi alustala, annavad märkimisväärse panuse noorte sportlaste arengusse ja töötavad enamasti vabatahtlikkuse alusel; arvestades, et 35 miljonit harrastussportlast aitavad kaasa massispordi arendamisele ja spordi väärtuste levitamisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rohujuure tasandi sport on profispordi alus, kuna väikesed spordiklubid moodustavad Euroopa rohujuure tasandi spordi alustala, annavad märkimisväärse panuse noorte sportlaste arengusse ja töötavad enamasti vabatahtlikkuse alusel; arvestades, et 35 miljonit harrastussportlast aitavad kaasa massispordi arendamisele ja spordi väärtuste levitamisele;

| H. | arvestades, et digikeskkonna ja uute tehnoloogiate areng on lihtsustanud kõigi fännide juurdepääsu spordiürituste ülekannetele igat liiki seadmetel ning suurendanud seejuures võimalikku kokkupuudet ebaseadusliku sisuga ja sellistele ülekannetele juurdepääsevate inimeste arvu ning pakkunud spordialadele, mida tavaliselt üle ei kanta, võimalusi olla nähtavam; arvestades, et lisaks on see hoogustanud uute internetipõhiste ärimudelite arengut ja loonud uusi võimalusi tulu teenimiseks; arvestades, et samal ajal on see hõlbustanud ebaseaduslikke spordiülekandeid internetis ning internetipiraatlust liidus ja väljaspool, mis teeb kahju nii professionaalsele kui ka rohujuure tasandi spordile ning seab ohtu spordiürituste korraldamise ja kestlikkuse ning kogu spordisektori finantsstabiilsuse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et digikeskkonna ja uute tehnoloogiate areng on lihtsustanud kõigi fännide juurdepääsu spordiürituste ülekannetele igat liiki seadmetel ning suurendanud seejuures võimalikku kokkupuudet ebaseadusliku sisuga ja sellistele ülekannetele juurdepääsevate inimeste arvu ning pakkunud spordialadele, mida tavaliselt üle ei kanta, võimalusi olla nähtavam; arvestades, et lisaks on see hoogustanud uute internetipõhiste ärimudelite arengut ja loonud uusi võimalusi tulu teenimiseks; arvestades, et samal ajal on see hõlbustanud ebaseaduslikke spordiülekandeid internetis ning internetipiraatlust liidus ja väljaspool, mis teeb kahju nii professionaalsele kui ka rohujuure tasandi spordile ning seab ohtu spordiürituste korraldamise ja kestlikkuse ning kogu spordisektori finantsstabiilsuse;

| I. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaitse on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus; arvestades, et hartas sätestatud põhiõiguste tähendus ja ulatus tuleb kindlaks määrata vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomasele kohtupraktikale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaitse on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus; arvestades, et hartas sätestatud põhiõiguste tähendus ja ulatus tuleb kindlaks määrata vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomasele kohtupraktikale;

| J. | arvestades, et fännikultuur, mis rajaneb vabadusel jagada ja saada spordielamusi nii reaalajas kui ka enne või pärast spordiüritusi, on oluline osa spordi rollist Euroopa ühiskonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et fännikultuur, mis rajaneb vabadusel jagada ja saada spordielamusi nii reaalajas kui ka enne või pärast spordiüritusi, on oluline osa spordi rollist Euroopa ühiskonnas;

| K. | arvestades, et spordiürituste ebaseaduslik ülekandmine ja ebaseadusliku veebisisu levitamine mitte ainult ei põhjusta spordisektorile märkimisväärset majanduslikku kahju, mis toob kaasa abonent- ja reklaamitulu vähenemise, vaid on kahjulik ka lõppkasutajatele, nagu fännid ja tarbijad, näiteks seetõttu, et sellised lõppkasutajad puutuvad kokku isikuandmete varguse, pahavara või muude internetiga seotud kahju vormidega; arvestades, et spordiürituste ebaseaduslikud ülekanded on sageli osa kuritegelike organisatsioonide kasvavast tegevusest; arvestades, et internetipiraatlus ei mõjuta mitte ainult abonementteenuste kaudu kättesaadavaid spordi otseülekandeid, vaid ka spordiürituste tasuta vastuvõetavaid ülekandeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et spordiürituste ebaseaduslik ülekandmine ja ebaseadusliku veebisisu levitamine mitte ainult ei põhjusta spordisektorile märkimisväärset majanduslikku kahju, mis toob kaasa abonent- ja reklaamitulu vähenemise, vaid on kahjulik ka lõppkasutajatele, nagu fännid ja tarbijad, näiteks seetõttu, et sellised lõppkasutajad puutuvad kokku isikuandmete varguse, pahavara või muude internetiga seotud kahju vormidega; arvestades, et spordiürituste ebaseaduslikud ülekanded on sageli osa kuritegelike organisatsioonide kasvavast tegevusest; arvestades, et internetipiraatlus ei mõjuta mitte ainult abonementteenuste kaudu kättesaadavaid spordi otseülekandeid, vaid ka spordiürituste tasuta vastuvõetavaid ülekandeid;

| L. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ja spordiüritustele juurdepääsu piirangud on toonud kaasa spordiürituste piletite müügi vähenemise ja samal ajal loonud võimalusi spordikanalite abonementide arendamiseks, interneti- ja telesaadete vaatajaskonna laiendamiseks ning spordiürituste ebaseaduslikuks voogedastuseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ja spordiüritustele juurdepääsu piirangud on toonud kaasa spordiürituste piletite müügi vähenemise ja samal ajal loonud võimalusi spordikanalite abonementide arendamiseks, interneti- ja telesaadete vaatajaskonna laiendamiseks ning spordiürituste ebaseaduslikuks voogedastuseks;

| M. | arvestades, et erinevalt teistest sektoritest seisneb spordiürituse ülekande väärtus eelkõige selles, et see on otseülekanne, ja suurem osa sellest väärtusest kaob ürituse lõppedes; arvestades, et spordiürituste ülekannete ebaseaduslik voogedastus on kõige kahjulikum esimese 30 minuti jooksul alates selle internetti ilmumisest; arvestades, et järelikult ja ainult selles kontekstis on vaja kohe reageerida, et lõpetada spordiürituste ebaseaduslik internetis ülekandmine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et erinevalt teistest sektoritest seisneb spordiürituse ülekande väärtus eelkõige selles, et see on otseülekanne, ja suurem osa sellest väärtusest kaob ürituse lõppedes; arvestades, et spordiürituste ülekannete ebaseaduslik voogedastus on kõige kahjulikum esimese 30 minuti jooksul alates selle internetti ilmumisest; arvestades, et järelikult ja ainult selles kontekstis on vaja kohe reageerida, et lõpetada spordiürituste ebaseaduslik internetis ülekandmine;

| N. | arvestades, et meetmed peaksid keskenduma sellele, kust saab ebaseadusliku sisu voogedastus alguse, nimelt ebaseaduslike veebisaitide jaoks tingimuste loojatele, mitte üksikutele kasutajatele, nagu fännid ja tarbijad, kes on ebaseadusliku voogedastusega seotud tahtmatult ja teadmatult; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et meetmed peaksid keskenduma sellele, kust saab ebaseadusliku sisu voogedastus alguse, nimelt ebaseaduslike veebisaitide jaoks tingimuste loojatele, mitte üksikutele kasutajatele, nagu fännid ja tarbijad, kes on ebaseadusliku voogedastusega seotud tahtmatult ja teadmatult;

| O. | arvestades, et viimastel aastatel on tekkinud palju uusi multimeediakanaleid spordiürituste ebaseaduslikuks otseedastuseks ja nende hulgas paistab suureneva mahu tõttu silma IP-televisiooni (IPTV) ebaseaduslik kasutamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et viimastel aastatel on tekkinud palju uusi multimeediakanaleid spordiürituste ebaseaduslikuks otseedastuseks ja nende hulgas paistab suureneva mahu tõttu silma IP-televisiooni (IPTV) ebaseaduslik kasutamine;

| P. | arvestades, et terve spordiürituse ebaseaduslikku ülekandmist tuleb eristada lühiklippidest, mida jagavad fännid ja mis kuuluvad fännikultuuri juurde, et juhtida tähelepanu näiteks vaenukõne ja rassismi juhtumitele; arvestades, et sellist ebaseaduslikku ülekandmist tuleb eristada ka sisust, mida jagatakse seaduslikult autoriõiguse normidega ette nähtud piirangute ja erandite kohaselt, ning sisust, mida jagavad ajakirjanikud üldsuse teavitamise eesmärgil, nagu on sätestatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis; arvestades, et meetmed, mille eesmärk on kaitsta ülekandeõigusi ebaseadusliku kasutamise ja piraatluse eest, ei tohi mõjutada ajakirjandusvabadust ega uudistemeedia suutlikkust kodanikke teavitada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et terve spordiürituse ebaseaduslikku ülekandmist tuleb eristada lühiklippidest, mida jagavad fännid ja mis kuuluvad fännikultuuri juurde, et juhtida tähelepanu näiteks vaenukõne ja rassismi juhtumitele; arvestades, et sellist ebaseaduslikku ülekandmist tuleb eristada ka sisust, mida jagatakse seaduslikult autoriõiguse normidega ette nähtud piirangute ja erandite kohaselt, ning sisust, mida jagavad ajakirjanikud üldsuse teavitamise eesmärgil, nagu on sätestatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis; arvestades, et meetmed, mille eesmärk on kaitsta ülekandeõigusi ebaseadusliku kasutamise ja piraatluse eest, ei tohi mõjutada ajakirjandusvabadust ega uudistemeedia suutlikkust kodanikke teavitada;

| Q. | arvestades, et mõned suured spordiüritused pakuvad üldist avalikku huvi, mistõttu tuleks kõigile kodanikele tagada juurdepääs selliseid spordiüritusi puudutavale reaalajas teabele ja ei tohiks kohaldada liigseid või ebaseaduslikke piiranguid; arvestades, et see puudutab ka ajakirjanikke ja uudistereportereid, kes võivad sellist reaalajas teavet anda; arvestades, et liikmesriigid peaksid toetama suurte spordiürituste ülekandmist tasuta kanalites, kuna need on popkultuuri vorm, millel on kodanike elus tähtis osa; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mõned suured spordiüritused pakuvad üldist avalikku huvi, mistõttu tuleks kõigile kodanikele tagada juurdepääs selliseid spordiüritusi puudutavale reaalajas teabele ja ei tohiks kohaldada liigseid või ebaseaduslikke piiranguid; arvestades, et see puudutab ka ajakirjanikke ja uudistereportereid, kes võivad sellist reaalajas teavet anda; arvestades, et liikmesriigid peaksid toetama suurte spordiürituste ülekandmist tasuta kanalites, kuna need on popkultuuri vorm, millel on kodanike elus tähtis osa;

| R. | arvestades, et pidevalt kasvab selliste õiguste omajate, vahendajate ja muude teenuseosutajate arv, kes töötavad välja tarkvaravahendeid, mis on võimelised minimaalse veamääraga tuvastama spordiürituste ebaseaduslikke otseülekandeid; arvestades, et samal ajal sõltub nende õiguste omajate, vahendajate ja muude teenuseosutajate väljastatud teadete usaldusväärsus nende tarkvaravahendite täpsusest ja tehnilisest kvaliteedist, mida nad kasutavad spordiürituste ebaseadusliku ülekandmise tuvastamiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pidevalt kasvab selliste õiguste omajate, vahendajate ja muude teenuseosutajate arv, kes töötavad välja tarkvaravahendeid, mis on võimelised minimaalse veamääraga tuvastama spordiürituste ebaseaduslikke otseülekandeid; arvestades, et samal ajal sõltub nende õiguste omajate, vahendajate ja muude teenuseosutajate väljastatud teadete usaldusväärsus nende tarkvaravahendite täpsusest ja tehnilisest kvaliteedist, mida nad kasutavad spordiürituste ebaseadusliku ülekandmise tuvastamiseks;

| S. | arvestades, et õiguste omajaid, vahendajaid ja muid teenuseosutajaid, kelle tarkvaravahendid on võimelised tõhusalt ja usaldusväärselt tuvastama spordiürituste ebaseaduslikke otseülekandeid, tuleks lugeda sertifitseeritud usaldusväärseteks teavitajateks; arvestades, et sertifitseeritud usaldusväärseks teavitajaks õigusliku lugemise tingimusena tuleks nõuda kvaliteedi- ja täpsusstandardite täitmist; arvestades, et liidu ühistel nõuetel põhinev sertifikaat oleks eelistatud valik, et tagada usaldusväärsete teavitajate sidus ja tõhus tunnustamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et õiguste omajaid, vahendajaid ja muid teenuseosutajaid, kelle tarkvaravahendid on võimelised tõhusalt ja usaldusväärselt tuvastama spordiürituste ebaseaduslikke otseülekandeid, tuleks lugeda sertifitseeritud usaldusväärseteks teavitajateks; arvestades, et sertifitseeritud usaldusväärseks teavitajaks õigusliku lugemise tingimusena tuleks nõuda kvaliteedi- ja täpsusstandardite täitmist; arvestades, et liidu ühistel nõuetel põhinev sertifikaat oleks eelistatud valik, et tagada usaldusväärsete teavitajate sidus ja tõhus tunnustamine;

| T. | arvestades, et liit ja liikmesriigid peaksid edendama teadusuuringuid ja innovatsiooni, et arendada täiustatud tarkvaravahendeid spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete tuvastamiseks ja nendest teatamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liit ja liikmesriigid peaksid edendama teadusuuringuid ja innovatsiooni, et arendada täiustatud tarkvaravahendeid spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete tuvastamiseks ja nendest teatamiseks;

| U. | arvestades, et spordiüritused ei ole liidu õiguse kohaselt autoriõigusega kaitstud, aga neil on ainulaadne ja sel määral algupärane iseloom, mis võib muuta need autoriõigusega kaitstud teostega võrreldavat kaitset väärivaks sisuks; arvestades, et spordiürituste korraldajatel puudub liidu õiguses ühtlustatud kaitse; arvestades, et mõne liikmesriigi õigusaktides on siiski sätestatud spetsiaalne kaitse spordiürituste korraldajatele, mis tekitab õiguskindlusetust ja liidu õigusraamistiku killustatust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et spordiüritused ei ole liidu õiguse kohaselt autoriõigusega kaitstud, aga neil on ainulaadne ja sel määral algupärane iseloom, mis võib muuta need autoriõigusega kaitstud teostega võrreldavat kaitset väärivaks sisuks; arvestades, et spordiürituste korraldajatel puudub liidu õiguses ühtlustatud kaitse; arvestades, et mõne liikmesriigi õigusaktides on siiski sätestatud spetsiaalne kaitse spordiürituste korraldajatele, mis tekitab õiguskindlusetust ja liidu õigusraamistiku killustatust;

| V. | arvestades, et liidu õigusega on ette nähtud teatamise ja meetmete mehhanismide üldraamistik, mis võimaldab vahendajate salvestatud ebaseadusliku teabe kõrvaldada või juurdepääsu sellele tõkestada; arvestades, et liidu õiguses on sätestatud tsiviiltäitemeetmed, mida õigus- või haldusasutused võivad teatud tingimustel võtta intellektuaalomandi õiguste rikkumise ärahoidmiseks või tõkestamiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et liidu õigusega on ette nähtud teatamise ja meetmete mehhanismide üldraamistik, mis võimaldab vahendajate salvestatud ebaseadusliku teabe kõrvaldada või juurdepääsu sellele tõkestada; arvestades, et liidu õiguses on sätestatud tsiviiltäitemeetmed, mida õigus- või haldusasutused võivad teatud tingimustel võtta intellektuaalomandi õiguste rikkumise ärahoidmiseks või tõkestamiseks;

| W. | arvestades, et praegune õigusraamistik ei võimalda siiski võtta vajalikke koheseid meetmeid, et lahendada spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete probleem; arvestades, et lisaks sellele on mõned liikmesriigid vastu võtnud teatamise reeglid ja toimimiskorra, mis ei ole liidu tasandil ühtlustatud; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et praegune õigusraamistik ei võimalda siiski võtta vajalikke koheseid meetmeid, et lahendada spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete probleem; arvestades, et lisaks sellele on mõned liikmesriigid vastu võtnud teatamise reeglid ja toimimiskorra, mis ei ole liidu tasandil ühtlustatud;

Sissejuhatus ja üldised märkused

| 1. | palub, et komisjon esitaks pärast vajaliku mõjuhindamise läbiviimist põhjendamatu viivituseta ELi toimimise lepingu artikli 114 alusel ettepaneku võtta vastu seadusandlikud aktid, järgides lisas toodud soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et sport aitab liidus märkimisväärselt kaasa sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja koolituse, töökohtade loomise, tööalase konkurentsivõime ja rahvatervise edendamisele; on ka seisukohal, et spordiürituste korraldamisest saadav tulu peaks rohkem kaasa aitama ühiskonnale kasu toova sporditegevuse rahastamisele ja näitama nii spordi sotsiaalset tähtsust; märgib, et paljudes Euroopa riikides sõltub rohujuure tasandi spordile eraldatud raha otseselt spordiülekandeõiguste müügist saadud tulust; rõhutab seetõttu, et spordi ökosüsteemis on vaja suuremat rahalist solidaarsust, ja märgib, et osa sellest tulust tuleks suunata rohujuure tasandi spordi, paraspordi ja väiksema meediakajastusega spordi arengusse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde komisjoni avaldust, mis on lisatud Euroopa Parlamendi 2019. aasta märtsis vastu võetud resolutsioonile autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul ja mille kohaselt „hakkab komisjon hindama spordiüritusi korraldavate organisatsioonide väljakutseid digikeskkonna kontekstis, eelkõige spordiülekannete ebaseadusliku veebipõhise edastamisega seotud probleeme“; |
| --- | --- |

3.

Spordiüritused ja intellektuaalomandi õigused

| 4. | märgib, et spordiürituste kui selliste suhtes ei saa kohaldada autoriõiguse kaitset; tuletab meelde, et erinevalt mõne liikmesriigi õigusest ei ole liidu õiguses spordiürituste korraldajatele ette nähtud spetsiaalset õigust; tuletab meelde, et mõned liikmesriigid annavad nn majaõiguse kaitse võimaluse, mis põhineb lepingulisel suhtel, ning liidu õigus annab filmide esmasalvestuste tootjatele autoriõigusega kaasneva õiguse nende filmide originaalide ja koopiate suhtes; tunnistab, et õiguskaitse, mis hõlmab intellektuaalomandi õigusi, on spordiürituste korraldajate jaoks tähtis, eriti seoses nende korraldatavate spordiürituste ülekandeõiguste litsentsimisega, kuna nende õiguste kasutamine on oluline sissetulekuallikas, millele järgnevad sponsorlus, reklaam ja turustus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ülekandeõiguste rikkumine spordis ohustab selle pikaajalist rahastamist; |
| --- | --- |

5.

Spordiürituste otseülekannete internetipiraatlus

| 6. | on seisukohal, et spordiürituste korraldajate peamine väljakutse on võitlus selliste spordiürituste internetipiraatluse vastu, mis kantakse otse üle ja mille majanduslik väärtus peitubki ürituse reaalajas ülekandmises, ning et sellele tuleb reageerida seadusandlikult liidu tasandil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | täheldab, et spordiürituste ebaseaduslik voogedastus on kasvav nähtus, mis kahjustab spordi ökosüsteemi ja lõppkasutajaid, kes võivad puutuda kokku erinevas vormis kahjuga, nagu identiteedivargus, pahavara (mis saadakse näiteks tasuta rakendustest või krediitkaardi autentimise ja muude isikuandmete vargus) või muud internetipõhised kahju vormid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et spordiürituste korraldajad investeerivad palju rahalisi ja tehnilisi vahendeid ning inimressursse internetipiraatlusega võitlemisse ja teenuseosutajatega koostöö tegemisse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on samal ajal seisukohal, et spordiürituste korraldajad peaksid panustama Euroopa spordimudelisse, mis aitab kaasa spordi arengule ning on kooskõlas sotsiaalsete ja hariduseesmärkidega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et liidus tuleks paremini edendada spordisisu seaduslikku pakkumist, ja palub komisjonil võtta meetmeid, mis aitaksid tarbijatel leida internetis spordisisule juurdepääsu seaduslikke vahendeid; kutsub komisjoni üles selliste juurdepääsuvahendite loetelu veebisaidil Agorateka.eu regulaarselt ajakohastama ja tagama, et platvormi arendatakse edasi; rõhutab, et spordiürituste ebaseadusliku ülekandmise eest vastutavad voogedastuse ja platvormide pakkujad, mitte fännid või tarbijad, kes sageli satuvad ebaseaduslikule veebisisule kogemata ja keda tuleks rohkem teavitada olemasolevatest seaduslikest võimalustest; |
| --- | --- |

10.

Vajadus õiguste tõhusa jõustamise järele

| 11. | rõhutab, et arvestades spordiürituste otseülekannete eripära ja asjaolu, et nende väärtus piirdub peamiselt kõnealuse spordiürituse kestusega, peavad jõustamismenetlused olema võimalikult kiired; on siiski seisukohal, et praegune korralduste, teatamise ja kõrvaldamise mehhanismide õigusraamistik ei taga alati piisavalt õiguste tõhusat ja õigeaegset jõustamist, et lahendada spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete probleem; on seetõttu seisukohal, et võimalikult kiiresti tuleks vastu võtta konkreetsed meetmed, mis on eriomased spordiürituste otseülekannetele, et kohandada kehtivat õigusraamistikku nende konkreetsete probleemidega ja muuta see neile sobivaks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et digivahendajate pakutavad õigusi rikkuvad spordi otseülekanded kõrvaldataks või tõkestataks juurdepääs neile kohe või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast seda, kui õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärselt teavitajalt saadi teade ebaseadusliku ülekande toimumise kohta; rõhutab, et käesolevas resolutsioonis tähendab „kohe“ viivitamata või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärselt teavitajalt teate saamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et reaalajas kõrvaldamine peaks olema eesmärk, mida püütakse saavutada õigusi rikkuvate spordi otseülekannete korral, tingimusel et ei ole kahtlust asjaomase õiguse omamises ja selles, et kõnealuse spordiürituse ülekandmine ei olnud lubatud; rõhutab siiski, et kõik sellised meetmed peavad järgima õiguse üldpõhimõtet mitte kehtestada üldist jälgimiskohustust; |
| --- | --- |

13.

Õiguste piiriülene jõustamine

| 14. | rõhutab lisaks, et liidu õiguses sätestatud üldraamistikku ei kohaldata liikmesriikide tasandil ühetaoliselt ning tsiviilmenetlusõiguse, teatamise ja kõrvaldamise mehhanismid on liikmesriigiti erinevad; on seisukohal, et piiriüleselt on jõustamisvahendite tõhusus puudulik; nõuab menetluste ja õiguskaitsevahendite edasist ühtlustamist liidus, et käsitleda digiteenuste õigusakti paketi ja muude võimalike seadusandlike ettepanekute kontekstis spordiürituste otseülekannete eripära; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et riiklikud õiguskaitseasutused võitlevad selliste probleemidega nagu ressursside ja koolitatud töötajate puudus; rõhutab, kui oluline on tihe koostöö ja parimate tavade vahetamine asjaomaste liidu tasandi asutuste, riiklike ametiasutuste ja asjaomaste osalejate vahel, et parandada üldist õigustaristut kogu liidus; |
| --- | --- |

15.

Teatamise ja meetmete võtmise kord

| 16. | tuletab meelde, et direktiivis elektroonilise kaubanduse kohta on ette nähtud, et teatavad veebiteenuseosutajad peavad kõrvaldama kiiresti talletatava ebaseadusliku teabe või tõkestama juurdepääsu sellele, kui nad sellest neile esitatud teadete kaudu tegelikult teada saavad; on seisukohal, et teatamise ja meetmete võtmise kord peaks olema aluseks meetmetele, millega võideldakse ebaseadusliku sisu vastu liidus; on siiski seisukohal, et praegune teatamise ja kõrvaldamise kord ei võimalda kiiret jõustamist viisil, mis pakuks tõhusaid õiguskaitsevahendeid, arvestades spordiürituste otseülekannete eripära; rõhutab, et kõik konkreetset teemat puudutavad sätted, mis vastu võetakse, peavad olema kooskõlas asjaomases liidu õiguses sätestatud üldise raamistikuga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi resolutsiooni digiteenuste õigusakti kohta: kaubandus- ja tsiviilõiguse normide kohandamine veebis tegutsevatele äriüksustele (10), milles nõutakse, et komisjon tagaks, et sisumajutusplatvormid tegutseksid kiiresti, et muuta sisu kättesaamatuks või kõrvaldada see; on seisukohal, et tuleks luua mehhanism, milles osalevad sertifitseeritud usaldusväärsed teavitajad ja mille kaudu kõrvaldatakse viivitamata sertifitseeritud usaldusväärse teavitaja teatatud spordiürituse ebaseaduslik otseülekanne või tõkestatakse juurdepääs sellele ülekandele, ilma et see piiraks kaebuste esitamise ja kahju hüvitamise mehhanismi rakendamist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et spordisisu töödeldakse sageli tehniliselt, mis ei jäta mingit kahtlust selles, kellel on õigus seda internetis edastada, ning et spordiürituste korraldajad kui õiguste omajad teavad kõiki oma ametlikke litsentsisaajaid, mis võimaldab ebaseaduslikud voogedastusteenused selgelt tuvastada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toonitab, et voogedastusserverite ja -platvormide pakkujad peaksid rakendama spetsiaalseid sisu kõrvaldamise vahendeid või meetmeid, et kõrvaldada nende teenuste keskkonnas kättesaadavad spordiürituste ebaseaduslikud otseülekanded või tõkestada juurdepääs neile; |
| --- | --- |

19.

Tõkestamiskorraldus

| 20. | märgib, et korralduste taotlemise menetlused on suhteliselt pikad ja korraldused jõustuvad tavaliselt pärast ülekande lõppemist; juhib tähelepanu sellele, et on olemas riigi tasandil välja töötatud tavad, näiteks reaalajas korraldused ja dünaamilised korraldused, mis on osutunud vahendiks, mille abil saab spordiürituste ülekannete piraatluse vastu võidelda tõhusamalt; palub, et komisjon hindaks, kuidas mõjub ja kui asjakohane on korralduse taotlemise menetlus, mille eesmärk on võimaldada tõkestada reaalajas juurdepääs ebaseaduslikule veebipõhisele spordiürituse otseülekande sisule või kõrvaldada see ning mis põhineb reaalajas tõkestamiskorralduste ja dünaamiliste korralduste mudelil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et internetis spordiürituste ebaseaduslike ülekannete kõrvaldamiseks või neile juurdepääsu tõkestamiseks korralduste taotlemise menetlused peavad sõltumata nende rakendamise viisist tagama, et meetmed on rangelt suunatud üksnes ebaseadusliku sisu vastu ega too kaasa seadusliku sisu meelevaldset ja ülemäärast tõkestamist; juhib tähelepanu Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikale, mille kohaselt ei õigusta teatava sisu ebaseaduslikkus samal veebisaidil või serveril majutatava seadusliku sisu samaaegset blokeerimist; |
| --- | --- |

21.

Kaitsemeetmed

| 22. | tunnistab, et reaalajas tõkestamine võib mõjutada põhiõigusi, kui see muudab erandlikult kättesaamatuks seadusliku sisu; rõhutab seetõttu vajadust kaitsemeetmete järele, et tagada õigusraamistikuga õige tasakaal jõustamismeetmete tõhususe ja kolmandate isikute õiguste kaitsmise vajaduse vahel; on sellega seoses seisukohal, et jõustamismeetmed reaalajas edastatava sisu kaitsmiseks peaksid olema tõhusad ja proportsionaalsed, eriti väikeettevõtjate, VKEde ja idufirmade jaoks, ning hõlmama juurdepääsu võimaldamist tõhusatele õiguskaitsevahenditele, asjakohast teavet väidetava rikkumise kohta mõjutatud teenuseosutajate ja internetikasutajate jaoks ning piisavaid kaitsemeetmeid seoses põhiõiguste ja isikuandmete kaitsega; |
| --- | --- |

22.

Spordiürituste korraldajate autoriõigusega kaasnev õigus ja sui generis õigus

| 23. | märgib, et liidu õigus ei näe spordiürituste korraldajatele ette autoriõigusega kaasnevat õigust, kuid mõned liikmesriigid on oma õigusaktidega kehtestanud spordiürituste korraldajatele spetsiaalsed õigused, sealhulgas uue autoriõigusega kaasneva õiguse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et spordiürituste korraldajatele uue õiguse loomine liidu õiguses ei paku lahendust nende probleemidele, kuna nende olemasolevate õiguste tõhus ja õigeaegne jõustamine on puudulik; |
| --- | --- |

24.

Muud meetmed

| 25. | nõuab tõhusamat koostööd liikmesriikide ametiasutuste, õiguste valdajate ja vahendajate vahel; kutsub lisaks komisjoni üles oma pädevuse piires toetama liikmesriike nende püüdlustes parandada olemasolevat taristut ja meetmeid; |
| --- | --- |

25.

Lõppmärkused

| 26. | on seisukohal, et taotletaval ettepanekul puudub finantsmõju; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 92.

(2)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 231.

(3)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 82.

(4)  ELT L 168, 30.6.2017, lk 1.

(5)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 45.

(6)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(7)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

(8)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(9)  ELT L 63, 6.3.2018, lk 50.

(10)  Vastuvõetud tekstid: P9_TA(2020)0273.

---

RESOLUTSIOONI LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

A.   TAOTLETAVA ETTEPANEKU PÕHIMÕTTED JA EESMÄRGID

Spordiürituste otseülekannete õiguste asjakohase ja tõhusa õiguskaitse tagamiseks tuleks kehtivat liidu õigusraamistikku muuta. Selle saavutamiseks võetakse arvesse järgmisi eesmärke ja põhimõtteid:

| — | parandada ja tõhustada spordiürituste otseülekannete intellektuaalomandi õiguste jõustamise praegust õigusraamistikku, arvestades spordiürituste otseülekannete eripära ja eelkõige nende lühiajalist väärtust, tuginedes liikmesriikide parimatele tavadele; |
| --- | --- |

—

parandada ja tõhustada spordiürituste otseülekannete intellektuaalomandi õiguste jõustamise praegust õigusraamistikku, arvestades spordiürituste otseülekannete eripära ja eelkõige nende lühiajalist väärtust, tuginedes liikmesriikide parimatele tavadele;

| — | võtta kasutusele liidu süsteem, millega kehtestatakse „usaldusväärsete teavitajate“ sertifitseerimise ühised kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

võtta kasutusele liidu süsteem, millega kehtestatakse „usaldusväärsete teavitajate“ sertifitseerimise ühised kriteeriumid;

| — | selgitada olemasolevaid õigusakte ja võtta konkreetseid meetmeid, et tagada spordiürituste veebipõhiste ebaseaduslike otseülekannete viivitamatu kõrvaldamine või neile juurdepääsu tõkestamine, sealhulgas selliste spordiürituste ebaseaduslike veebipõhiste otseülekannete puhul, millest on teatanud sertifitseeritud usaldusväärne teavitaja, et võidelda tõhusalt spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete vastu; mõista sõna „kohe“ järgmises tähenduses: viivitamata või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärsetelt teavitajatelt teate saamist; |
| --- | --- |

—

selgitada olemasolevaid õigusakte ja võtta konkreetseid meetmeid, et tagada spordiürituste veebipõhiste ebaseaduslike otseülekannete viivitamatu kõrvaldamine või neile juurdepääsu tõkestamine, sealhulgas selliste spordiürituste ebaseaduslike veebipõhiste otseülekannete puhul, millest on teatanud sertifitseeritud usaldusväärne teavitaja, et võidelda tõhusalt spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete vastu; mõista sõna „kohe“ järgmises tähenduses: viivitamata või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärsetelt teavitajatelt teate saamist;

| — | rõhutada, et vahendajad peaksid kehtestama tõhusad kohustused vastavalt põhimõttele „tunne oma äriklienti“, et vältida oma teenuste kuritarvitamist spordiürituste ebaseadusliku voogedastuse hõlbustamiseks; palub, et komisjon teeks sel eesmärgil ettepaneku selliste kohustuste kohta tulevases digiteenuste õigusaktis; |
| --- | --- |

—

rõhutada, et vahendajad peaksid kehtestama tõhusad kohustused vastavalt põhimõttele „tunne oma äriklienti“, et vältida oma teenuste kuritarvitamist spordiürituste ebaseadusliku voogedastuse hõlbustamiseks; palub, et komisjon teeks sel eesmärgil ettepaneku selliste kohustuste kohta tulevases digiteenuste õigusaktis;

| — | vajaduse korral veelgi ühtlustada menetlusi ja õiguskaitsevahendeid liidus, et parandada ja suurendada jõustamismeetmete tõhusust, sealhulgas piiriüleses kontekstis, ilma et see piiraks liidu üldise raamistiku kohaldamist; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral veelgi ühtlustada menetlusi ja õiguskaitsevahendeid liidus, et parandada ja suurendada jõustamismeetmete tõhusust, sealhulgas piiriüleses kontekstis, ilma et see piiraks liidu üldise raamistiku kohaldamist;

| — | hinnata olemasolevaid jõustamismeetmeid, et täiustada neid ja võimaldada kohe kõrvaldada ebaseaduslikult otseülekandena edastatav spordisisu, sealhulgas sisu, millest on teatanud sertifitseeritud usaldusväärse teavitaja; |
| --- | --- |

—

hinnata olemasolevaid jõustamismeetmeid, et täiustada neid ja võimaldada kohe kõrvaldada ebaseaduslikult otseülekandena edastatav spordisisu, sealhulgas sisu, millest on teatanud sertifitseeritud usaldusväärse teavitaja;

| — | ühtlustada kiire ja kohandatava tõkestamiskorra kasutamist juba tuvastatud korduvate rikkumiste korral, mis võimaldab ebaseaduslikult otseülekandena internetis edastatava spordisisu kohe kõrvaldada või juurdepääsu sellele tõkestada, sealhulgas juhul, kui ebaseaduslikust sisust on teatanud sertifitseeritud usaldusväärsed teavitajad, tuginedes reaalajas tõkestamiskorralduste ja dünaamiliste korralduste mudelile; |
| --- | --- |

—

ühtlustada kiire ja kohandatava tõkestamiskorra kasutamist juba tuvastatud korduvate rikkumiste korral, mis võimaldab ebaseaduslikult otseülekandena internetis edastatava spordisisu kohe kõrvaldada või juurdepääsu sellele tõkestada, sealhulgas juhul, kui ebaseaduslikust sisust on teatanud sertifitseeritud usaldusväärsed teavitajad, tuginedes reaalajas tõkestamiskorralduste ja dünaamiliste korralduste mudelile;

| — | tagada, et kavandatavates meetmetes võetaks arvesse rikkumise ulatust, suurusjärku ja korduvust, ning võtta sihikule ebaseaduslikud ülekanded, arvates välja spordiürituste ebaseaduslike amatöörfilmide salvestamise ja postitamise; |
| --- | --- |

—

tagada, et kavandatavates meetmetes võetaks arvesse rikkumise ulatust, suurusjärku ja korduvust, ning võtta sihikule ebaseaduslikud ülekanded, arvates välja spordiürituste ebaseaduslike amatöörfilmide salvestamise ja postitamise;

| — | tagada, et kavandatavad meetmed oleksid proportsionaalsed ja säilitaksid õige tasakaalu jõustamismeetmete tõhususe ja asjaomaste kolmandate isikute, sealhulgas teenuseosutajate, fännide ja tarbijate õiguste kaitsmise vajaduse vahel; |
| --- | --- |

—

tagada, et kavandatavad meetmed oleksid proportsionaalsed ja säilitaksid õige tasakaalu jõustamismeetmete tõhususe ja asjaomaste kolmandate isikute, sealhulgas teenuseosutajate, fännide ja tarbijate õiguste kaitsmise vajaduse vahel;

| — | selgitada, et vastutus spordiürituste ebaseadusliku ülekandmise eest ei lasu fännidel ja tarbijatel; |
| --- | --- |

—

selgitada, et vastutus spordiürituste ebaseadusliku ülekandmise eest ei lasu fännidel ja tarbijatel;

| — | täiendada õigusraamistiku kohandamist muude kui seadusandlike meetmetega, sealhulgas tõhustatud koostööga liikmesriikide ametiasutuste, õiguste omajate ja vahendajate vahel. |
| --- | --- |

—

täiendada õigusraamistiku kohandamist muude kui seadusandlike meetmetega, sealhulgas tõhustatud koostööga liikmesriikide ametiasutuste, õiguste omajate ja vahendajate vahel.

B.   ESILDATAVAD MEETMED

Ilma et see piiraks oodatavate õigusnormide kehtestamist asjakohases liidu õigusaktis, millega kehtestatakse ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemise üldnormid, tuleks liidu õigusaktidesse lisada erisätted spordiürituste korraldajate õiguste kohta, mille eesmärk on eelkõige:

| — | selgitada veebipõhise vahendajaga seotud elektroonilise kaubanduse direktiivi artiklis 14 osutatud fraasi „kõrvaldab teenuseosutaja kiiresti“ taga olevat mõistet nii, et „kiiresti“ tähendab viivitamata või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärselt teavitajalt teate saamist; |
| --- | --- |

—

selgitada veebipõhise vahendajaga seotud elektroonilise kaubanduse direktiivi artiklis 14 osutatud fraasi „kõrvaldab teenuseosutaja kiiresti“ taga olevat mõistet nii, et „kiiresti“ tähendab viivitamata või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärselt teavitajalt teate saamist;

| — | kehtestada ühine liidu kvaliteedi- ja tehnilise usaldusväärsuse standard tarkvaravahenditele, mida kasutavad õiguste omajad, vahendajad ja muud teenuseosutajad, et tuvastada spordiürituste ebaseaduslik otseülekandmine, eesmärgiga luua usaldusväärsete teavitajate sertifitseerimise süsteem; |
| --- | --- |

—

kehtestada ühine liidu kvaliteedi- ja tehnilise usaldusväärsuse standard tarkvaravahenditele, mida kasutavad õiguste omajad, vahendajad ja muud teenuseosutajad, et tuvastada spordiürituste ebaseaduslik otseülekandmine, eesmärgiga luua usaldusväärsete teavitajate sertifitseerimise süsteem;

| — | näha ette, et sertifitseeritud usaldusväärsete teavitajate väljastatud teateid peetakse täpseks ja usaldusväärseks ning sellest tulenevalt tuleks sertifitseeritud usaldusväärse teavitaja teatatud spordiürituse ebaseadusliku veebipõhise otseülekande sisu viivitamata kõrvaldada või sellele juurdepääs tõkestada, ilma et see piiraks kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete mehhanismide rakendamist; |
| --- | --- |

—

näha ette, et sertifitseeritud usaldusväärsete teavitajate väljastatud teateid peetakse täpseks ja usaldusväärseks ning sellest tulenevalt tuleks sertifitseeritud usaldusväärse teavitaja teatatud spordiürituse ebaseadusliku veebipõhise otseülekande sisu viivitamata kõrvaldada või sellele juurdepääs tõkestada, ilma et see piiraks kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete mehhanismide rakendamist;

| — | lubada spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete kohest kõrvaldamist, tingimusel et ei ole kahtlust asjaomase õiguse omamises ja ülekandmine ei olnud lubatud; |
| --- | --- |

—

lubada spordiürituste ebaseaduslike otseülekannete kohest kõrvaldamist, tingimusel et ei ole kahtlust asjaomase õiguse omamises ja ülekandmine ei olnud lubatud;

| — | tagada, et vahendajate võetavad meetmed on tõhusad, põhjendatud, proportsionaalsed ja piisavad, võttes arvesse rikkumise raskust ja ulatust, tagades näiteks, et ebaseadusliku sisu kõrvaldamiseks või sellele juurdepääsu tõkestamiseks ei ole vaja tõkestada kogu platvormi, mis sisaldab seaduslikke teenuseid; |
| --- | --- |

—

tagada, et vahendajate võetavad meetmed on tõhusad, põhjendatud, proportsionaalsed ja piisavad, võttes arvesse rikkumise raskust ja ulatust, tagades näiteks, et ebaseadusliku sisu kõrvaldamiseks või sellele juurdepääsu tõkestamiseks ei ole vaja tõkestada kogu platvormi, mis sisaldab seaduslikke teenuseid;

| — | võtta meetmeid, mis lihtsustavad spordisisule juurdepääsuks seaduslike vahendite leidmist, sealhulgas ajakohastades korrapäraselt selliste vahendite pakkujate nimekirja veebisaidil Agorateka.eu ja tagades, et vaatajaid teavitatakse nendest seaduslikest vahenditest ja sellest, kuidas kasutada neid vahendeid sisule juurdepääsuks, kui on jõustatud tõkestamismeetmed; |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid, mis lihtsustavad spordisisule juurdepääsuks seaduslike vahendite leidmist, sealhulgas ajakohastades korrapäraselt selliste vahendite pakkujate nimekirja veebisaidil Agorateka.eu ja tagades, et vaatajaid teavitatakse nendest seaduslikest vahenditest ja sellest, kuidas kasutada neid vahendeid sisule juurdepääsuks, kui on jõustatud tõkestamismeetmed;

| — | näha ette ja aktiivselt toetada jõustamislahendusi, näiteks sidusrühmade vahel sõlmitud eralepingud; sellega seoses peaks komisjon esitama aruande ja hindama, kas oleks asjakohane kehtestada võrgusisu pakkujatele kohustus nende teenuste keskkonnas kättesaadavad spordiürituste ebaseaduslikud ülekanded kohe kõrvaldada või nendele juurdepääs tõkestada, ning milline mõju sellel oleks. |
| --- | --- |

—

näha ette ja aktiivselt toetada jõustamislahendusi, näiteks sidusrühmade vahel sõlmitud eralepingud; sellega seoses peaks komisjon esitama aruande ja hindama, kas oleks asjakohane kehtestada võrgusisu pakkujatele kohustus nende teenuste keskkonnas kättesaadavad spordiürituste ebaseaduslikud ülekanded kohe kõrvaldada või nendele juurdepääs tõkestada, ning milline mõju sellel oleks.

Direktiivi 2004/48/EÜ (jõustamisdirektiiv) tuleks muuta, et:

| — | anda asjaomastele õigus- ja haldusasutustele võimalus väljastada korraldusi, millega nõutakse spordiürituse ebaseaduslikule veebipõhisele otseülekandele reaalajas juurdepääsu tõkestamist või selle kõrvaldamist; |
| --- | --- |

—

anda asjaomastele õigus- ja haldusasutustele võimalus väljastada korraldusi, millega nõutakse spordiürituse ebaseaduslikule veebipõhisele otseülekandele reaalajas juurdepääsu tõkestamist või selle kõrvaldamist;

| — | lubada kasutada tõkestamiskorraldusi, mis kehtivad kogu spordiürituse otseülekande vältel, kuid piirduvad otseülekande kestusega, tõkestades seega õigusi rikkuva veebisaidi ainult ürituse ajaks; sellised korraldused peaksid olema ajutised; |
| --- | --- |

—

lubada kasutada tõkestamiskorraldusi, mis kehtivad kogu spordiürituse otseülekande vältel, kuid piirduvad otseülekande kestusega, tõkestades seega õigusi rikkuva veebisaidi ainult ürituse ajaks; sellised korraldused peaksid olema ajutised;

| — | ühtlustada õigusakte nii, et spordiürituste otseülekannete puhul oleks lubatud kasutada korraldusi, mis peaksid tõkestama juurdepääsu õigusi rikkuvale veebisaidile ja ka kõikidele teistele samasugust rikkumist sisaldavatele veebisaitidele, olenemata domeeninimest või IP-aadressist ja ilma et oleks vaja väljastada uus korraldus; |
| --- | --- |

—

ühtlustada õigusakte nii, et spordiürituste otseülekannete puhul oleks lubatud kasutada korraldusi, mis peaksid tõkestama juurdepääsu õigusi rikkuvale veebisaidile ja ka kõikidele teistele samasugust rikkumist sisaldavatele veebisaitidele, olenemata domeeninimest või IP-aadressist ja ilma et oleks vaja väljastada uus korraldus;

| — | täpsustada, et ebaseaduslik sisu tuleks kõrvaldada kohe või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärselt teavitajalt teate saamist, tingimusel et ülekande ebaseaduslikkusest teatas sertifitseeritud usaldusväärne teavitaja või ühemõttelistel juhtudel õiguste omaja ise; õiguste omajatele või sertifitseeritud usaldusväärsetele teavitajatele tuleks anda selged juhised, et vältida seadusliku sisu kõrvaldamist; sel eesmärgil ei tohiks juurdepääsu tõkestamine ebaseaduslikule sisule või selle kõrvaldamine põhimõtteliselt nõuda juurdepääsu tõkestamist serverile, mis majutab seaduslikke teenuseid ja seaduslikku sisu; |
| --- | --- |

—

täpsustada, et ebaseaduslik sisu tuleks kõrvaldada kohe või nii kiiresti kui võimalik, kuid igal juhul 30 minuti jooksul pärast õiguste omajatelt või sertifitseeritud usaldusväärselt teavitajalt teate saamist, tingimusel et ülekande ebaseaduslikkusest teatas sertifitseeritud usaldusväärne teavitaja või ühemõttelistel juhtudel õiguste omaja ise; õiguste omajatele või sertifitseeritud usaldusväärsetele teavitajatele tuleks anda selged juhised, et vältida seadusliku sisu kõrvaldamist; sel eesmärgil ei tohiks juurdepääsu tõkestamine ebaseaduslikule sisule või selle kõrvaldamine põhimõtteliselt nõuda juurdepääsu tõkestamist serverile, mis majutab seaduslikke teenuseid ja seaduslikku sisu;

| — | tõhustada koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel, sealhulgas andmete ja parimate tavade vahetamise ning riiklike ametiasutuste aktiivse ja ajakohastatud võrgustiku loomise kaudu; komisjon peaks hindama igas liikmesriigis sellise sõltumatu haldusasutuse määramise lisaväärtust, kellel oleks jõustamissüsteemis oluline roll, eelkõige kiire jõustamise korral, näiteks kui tegu on spordiürituste otseülekannete internetipiraatlusega; |
| --- | --- |

—

tõhustada koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel, sealhulgas andmete ja parimate tavade vahetamise ning riiklike ametiasutuste aktiivse ja ajakohastatud võrgustiku loomise kaudu; komisjon peaks hindama igas liikmesriigis sellise sõltumatu haldusasutuse määramise lisaväärtust, kellel oleks jõustamissüsteemis oluline roll, eelkõige kiire jõustamise korral, näiteks kui tegu on spordiürituste otseülekannete internetipiraatlusega;

| — | suurendada koostööd vahendajate ja õiguste omajate vahel, sealhulgas soodustades vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimist, mis võiksid ette näha erilise teatamise ja meetmete võtmise korra. |
| --- | --- |

—

suurendada koostööd vahendajate ja õiguste omajate vahel, sealhulgas soodustades vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimist, mis võiksid ette näha erilise teatamise ja meetmete võtmise korra.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/28

---

P9_TA(2021)0238

Tehisintellekt haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon tehisintellekti kohta haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris (2020/2017(INI))

(2022/C 15/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165, 166 ja 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165, 166 ja 167,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust teemal „Sooline digilõhe“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust teemal „Sooline digilõhe“ (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018)0434),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020)0624),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020)0625),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatist „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatist „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022),

| — | võttes arvesse komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprilli 2019. aasta aruannet „Usaldusväärse tehisintellekti eetikasuunised“ („Ethics Guidelines for Trustworthy AI“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprilli 2019. aasta aruannet „Usaldusväärse tehisintellekti eetikasuunised“ („Ethics Guidelines for Trustworthy AI“),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tervikliku Euroopa tööstuspoliitika kohta tehisintellekti ja robootika valdkonnas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tervikliku Euroopa tööstuspoliitika kohta tehisintellekti ja robootika valdkonnas (3),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni keelelise võrdõiguslikkuse kohta digitaalajastul (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni keelelise võrdõiguslikkuse kohta digitaalajastul (4),

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni hariduse ajakohastamise kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni hariduse ajakohastamise kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile robootikat käsitlevate tsiviilõiguse normide kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile robootikat käsitlevate tsiviilõiguse normide kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2020. aasta mai ülevaadet tehisintellekti kasutamise kohta kultuuri- ja loomesektorites, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2020. aasta mai ülevaadet tehisintellekti kasutamise kohta kultuuri- ja loomesektorites,

| — | võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2020. aasta mai põhjalikku analüüsi tehisintellekti kasutamisest audiovisuaalsektoris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2020. aasta mai põhjalikku analüüsi tehisintellekti kasutamisest audiovisuaalsektoris;

| — | võttes arvesse oma kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2020. aasta aprilli uuringut naiste hariduse ja tööhõive kohta teaduses, tehnoloogias ja digitaalmajanduses, sealhulgas tehisintellekti ja selle mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2020. aasta aprilli uuringut naiste hariduse ja tööhõive kohta teaduses, tehnoloogias ja digitaalmajanduses, sealhulgas tehisintellekti ja selle mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0127/2021),

| A. | arvestades, et tehisintellekti tehnoloogiaid, mis võivad meie ühiskonda vahetult mõjutada, arendatakse kiiresti ja neid kasutatakse üha enam pea kõigis meie eluvaldkondades, sealhulgas hariduse-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris; arvestades, et eetiline tehisintellekt aitab tõenäoliselt tõsta tööviljakust ja kiirendada majanduskasvu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tehisintellekti tehnoloogiaid, mis võivad meie ühiskonda vahetult mõjutada, arendatakse kiiresti ja neid kasutatakse üha enam pea kõigis meie eluvaldkondades, sealhulgas hariduse-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris; arvestades, et eetiline tehisintellekt aitab tõenäoliselt tõsta tööviljakust ja kiirendada majanduskasvu;

| B. | arvestades, et tehisintellekti, sealhulgas selles kasutatava ja sellega toodetava tarkvara, algoritmide ja andmete arendamist, kasutuselevõttu ja kasutamist peavad suunama läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse, aruandekohustuse ja vastutustunde eetilised põhimõtted; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tehisintellekti, sealhulgas selles kasutatava ja sellega toodetava tarkvara, algoritmide ja andmete arendamist, kasutuselevõttu ja kasutamist peavad suunama läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse, aruandekohustuse ja vastutustunde eetilised põhimõtted;

| C. | arvestades, et liidus on avalik sektor tehisintellekti tehtavate investeeringute osas teistest suurtest majandusjõududest tohutult maha jäänud; arvestades, et tehisintellekti tehtavate investeeringute nappus mõjutab tõenäoliselt liidu konkurentsivõimet kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidus on avalik sektor tehisintellekti tehtavate investeeringute osas teistest suurtest majandusjõududest tohutult maha jäänud; arvestades, et tehisintellekti tehtavate investeeringute nappus mõjutab tõenäoliselt liidu konkurentsivõimet kõigis valdkondades;

| D. | arvestades, et eetilise tehisintellekti arendamisel omab keskset tähtsust tehisintellekti lõimitud käsitlus koos kvaliteetsete, usaldusväärsete, ausate, läbipaistvate, usutavate, turvaliste ja võrreldavate andmete kättesaadavuse, kogumise ja tõlgendamisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eetilise tehisintellekti arendamisel omab keskset tähtsust tehisintellekti lõimitud käsitlus koos kvaliteetsete, usaldusväärsete, ausate, läbipaistvate, usutavate, turvaliste ja võrreldavate andmete kättesaadavuse, kogumise ja tõlgendamisega;

| E. | arvestades, et harta artikkel 21 keelab diskrimineerimise real mitmesugustel põhjustel; arvestades, et tehisintellektisüsteemide arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel tuleks vältida diskrimineerimise eri vormide taastekkimist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et harta artikkel 21 keelab diskrimineerimise real mitmesugustel põhjustel; arvestades, et tehisintellektisüsteemide arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel tuleks vältida diskrimineerimise eri vormide taastekkimist;

| F. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu aluslepingutes sätestatud keskseid põhimõtteid, mis peaks kajastuma kõigis ELi poliitikavaldkondades, ka hariduses, kultuuris ja audiovisuaalsektoris ning selliste tehnoloogiate nagu tehisintellekti arendamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu aluslepingutes sätestatud keskseid põhimõtteid, mis peaks kajastuma kõigis ELi poliitikavaldkondades, ka hariduses, kultuuris ja audiovisuaalsektoris ning selliste tehnoloogiate nagu tehisintellekti arendamisel;

| G. | arvestades, et varasemad kogemused, eriti tehnilistes valdkondades, on näidanud, et arendused ja uuendused põhinevad sageli peamiselt meeste andmetel ning et naiste vajadusi ei ole täielikult arvesse võetud; arvestades, et sellise kallutatuse kõrvaldamine nõuab suuremat valvsust, tehnilisi lahendusi ning selgete õigluse, vastutuse ja läbipaistvuse nõuete väljatöötamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et varasemad kogemused, eriti tehnilistes valdkondades, on näidanud, et arendused ja uuendused põhinevad sageli peamiselt meeste andmetel ning et naiste vajadusi ei ole täielikult arvesse võetud; arvestades, et sellise kallutatuse kõrvaldamine nõuab suuremat valvsust, tehnilisi lahendusi ning selgete õigluse, vastutuse ja läbipaistvuse nõuete väljatöötamist;

| H. | arvestades, et lünklikud ja ebatäpsed andmekogumid, sugupoolte lõikes rühmitatud andmete puudumine ja ebaõiged algoritmid võivad moonutada tehisintellektisüsteemi toimimist ning seada ohtu soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ühiskonnas; arvestades, et andmed ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide kohta kipuvad olema ebatäielikud või sootuks puuduma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lünklikud ja ebatäpsed andmekogumid, sugupoolte lõikes rühmitatud andmete puudumine ja ebaõiged algoritmid võivad moonutada tehisintellektisüsteemi toimimist ning seada ohtu soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ühiskonnas; arvestades, et andmed ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide kohta kipuvad olema ebatäielikud või sootuks puuduma;

| I. | arvestades, et soolist ebavõrdsust, stereotüüpe ja diskrimineerimist võidakse tekitada ja võimendada ka meedia ja tehisintellektipõhiste rakendustega levitatava keelekasutuse ja pildimaterjali kaudu; arvestades, et haridus, kultuuriprogrammid ja audiovisuaalne sisu mõjutavad suuresti inimeste veendumuste ja väärtuste kujunemist ning on oluline vahend sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks, soolise digilõhe vähendamiseks ja tugevate eeskujude seadmiseks; arvestades, et enne nendes ühiskonna olulistes valdkondades automatiseeritud lahenduste kasutuselevõtmist tuleb kehtestada eetika- ja õigusraamistik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et soolist ebavõrdsust, stereotüüpe ja diskrimineerimist võidakse tekitada ja võimendada ka meedia ja tehisintellektipõhiste rakendustega levitatava keelekasutuse ja pildimaterjali kaudu; arvestades, et haridus, kultuuriprogrammid ja audiovisuaalne sisu mõjutavad suuresti inimeste veendumuste ja väärtuste kujunemist ning on oluline vahend sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks, soolise digilõhe vähendamiseks ja tugevate eeskujude seadmiseks; arvestades, et enne nendes ühiskonna olulistes valdkondades automatiseeritud lahenduste kasutuselevõtmist tuleb kehtestada eetika- ja õigusraamistik;

| J. | arvestades, et teadus ja innovatsioon võivad tuua murrangulist kasu, eriti neile, kes on kõige rohkem maha jäänud, näiteks kaugetes piirkondades elavatele naistele ja tütarlastele; arvestades, et tulevikus on oskuste omandamiseks ning inimväärse töö ja töökohtade saamiseks oluline teadusharidus, mis pealegi aitab lõhkuda soolist stereotüüpi, mille kohaselt sobib teadusega tegelemine pigem meestele; arvestades, et teadusel ja teaduslikul mõtlemisel on määrav tähtsus demokraatlikus kultuuris, mis omakorda on soolise võrdõiguslikkuse edendamise alus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teadus ja innovatsioon võivad tuua murrangulist kasu, eriti neile, kes on kõige rohkem maha jäänud, näiteks kaugetes piirkondades elavatele naistele ja tütarlastele; arvestades, et tulevikus on oskuste omandamiseks ning inimväärse töö ja töökohtade saamiseks oluline teadusharidus, mis pealegi aitab lõhkuda soolist stereotüüpi, mille kohaselt sobib teadusega tegelemine pigem meestele; arvestades, et teadusel ja teaduslikul mõtlemisel on määrav tähtsus demokraatlikus kultuuris, mis omakorda on soolise võrdõiguslikkuse edendamise alus;

| K. | arvestades, et liidus on iga kümnes naine juba alates 15. eluaastast kannatanud mingis vormis kübervägivalla all ning et tehisintellekti arendamisel, sealhulgas hariduses, tekitab endiselt muret küberkiusamine; arvestades, et kübervägivald on sageli suunatud avalikus elus osalevate naiste, näiteks aktivistide, naispoliitikute ja muude avaliku elu tegelaste vastu; arvestades, et tehisintellektil ja teistel kujunemisjärgus tehnoloogiatel võib olla suur tähtsus naiste ja tütarlaste vastase kübervägivalla ennetamisel ja inimeste harimisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liidus on iga kümnes naine juba alates 15. eluaastast kannatanud mingis vormis kübervägivalla all ning et tehisintellekti arendamisel, sealhulgas hariduses, tekitab endiselt muret küberkiusamine; arvestades, et kübervägivald on sageli suunatud avalikus elus osalevate naiste, näiteks aktivistide, naispoliitikute ja muude avaliku elu tegelaste vastu; arvestades, et tehisintellektil ja teistel kujunemisjärgus tehnoloogiatel võib olla suur tähtsus naiste ja tütarlaste vastase kübervägivalla ennetamisel ja inimeste harimisel;

| L. | arvestades, et liidul ja selle liikmesriikidel on eriline kohustus tehisintellektitehnoloogiate lisaväärtust rakendada, edendada ja suurendada ning tagada, et need tehnoloogiad oleksid ohutud ning toetaksid eurooplaste heaolu ja üldisi huvisid; arvestades, et need tehnoloogiad võivad väga suurel määral aidata saavutada meie ühist eesmärki parandada meie kodanike elu ja suurendada liidus jõukust, kuna need aitavad kujundada paremaid strateegiaid ja arendada innovatsiooni reas valdkondades, nimelt haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liidul ja selle liikmesriikidel on eriline kohustus tehisintellektitehnoloogiate lisaväärtust rakendada, edendada ja suurendada ning tagada, et need tehnoloogiad oleksid ohutud ning toetaksid eurooplaste heaolu ja üldisi huvisid; arvestades, et need tehnoloogiad võivad väga suurel määral aidata saavutada meie ühist eesmärki parandada meie kodanike elu ja suurendada liidus jõukust, kuna need aitavad kujundada paremaid strateegiaid ja arendada innovatsiooni reas valdkondades, nimelt haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris;

| M. | arvestades, et enamik tehisintellektist põhineb avatud lähtekoodiga tarkvaral, mis tähendab, et lähtekoode saab kontrollida, muuta ja täiustada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enamik tehisintellektist põhineb avatud lähtekoodiga tarkvaral, mis tähendab, et lähtekoode saab kontrollida, muuta ja täiustada;

| N. | arvestades, et konkreetseid kehtivaid ELi õigusakte võib olla vaja mingil määral kohandada, et kajastada digipööret ja lahendada selliseid haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris tehisintellektitehnoloogiate kasutamisest tulenevaid uusi probleeme nagu isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, diskrimineerimise tõkestamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning intellektuaalomandi õiguste, keskkonnakaitse ja tarbijate õiguste austamine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et konkreetseid kehtivaid ELi õigusakte võib olla vaja mingil määral kohandada, et kajastada digipööret ja lahendada selliseid haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris tehisintellektitehnoloogiate kasutamisest tulenevaid uusi probleeme nagu isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, diskrimineerimise tõkestamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine ning intellektuaalomandi õiguste, keskkonnakaitse ja tarbijate õiguste austamine;

| O. | arvestades, et võrdsete võimaluste tagamiseks on oluline anda audiovisuaalsektorile juurdepääs ülemaailmsete platvormide ja peamiste osalejate andmetele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et võrdsete võimaluste tagamiseks on oluline anda audiovisuaalsektorile juurdepääs ülemaailmsete platvormide ja peamiste osalejate andmetele;

| P. | arvestades, et sarnaselt kõigi teiste tehnoloogiatega võib ka tehisintellektil ja selle võimaldatud tulevastel rakendustel ja leiutistel olla kahesugune iseloom; arvestades, et seoses tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiatega tekib mitmeid eetikat ja läbipaistvust puudutavaid küsimusi seoses nende arendamise, kasutuselevõtu ja kasutamisega, eriti andmete kogumisel, kasutamisel ja levitamisel; arvestades, et tehisintellektitehnoloogiate kasu ja riske haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris tuleb hoolikalt hinnata ning nende mõju ühiskonna kõikidele aspektidele põhjalikult ja pidevalt analüüsida, kahjustamata seejuures nende potentsiaali; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sarnaselt kõigi teiste tehnoloogiatega võib ka tehisintellektil ja selle võimaldatud tulevastel rakendustel ja leiutistel olla kahesugune iseloom; arvestades, et seoses tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiatega tekib mitmeid eetikat ja läbipaistvust puudutavaid küsimusi seoses nende arendamise, kasutuselevõtu ja kasutamisega, eriti andmete kogumisel, kasutamisel ja levitamisel; arvestades, et tehisintellektitehnoloogiate kasu ja riske haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris tuleb hoolikalt hinnata ning nende mõju ühiskonna kõikidele aspektidele põhjalikult ja pidevalt analüüsida, kahjustamata seejuures nende potentsiaali;

| Q. | arvestades, et hariduse eesmärk on inimpotentsiaali, loovuse ja tegelike sotsiaalsete muutuste saavutamine, kuid andmepõhiste tehisintellektisüsteemide ebaõige kasutamine võib sotsiaalset ja inimarengut takistada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et hariduse eesmärk on inimpotentsiaali, loovuse ja tegelike sotsiaalsete muutuste saavutamine, kuid andmepõhiste tehisintellektisüsteemide ebaõige kasutamine võib sotsiaalset ja inimarengut takistada;

| R. | arvestades, et haridus ja haridusvõimalused on inimeste põhiõigus; arvestades, et tehisintellektitehnoloogiate arendamine, kasutuselevõtmine ja kasutamine haridussektoris tuleks liigitada suure riskiga valdkonnaks ning selle suhtes tuleks kohaldada rangemaid ohutus-, läbipaistvus-, õiglus- ja vastutusnõudeid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et haridus ja haridusvõimalused on inimeste põhiõigus; arvestades, et tehisintellektitehnoloogiate arendamine, kasutuselevõtmine ja kasutamine haridussektoris tuleks liigitada suure riskiga valdkonnaks ning selle suhtes tuleks kohaldada rangemaid ohutus-, läbipaistvus-, õiglus- ja vastutusnõudeid;

| S. | arvestades, et kvaliteetne, kiire ja turvaline läbivühendatus, lairibaühendus, suure läbilaskevõimega võrgud, infotehnoloogiaalased erialateadmised, digioskused ning digiseadmed ja -taristu, samuti ühiskondlik vastuvõetavus ning sihipärane ja kohanduv poliitikaraamistik on eeltingimused tehisintellekti ulatuslikuks kasutuselevõtuks Euroopa Liidus; arvestades, et liidu piirkondade ja kodanike vahelise püsiva digilõhe vähendamiseks on tähtis võtta selline taristu ja seadmed kasutusele võrdselt üle kogu liidu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kvaliteetne, kiire ja turvaline läbivühendatus, lairibaühendus, suure läbilaskevõimega võrgud, infotehnoloogiaalased erialateadmised, digioskused ning digiseadmed ja -taristu, samuti ühiskondlik vastuvõetavus ning sihipärane ja kohanduv poliitikaraamistik on eeltingimused tehisintellekti ulatuslikuks kasutuselevõtuks Euroopa Liidus; arvestades, et liidu piirkondade ja kodanike vahelise püsiva digilõhe vähendamiseks on tähtis võtta selline taristu ja seadmed kasutusele võrdselt üle kogu liidu;

| T. | arvestades, et soolise ebavõrdsuse vähendamine teaduse, tehnoloogia, inseneriteaduste, kunsti ja matemaatika valdkonnas on hädavajalik selleks, et tagada tehisintellektitehnoloogiate, sealhulgas neis kasutatava ja nendega toodetava tarkvara, algoritmide ja andmete arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel kogu ühiskonna võrdne ja õiglane esindatus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et soolise ebavõrdsuse vähendamine teaduse, tehnoloogia, inseneriteaduste, kunsti ja matemaatika valdkonnas on hädavajalik selleks, et tagada tehisintellektitehnoloogiate, sealhulgas neis kasutatava ja nendega toodetava tarkvara, algoritmide ja andmete arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel kogu ühiskonna võrdne ja õiglane esindatus;

| U. | arvestades vajadust tagada, et kõik liidu elanikud omandaksid juba nooruses oskused, mis võimaldavad paremini mõista tehisintellektist tulenevaid võimalusi ja piiranguid, nii et nad oleksid paremini valmis tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate üha laialdasemaks kasutamiseks kõigis inimtegevuse aspektides ja suudaksid sellest tulenevaid võimalusi täielikult ära kasutada; arvestades, et digioskuste laialdane omandamine liidu ühiskonna kõigis osades on kõigile kasuliku õiglase digipöörde saavutamise eeltingimus; |
| --- | --- |

U.

arvestades vajadust tagada, et kõik liidu elanikud omandaksid juba nooruses oskused, mis võimaldavad paremini mõista tehisintellektist tulenevaid võimalusi ja piiranguid, nii et nad oleksid paremini valmis tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate üha laialdasemaks kasutamiseks kõigis inimtegevuse aspektides ja suudaksid sellest tulenevaid võimalusi täielikult ära kasutada; arvestades, et digioskuste laialdane omandamine liidu ühiskonna kõigis osades on kõigile kasuliku õiglase digipöörde saavutamise eeltingimus;

| V. | arvestades, et seda eesmärki silmas pidades peavad liikmesriigid investeerima digiharidusse ja meediakoolitusse, varustama koolid nõuetekohase taristu ja vajalike lõppseadmetega ning panema õppekavades suuremat rõhku digioskuste ja -võimekuse õpetamisele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et seda eesmärki silmas pidades peavad liikmesriigid investeerima digiharidusse ja meediakoolitusse, varustama koolid nõuetekohase taristu ja vajalike lõppseadmetega ning panema õppekavades suuremat rõhku digioskuste ja -võimekuse õpetamisele;

| W. | arvestades, et tehisintellekti ja seonduvaid tehnoloogiaid saab kasutada õppimis- ja õpetamismeetodite täiustamiseks, eelkõige aidates haridussüsteemidel kasutada õiguspäraselt saadud andmeid haridusalase võrdsuse suurendamiseks ja hariduse kvaliteedi tõstmiseks, edendades samas kohandatud õppekavasid ja hariduse paremat kättesaadavust ning täiustades ja automatiseerides teatavaid haldusfunktsioone; arvestades, et selleks, et kogu ühiskond tehisintellektist kasu saaks, peavad digitehnoloogiad ja kiire ühendus olema võrdselt ja õiglaselt kättesaadavad; arvestades, et väga tähtis on tagada digihariduse üldkättesaadavus, ka ebasoodsates oludes ja puuetega isikutele; arvestades, et õpitulemused ei sõltu üksnes tehnoloogiast, vaid ka sellest, kuidas õpetajad oskavad tehnoloogiat pedagoogiliselt mõjuval viisil kasutada; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tehisintellekti ja seonduvaid tehnoloogiaid saab kasutada õppimis- ja õpetamismeetodite täiustamiseks, eelkõige aidates haridussüsteemidel kasutada õiguspäraselt saadud andmeid haridusalase võrdsuse suurendamiseks ja hariduse kvaliteedi tõstmiseks, edendades samas kohandatud õppekavasid ja hariduse paremat kättesaadavust ning täiustades ja automatiseerides teatavaid haldusfunktsioone; arvestades, et selleks, et kogu ühiskond tehisintellektist kasu saaks, peavad digitehnoloogiad ja kiire ühendus olema võrdselt ja õiglaselt kättesaadavad; arvestades, et väga tähtis on tagada digihariduse üldkättesaadavus, ka ebasoodsates oludes ja puuetega isikutele; arvestades, et õpitulemused ei sõltu üksnes tehnoloogiast, vaid ka sellest, kuidas õpetajad oskavad tehnoloogiat pedagoogiliselt mõjuval viisil kasutada;

| X. | arvestades, et tehisintellektil on eriti potentsiaali pakkuda lahendusi sellistele haridussektori igapäevastele probleemidele nagu individualiseeritud õpe, õpiraskuste jälgimine ja temaatilise sisu / temaatiliste teadmiste automatiseerimine, mis tagab parema erialakoolituse ja toetab üleminekut digiühiskonda; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tehisintellektil on eriti potentsiaali pakkuda lahendusi sellistele haridussektori igapäevastele probleemidele nagu individualiseeritud õpe, õpiraskuste jälgimine ja temaatilise sisu / temaatiliste teadmiste automatiseerimine, mis tagab parema erialakoolituse ja toetab üleminekut digiühiskonda;

| Y. | arvestades, et tehisintellekti võiks praktikas kasutada haridustöötajate ja -asutuste haldustöö vähendamiseks, mis jätaks neile rohkem aega põhilise õpetamis- ja õppimistegevuse jaoks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et tehisintellekti võiks praktikas kasutada haridustöötajate ja -asutuste haldustöö vähendamiseks, mis jätaks neile rohkem aega põhilise õpetamis- ja õppimistegevuse jaoks;

| Z. | arvestades, et uued tehisintellektipõhised rakendused hõlbustavad hariduses edasiminekut mitmetes valdkondades, näiteks keeleõppes ja matemaatikas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et uued tehisintellektipõhised rakendused hõlbustavad hariduses edasiminekut mitmetes valdkondades, näiteks keeleõppes ja matemaatikas;

| AA. | arvestades, et tehisintellektil põhinevad individuaalsed õpikogemused võivad mitte ainult aidata tõsta õpilastel motivatsiooni ja saavutada oma täielikku potentsiaali, vaid ka vähendada koolist väljalangemise määra; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tehisintellektil põhinevad individuaalsed õpikogemused võivad mitte ainult aidata tõsta õpilastel motivatsiooni ja saavutada oma täielikku potentsiaali, vaid ka vähendada koolist väljalangemise määra;

| AB. | arvestades, et tehisintellekt võib parandada õpetajate töö tulemuslikkust, andes neile parema ülevaate õpilaste õppemeetoditest ja -stiilidest ning aidates neil tuvastada õpiraskusi ja hinnata paremini individuaalseid edusamme; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tehisintellekt võib parandada õpetajate töö tulemuslikkust, andes neile parema ülevaate õpilaste õppemeetoditest ja -stiilidest ning aidates neil tuvastada õpiraskusi ja hinnata paremini individuaalseid edusamme;

| AC. | arvestades, et liidu digitaalsel tööturul on puudu ligi pool miljonit suurandmete teadus- ja andmeanalüüsi eksperti, kes on kvaliteetse ja usaldusväärse tehisintellekti arendamiseks ja kasutamiseks väga vajalikud; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et liidu digitaalsel tööturul on puudu ligi pool miljonit suurandmete teadus- ja andmeanalüüsi eksperti, kes on kvaliteetse ja usaldusväärse tehisintellekti arendamiseks ja kasutamiseks väga vajalikud;

| AD. | arvestades, et tehisintellekti kasutamine hariduses tekitab muret seoses andmete eetilise kasutamise, õppurite õiguste, andmete kättesaadavuse ja isikuandmete kaitsega ning võib seetõttu ohustada põhiõigusi, näiteks kui õppijate profiilidest ja käitumisest luuakse stereotüüpsed mudelid, millega võib kaasneda diskrimineerimine või oht teha kahju halbade õpetamismeetodite levimise kaudu; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et tehisintellekti kasutamine hariduses tekitab muret seoses andmete eetilise kasutamise, õppurite õiguste, andmete kättesaadavuse ja isikuandmete kaitsega ning võib seetõttu ohustada põhiõigusi, näiteks kui õppijate profiilidest ja käitumisest luuakse stereotüüpsed mudelid, millega võib kaasneda diskrimineerimine või oht teha kahju halbade õpetamismeetodite levimise kaudu;

| AE. | arvestades, et kultuuril on tehisintellektitehnoloogiate ulatuslikul kasutamisel keskne roll ning et neist tehnoloogiatest on saamas kultuuripärandi võtmedistsipliin tänu uuenduslike tehnoloogiate ja vahendite arendamisele ja nende tulemuslikule kasutamisele sektori vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kultuuril on tehisintellektitehnoloogiate ulatuslikul kasutamisel keskne roll ning et neist tehnoloogiatest on saamas kultuuripärandi võtmedistsipliin tänu uuenduslike tehnoloogiate ja vahendite arendamisele ja nende tulemuslikule kasutamisele sektori vajaduste rahuldamiseks;

| AF. | arvestades, et tehisintellektitehnoloogiaid saab kasutada kultuuripärandi kaitsmiseks ja edendamiseks, muu hulgas digivahendite kasutamisega ajaloomälestiste kaitseks ja luues uuenduslikke viise, mille abil teha kogu liidus kultuuriasutustes hoitavad kultuurilise väärtusega esemete andmekogud laialdasemalt kättesaadavaks ning ühtlasi võimaldada kasutajatel tutvuda tohutu hulga kultuuri- ja loomesisuga; arvestades, et selle saavutamiseks on võtmetähtsus koostalitlusvõime standardite ja raamistike edendamisel; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et tehisintellektitehnoloogiaid saab kasutada kultuuripärandi kaitsmiseks ja edendamiseks, muu hulgas digivahendite kasutamisega ajaloomälestiste kaitseks ja luues uuenduslikke viise, mille abil teha kogu liidus kultuuriasutustes hoitavad kultuurilise väärtusega esemete andmekogud laialdasemalt kättesaadavaks ning ühtlasi võimaldada kasutajatel tutvuda tohutu hulga kultuuri- ja loomesisuga; arvestades, et selle saavutamiseks on võtmetähtsus koostalitlusvõime standardite ja raamistike edendamisel;

| AG. | arvestades, et tehisintellektitehnoloogiate kasutamine kultuuri- ja loomesisu, eelkõige meediasisu ja kohandatud sisusoovituste jaoks tekitab küsimusi andmekaitsest, diskrimineerimisest ning kultuurilisest ja keelelisest mitmekesisusest, võib kallutatud sisendandmete tõttu põhjustada diskrimineerivat väljundit ning võib piirata arvamuste ja meedia mitmekesisust; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tehisintellektitehnoloogiate kasutamine kultuuri- ja loomesisu, eelkõige meediasisu ja kohandatud sisusoovituste jaoks tekitab küsimusi andmekaitsest, diskrimineerimisest ning kultuurilisest ja keelelisest mitmekesisusest, võib kallutatud sisendandmete tõttu põhjustada diskrimineerivat väljundit ning võib piirata arvamuste ja meedia mitmekesisust;

| AH. | arvestades, et tehisintellektil põhineva personaalse infosisu soovitused võivad sageli paremini vastata üksikisikute konkreetsetele vajadustele, sealhulgas kultuurilistele ja keelelistele eelistustele; arvestades, et tehisintellekt võib aidata edendada liidus keelelist mitmekesisust ja soodustada Euroopa audiovisuaalteoste laiemat levikut, eelkõige audiovisuaalsisu automaatse subtiitritega varustamise ja teistesse keeltesse dubleerimise kaudu; arvestades, et seetõttu on kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse toetamiseks väga oluline muuta meediasisu keelteüleseks; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et tehisintellektil põhineva personaalse infosisu soovitused võivad sageli paremini vastata üksikisikute konkreetsetele vajadustele, sealhulgas kultuurilistele ja keelelistele eelistustele; arvestades, et tehisintellekt võib aidata edendada liidus keelelist mitmekesisust ja soodustada Euroopa audiovisuaalteoste laiemat levikut, eelkõige audiovisuaalsisu automaatse subtiitritega varustamise ja teistesse keeltesse dubleerimise kaudu; arvestades, et seetõttu on kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse toetamiseks väga oluline muuta meediasisu keelteüleseks;

| AI. | arvestades, et tehisintellekt soodustab innovatsiooni uudiste edastamisel, kuna võimaldab mitmesuguseid rutiinseid ülesandeid automatiseerida, andmeid tõlgendada ja koguni luua uudiseid, näiteks ilmaennustusi ja spordivõistluste tulemusi; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et tehisintellekt soodustab innovatsiooni uudiste edastamisel, kuna võimaldab mitmesuguseid rutiinseid ülesandeid automatiseerida, andmeid tõlgendada ja koguni luua uudiseid, näiteks ilmaennustusi ja spordivõistluste tulemusi;

| AJ. | arvestades, et Euroopa keeleline mitmekesisus tähendab seda, et õigustel põhineva tehisintellekti arvutilingvistika edendamine pakub konkreetset innovatsioonipotentsiaali, mida saab kasutada selleks, et muuta ülemaailmne kultuuri- ja teabevahetus digitaalajastul demokraatlikuks ja mittediskrimineerivaks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Euroopa keeleline mitmekesisus tähendab seda, et õigustel põhineva tehisintellekti arvutilingvistika edendamine pakub konkreetset innovatsioonipotentsiaali, mida saab kasutada selleks, et muuta ülemaailmne kultuuri- ja teabevahetus digitaalajastul demokraatlikuks ja mittediskrimineerivaks;

| AK. | arvestades, et tehisintellektitehnoloogiad võivad tuua kasu eripedagoogikale ning muuta kultuuri- ja loomesisu puuetega inimestele kättesaadavaks; arvestades, et tehisintellekt võimaldab selliseid lahendusi nagu kõnetuvastus, virtuaalsed abilised ja füüsiliste objektide digikujutised; arvestades, et juba praegu aitavad digikujutised sellist sisu puuetega inimestele kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et tehisintellektitehnoloogiad võivad tuua kasu eripedagoogikale ning muuta kultuuri- ja loomesisu puuetega inimestele kättesaadavaks; arvestades, et tehisintellekt võimaldab selliseid lahendusi nagu kõnetuvastus, virtuaalsed abilised ja füüsiliste objektide digikujutised; arvestades, et juba praegu aitavad digikujutised sellist sisu puuetega inimestele kättesaadavaks teha;

| AL. | arvestades, et tehisintellektirakendusi kasutatakse audiovisuaalsektoris kõikjal, eriti audiovisuaalsisu platvormidel; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et tehisintellektirakendusi kasutatakse audiovisuaalsektoris kõikjal, eriti audiovisuaalsisu platvormidel;

| AM. | arvestades, et seega aitavad tehisintellektitehnoloogiad kaasa audiovisuaalmeedia toodete loomisele, kavandamisele, haldamisele, tootmisele, levitamisele, lokaliseerimisele ja tarbimisele; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et seega aitavad tehisintellektitehnoloogiad kaasa audiovisuaalmeedia toodete loomisele, kavandamisele, haldamisele, tootmisele, levitamisele, lokaliseerimisele ja tarbimisele;

| AN. | arvestades, et kui tehisintellekti abil saab luua võltssisu, näiteks nn süvavõltsinguid, mis levivad praegu eksponentsiaalselt ja ohustavad otseselt demokraatiat, võib see olla ka hindamatu abivahend sellise pahatahtliku tegevuse tuvastamiseks ja koheseks tõkestamiseks, näiteks reaalajas teostatava faktikontrolli või sisu märgistamise teel; arvestades, et enamik süvavõltsinguid on kergesti äratuntavad; arvestades, et seejuures on tehisintellektil põhinevad tuvastamisvahendid sellise sisu märgistamisel ja väljafiltreerimisel üldiselt edukad; arvestades, et selle probleemi osas puudub õiguslik raamistik; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et kui tehisintellekti abil saab luua võltssisu, näiteks nn süvavõltsinguid, mis levivad praegu eksponentsiaalselt ja ohustavad otseselt demokraatiat, võib see olla ka hindamatu abivahend sellise pahatahtliku tegevuse tuvastamiseks ja koheseks tõkestamiseks, näiteks reaalajas teostatava faktikontrolli või sisu märgistamise teel; arvestades, et enamik süvavõltsinguid on kergesti äratuntavad; arvestades, et seejuures on tehisintellektil põhinevad tuvastamisvahendid sellise sisu märgistamisel ja väljafiltreerimisel üldiselt edukad; arvestades, et selle probleemi osas puudub õiguslik raamistik;

Üldised märkused

| 1. | toonitab tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate tähtsust Euroopa Liidu jaoks; rõhutab, et tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate käsitlus peab olema inimkeskne ning tuginema inimõigustele ja eetikale, nii et tehisintellektist saaks tõepoolest inimeste, üldise hüvangu ja kodanike üldiste huvide teenimise vahend; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et tehisintellekti arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris tuleb täiel määral austada põhiõigusi, -vabadusi ja -väärtusi, sealhulgas inimväärikust, eraelu puutumatust, isikuandmete kaitset, mittediskrimineerimist ning väljendus- ja teabevabadust, samuti kultuurilist mitmekesisust ja intellektuaalomandi õigusi, nagu on sätestatud ELi aluslepingutes ja hartas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektor on tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate kasutamise suhtes tundlikud valdkonnad, kuna nende kaudu saab mõjutada meie ühiskonna põhiõiguste ja -väärtuste aluseid; rõhutab seepärast, et nendes sektorites tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate ning sealhulgas neis kasutatavate ja nende abil toodetavate andmete arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel tuleb järgida eetikapõhimõtteid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et põhiõiguste võimalikult tõhusa kaitse tagamiseks peaksid algoritmid ja tehisintellekt peaksid olema vaikimisi eetilised ja ilma sisseehitatud kallutatuseta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab süvaõppes kasutamiseks kvaliteetsete, ühilduvate ja kaasavate tehisintellekti lahenduste ja seonduvate tehnoloogiate arendamise tähtsust, kusjuures need peaksid toetama ja kaitsma liidu väärtusi, eelkõige soolist võrdõiguslikkust, keelelist mitmekesisust ja kultuuridevaheliseks dialoogiks vajalikke tingimusi, kuna vähekvaliteetsete, vananenud, ebatäielike või ebaõigete andmete kasutamine võib tuua kaasa puudulikud prognoosid ning see omakorda diskrimineerimise ja kallutatuse; rõhutab, et nii riikide kui ka liidu tasandil on oluline arendada suutlikkust täiustada andmete kogumist, turvalisust, süstematiseerimist ja ülekantavust ilma seejuures eraelu puutumatust kahjustamata; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku luua ühtne Euroopa andmeruum; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et tehisintellekt võib põhjustada erapoolikust ja seega diskrimineerimist mitmesugustel eri põhjustel – soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude seisukohtade, rahvusvähemusse kuulumise, varanduse, sünni, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; tuletab sellega seoses meelde, et tagada tuleb kõigi inimeste õigused ning et tehisintellekt ja seonduvad tehnoloogiad ei tohi olla mingil viisil diskrimineerivad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et kallutatus ja diskrimineerimine võivad tuleneda juba varem erapoolikutest andmekogumitest, mis peegeldavad ühiskonnas juba esinevat diskrimineerimist; sellega seoses tuletab meelde vajadust kindlasti kaasata asjaomased sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskond, et vältida soolist, sotsiaalset ja kultuurilist kallutatust, mida võib põhjustada tahtmatu hõlmatus tehisintellekti algoritmide, süsteemide ja rakendustega; rõhutab vajadust tegutseda tehisintellektisüsteemides esineva kallutatuse vähendamiseks kõige tõhusama viisi leidmiseks ning teha seda mittediskrimineerimise ja eetika standarditele vastavalt; toonitab, et tehisintellekti treenimisel kasutatavad andmestikud peaksid olema võimalikult laiahaardelised, et need esindaksid ühiskonda kõige paremini ja asjakohasemalt, et väljundid tuleks igasuguste stereotüüpide, diskrimineerimise ja kallutatuse vältimiseks läbi vaadata ning et tehisintellekti tuleks vajaduse korral kasutada inimeste võimaliku erapoolikuse tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks; palub, et komisjon julgustaks ja soodustaks andmete kallutatuse kõrvaldamise strateegiate jagamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma tehisintellekti käsitleva poliitika ja sellealaste õigusaktide väljatöötamisel arvesse eetikaküsimusi, seda ka soolisest perspektiivist lähtudes, ning vajaduse korral kohandama kehtivaid õigusakte, sealhulgas ELi programme ja eetikasuuniseid tehisintellekti kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja soolist mõõdet igakülgselt hõlmavad meetmed, näiteks teadlikkuse suurendamise kampaaniad, koolitused ja õppekavad, mis annaksid kodanikele teavet algoritmide toimimisest ja nende mõjust igapäevaelule; kutsub neid ühtlasi üles edendama sooliselt võrdõiguslikku suhtumist ja töötingimusi, mis soodustavad kaasavamate tehnoloogiatoodete väljatöötamist ja kaasavama töökeskkonna loomist; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid soolise digilõhe kaotamise ühe viisina lisaksid digioskused ja tehisintellekti alase õppe koolide õppekavadesse ning muudaksid need kõigile kättesaadavaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust koolitada tehisintellektiga tegelevaid töötajaid ja haridustöötajaid, et nad suudaksid kindlaks teha ja korrigeerida sooliselt diskrimineerivaid tavasid töökohtadel ja hariduses, ning õpetada tehisintellektisüsteemide ja -rakenduste arendajaid enda arendatavates tehisintellektisüsteemides ja -rakendustes soolist diskrimineerimist tuvastama ja kõrvaldama; nõuab selgete kohustuste kehtestamist ettevõtetes ja haridusasutustes, et vältida soolist diskrimineerimist töökohal või hariduses; rõhutab, et hariduslikel ja kultuurilistel eesmärkidel tuleks tehisintellekti ja roboteid kujutada sooneutraalselt, välja arvatud juhul, kui sugu on mingil põhjusel oluline; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab tehisintellektirakenduste arendamise ja kasutuselevõtu tähtsust haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris sooliselt eristatud ja muude võrdõiguslikkusega seotud andmete kogumisel ning peab oluliseks vajaduse korral kaasaegsete masinõppepõhiste kallutatuse vähendamise tehnikate rakendamist, et korrigeerida soostereotüüpe ja soolist kallutatust, millel võib olla negatiivne mõju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles lisama hariduse kõrge riskitasemega tehisintellektirakenduste õigusraamistikku, kuna ühest küljest on oluline tagada, et haridus jätkuvalt suurendaks avalikku hüvet, ja teisalt on õpilaste, üliõpilaste ja teiste õppurite andmete puhul tegu väga tundlike andmetega; rõhutab, et hariduse valdkonnas tuleks tehisintellekti kasutuselevõtmisse kaasata haridustöötajad, õppurid ja ühiskond laiemalt ning võtta arvesse nende kõigi vajadusi ja oodatavat kasu, sest see aitab tagada, et tehisintellekti kasutatakse sihipäraselt ja eetiliselt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles ergutama selliste ELi programmide nagu „Euroopa horisont“, „Digitaalne Euroopa“ ja „Erasmus+“ kasutamist, et ergutada valdkondadevahelisi teadusuuringuid, katseprojekte, eksperimente ja vahendite, sealhulgas koolituse väljatöötamist tehisintellekti soolise kallutatuse kindlakstegemiseks, ning korraldama laiemale üldsusele mõeldud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab vajadust luua arendajatest ja inseneridest koosnevaid mitmekesiseid meeskondi, kes töötaksid koos haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektori peamiste osalejatega, et vältida soolise või sotsiaalse kallutatuse sattumist tehisintellekti algoritmidesse, süsteemidesse ja rakendustesse; rõhutab vajadust võtta arvesse mitmesuguseid eri teooriaid, mille järgi tehisintellekti on siiani arendatud ja võidakse ka edaspidi arendada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et teatud rühmade vastaste eelarvamuste ja diskrimineerimise, sealhulgas soostereotüüpide kõrvaldamise eest nõuetekohaselt hoolt kandmine ei tohiks peatada tehnoloogia arengut; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kinnitab veel kord põhiõiguste tähtsust ning andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse alaste õigusaktide ülimuslikkust, mis on nende tehnoloogiate kasutamisel vältimatult vajalikud; tuletab meelde, et tehisintellekt võib eriti mõjutada andmekaitset ja eraelu puutumatust eelkõige laste andmete osas; rõhutab, et seda arvestades on isikuandmete kaitse üldmääruses (8) sätestatud põhimõtted tehisintellekti kasutuselevõtu korral siduvad; tuletab lisaks meelde, et kõigi tehisintellekti rakenduste puhul tuleb täielikult järgida liidu andmekaitseõigust, täpsemalt isikuandmete kaitse üldmäärust ja e-privaatsuse direktiivi (9); rõhutab, et tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate kasutamise korral on kasutajal õigus inimese sekkumisele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama avaliku võimu õiguste raames tehtud tehisintellektil põhinevate automatiseeritud üksikotsuste läbipaistvuse ja selgitatavuse kohustust ning rakendama karistusi selle jõustamiseks; nõuab, et rakendataks süsteeme, milles vaikimisi kasutatakse inimkontrolli ja inimese sekkumist, ning nõuab nõuetekohast menetlust, sealhulgas edasikaebamise ja hüvituse saamise õigust ja juurdepääsu õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et personaalreklaam, eriti täpselt suunatud ja käitumisharjumusi jälgiv reklaam ning üksikisikute, eelkõige alaealiste hindamine ilma nende nõusolekuta võib avaldada negatiivset mõju, sest sellega sekkutakse üksikisikute eraellu, ning see tekitab küsimusi reklaami personaalseks muutmiseks kasutatavate andmete kogumise ja kasutamise, toodete või teenuste pakkumise ja hindade määramise kohta; kutsub seetõttu komisjoni üles kehtestama ranged piirangud isikuandmete kogumisel põhinevale suunatud reklaamile, alustades läbiva käitumispõhise reklaami keelustamisest, ilma et see kahjustaks väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd); tuletab meelde, et praegu lubab e-privaatsuse direktiiv suunatud reklaami üksnes vabatahtliku nõusoleku korral, vastasel juhul on see seadusevastane; kutsub komisjoni üles keelama teenuste või toodete pakkumisel diskrimineerivate tavade kasutamise; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab vajadust teavitada meediaorganisatsioone algoritmipõhiste tehisintellektisüsteemide peamistest parameetritest, mis määravad kindlaks järjestuse ja otsingutulemused kolmandate osapoolte platvormidel, ning vajadust teavitada kasutajaid tehisintellekti kasutamisest otsuste tegemist hõlmavate teenuste puhul ja anda neile võimalus määrata selgel ja arusaadaval viisil kindlaks oma eraelu puutumatuse sätted; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et koos teabe- ja haridusplatvormidega võib ka tehisintellekt aidata luua kultuuri- ja audiovisuaalsektoris infosisu, sealhulgas eri kultuuriobjektide loendeid koostades ja arvukaid andmeallikaid kättesaadavaks tehes; võtab teadmiseks, et tehisintellekti ja eri tehnoloogiate kombineerimisel hulga allikatega (dokumendid, fotod, filmid) selliste andmete paremaks esitamiseks, uurimiseks ja visualiseerimiseks võib tekkida intellektuaalomandi õiguste rikkumise oht; nõuab, et tehisintellekti kasutamisel tagataks praeguses õigusraamistikus kõrgetasemeline intellektuaalomandi õiguste kaitse, näiteks teavitataks füüsilisi isikuid ja ettevõtjaid reeglite tahtmatu rikkumise ohust või abistataks intellektuaalomandi õiguste omajaid reeglite tegeliku rikkumise korral; rõhutab seetõttu, et tähtis on omada liidu tasandil asjakohast õigusraamistikku intellektuaalomandi õiguste kaitseks seoses tehisintellekti kasutamisega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust saavutada tasakaal ühelt poolt tehisintellektisüsteemide arendamise ja nende haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris kasutamise ning teiselt poolt neis sektorites tegutsevate tehisintellektiettevõtete turul konkureerimise võime ja konkurentsi kaitsmiseks võetavate meetmete vahel; rõhutab sellega seoses vajadust innustada äriühinguid investeerima nimetatud sektorites kasutatavate tehisintellektisüsteemide innovatsiooni ning samal ajal tagada, et niisuguste rakenduste pakkujad ei saavutaks turul monopoolset seisundit; toonitab vajadust teha tehisintellekt laialdaselt kättesaadavaks kogu Euroopa kultuuri- ja loomesektoritele ning -tööstusele, et säilitada kõigi Euroopa sidusrühmade ja osalejate jaoks võrdsed võimalused ja aus konkurents; palub komisjonil ja liikmesriikidel konkurentsipoliitika, sealhulgas ühinemiste küsimustes otsuste tegemisel rohkem arvesse võtta andmete ja algoritmide tähtsust turuvõimu koondumisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab vajadust süstemaatiliselt käsitleda selliseid tehisintellekti kasutamisest tulenevaid sotsiaalseid, eetilisi ja õiguslikke küsimusi nagu algoritmide läbipaistvus ja nendega seotud vastutus, mittediskrimineerimine, võrdsed võimalused, arvamuste vabadus ja paljusus, meedia mitmekesisus ning andmete ja infosisu omandiõigus ja nende kogumine, kasutamine ja levitamine; soovitab, üheaegselt kättesaadavate andmete tulemusliku kasutamisega, töötada välja ühised ELi suunised ja standardid eraelu puutumatuse kaitseks; nõuab läbipaistvust algoritmide väljatöötamisel ja nende kasutamisest aruandmisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles esitama põhjalikud õigusnormid tehisintellekti rakenduste reguleerimiseks horisontaaltasandil, ja täiendama neid valdkondlike reeglitega, näiteks audiovisuaalmeedia teenuste kohta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust investeerida haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris tehisintellekti ja selle rakenduste arendamise, kasutuselevõtmise ja kasutamisega seotud teadustöösse ja innovatsiooni; juhib tähelepanu sellele, kui olulised on nende teenuste puhul avalikud investeeringud ning avaliku ja erasektori partnerluse edendamisest saadav lisaväärtus, selleks et see eesmärk saavutada ja vallandada tehisintellekti täispotentsiaal neis sektorites ja eelkõige haridusvaldkonnas, arvestades, et viimastel aastatel on sinna suunatud hulgaliselt erainvesteeringuid; palub komisjonil leida täiendavaid rahalisi vahendeid tehisintellekti rakendustega seotud teadustöö ja innovatsiooni edendamiseks nendes sektorites; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et algoritmisüsteemide abil on võimalik digilõhet kiiremini vähendada, kuid ebaühtlane kasutuselevõtt võib tekitada uusi või süvendada seniseid lõhesid; väljendab muret selle pärast, et teadmisi ja taristut ei arendata kogu ELis järjepidevalt, mis piirab tehisintellektipõhiste toodete ja teenuste kättesaadavust, eelkõige hõredalt asustatud ja sotsiaal-majanduslikult ebakindlates piirkondades; palub komisjonil tagada tehisintellektist ja seonduvatest tehnoloogiatest tuleneva kasu sidus jagamine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub, et komisjon kehtestaks ELi avaliku sektori asutustele tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate hankimise ja kasutuselevõtu nõuded, et tagada selle kooskõla liidu õiguse ja põhiõigustega; rõhutab sellistest vahenditest nagu enne tehisintellektisüsteemide hankimist või kasutuselevõtmist korraldatavatest avalikest konsultatsioonidest ja mõjuhindamistest saadavat lisaväärtust; nende kasutamist soovitatakse eriraportööri aruandes ÜRO Peaassambleele, milles käsitletakse tehisintellekti ning selle mõju arvamus- ja väljendusvabadusele (10); soovitab avaliku sektori asutustel stimuleerida tehisintellekti arendamist ja kasutuselevõtmist riikliku rahastamise ja riigihangetega; rõhutab vajadust tugevdada turgu, andes VKEdele võimaluse osaleda tehisintellekti rakenduste hangetes, et tagada igas suuruses tehnoloogiaettevõtete kaasamine ning seeläbi vastupidavus ja konkurents; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab korrapäraseid sõltumatuid auditeid, et kontrollida, kas kasutatavad tehisintellekti rakendused ja nendega seotud kontrolli- ja tasakaalustusmeetmed vastavad kindlaksmääratud kriteeriumidele, ning nõuab, et järelevalvet nende auditite üle teostaksid sõltumatud ja piisava võimekusega järelevalveasutused; nõuab spetsiaalseid stressiteste, et aidata kaasa nõuete täitmisele ja tagada nende järgimine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks tehisintellekti eelised ja riskid küberturvalisuse seisukohast ja selle potentsiaali küberkuritegevuse tõkestamisel ning rõhutab, et kõik tehisintellekti lahendused peavad olema küberrünnakute suhtes vastupidavad ning samal ajal järgima liidu põhiõigusi, eelkõige isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset; rõhutab, et tähtis on teha tehisintellekti ohutu kasutamise järelevalvet, ning et kasutajate kaitsetuse ja nendega seotud ohtude leevendamiseks on vaja avaliku ja erasektori tihedat koostööd; kutsub komisjoni üles hindama parema ennetamise vajalikkust küberturvalisuse ja selle leevendusmeetmete osas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia kriisi võib käsitleda digi- ja tehisintellektiga seotud tehnoloogiate arendamise, kasutuselevõtmise ja kasutamise katseajana haridus- ja kultuurivaldkonnas, mida näitlikustavad arvukad liikmesriikides kasutusele võetud internetipõhised õppeplatvormid ja kultuuri edendamiseks kasutatavad internetipõhised vahendid; palub seepärast komisjonil võtta neid näited arvesse, kui ta kaalub selliste tehnoloogiliste lahenduste ulatuslikuma kasutamise suhtes järgitava ELi ühtse käsitluse väljatöötamist; |
| --- | --- |

29.

Haridus

| 30. | tuletab meelde, et tehisintellekti hariduses kasutamise eeltingimusena tuleb liidu tasandil suurendada digioskusi ning saavutada kõrgetasemeline digi-, meedia- ja teabealane kirjaoskus; sellega seoses toonitab liiduüleselt digikirjaoskuse ja tehisintellektipädevuse tagamise vajadust, eriti õpetajate koolitamise võimaluste arendamise kaudu; kinnitab, et tehisintellektitehnoloogiate kasutamine koolides peaks aitama vähendada sotsiaalset ja piirkondlikku digilõhet; väljendab heameelt komisjoni ajakohastatud digiõppe tegevuskava üle, milles käsitletakse tehisintellekti kasutamist hariduses; kutsub sellega seoses komisjoni üles seadma digivõimekuse, meediapädevuse ja -koolituse ning tehisintellektiga seotud oskused selle kava prioriteetideks ning ühtlasi suurendama teadlikkust tehisintellekti võimalikust väärkasutamisest ja talitlushäiretest; kutsub sellega seoses komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu ebakindlates oludes olevatele lastele ja noortele, kuna nemad vajavad digihariduse valdkonnas erilist toetust; nõuab tungivalt, et komisjoni tulevastes tehisintellekti käsitlevates seadusandlikes ettepanekutes käsitletaks põhjalikult tehisintellekti- ja robootikaalaseid algatusi haridusvaldkonnas; nõuab, et liikmesriigid liidu vahendeid kasutades investeeriksid koolide digivarustusse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et tehisintellekti kasutamine haridussüsteemides pakub palju võimalusi ja vahendeid hariduse muutmiseks innovaatilisemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja üha tulemuslikumaks, võttes selleks kasutusele uued kvaliteetsed õppemeetodid, mis on kiired ning isiku- ja õppurikesksed; rõhutab samas, et kuna sellised vahendid mõjutavad haridust ja sotsiaalset kaasatust, tuleb tagada nende kättesaadavus kõigile ühiskonnarühmadele ning selleks on vaja saavutada õppe ja hariduse võrdne kättesaadavus, kus kedagi ei jäeta tagaplaanile, eriti mitte puuetega inimesi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toonitab, et tehisintellekti nii kriitiliseks kui ka tulemuslikuks kasutamiseks vajavad kodanikud vähemalt põhiteadmisi sellest tehnoloogiast; palub, et liikmesriigid lõimiksid oma digikirjaoskuse meetmetesse tehisintellekti alase teadlikkuse tõstmise kampaaniad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama digikirjaoskuse kavasid ja arutelufoorumeid, et kaasata kodanikud, lapsevanemad ja õppurid avaliku sektori asutuste ja sidusrühmadega peetavasse demokraatlikku dialoogi tehisintellekti tehnoloogiate arendamise, kasutuselevõtu ja kasutamise üle haridussüsteemides; rõhutab, et intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vältimiseks on oluline teha õpetajatele, koolitajatele ja teistele isikutele kättesaadavaks tehisintellekti ja seonduvate tehnoloogiate alased õiged töövahendid ja oskusteave, et nad teaksid, mis need on, kuidas neid kasutatakse ja kuidas neid tuleb nõuetekohaselt ja seaduslikult kasutada; rõhutab eelkõige haridussektoris töötavate inimeste digikirjaoskuse olulisust ning eakate inimeste digivaldkonnas koolitamise tõhustamise tähtsust, arvestades, et noorematel põlvkondadel on nendest tehnoloogiatest juba üldine ettekujutus, sest nad on koos nendega üles kasvanud; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et tehisintellekti tõeline eesmärk haridussüsteemides peaks olema muuta haridus võimalikult individuaalseks, pakkudes õpilastele nende tugevatele ja nõrkadele külgedele vastavaid individuaalseid akadeemilisi suundi ja didaktilist materjali, mis on kohandatud nende omadustele, säilitades samal ajal hariduse kvaliteedi ja meie haridussüsteemide integreerimispõhimõtte; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde põhjapanevat ja mitmekülgset rolli, mida õpetajad täidavad hariduses ja selle kaasavamaks muutmisel, eriti varases lapsepõlves, kus omandatakse oskusi, mis võimaldavad õpilastel kogu elu jooksul edasi areneda, näiteks isiklikes suhetes, õppimisoskustes, empaatias ja koostöös; rõhutab seetõttu, et tehisintellekti tehnoloogiat ei tohi kasutada näost-näkku õppe arvelt, sest õpetajaid ei tohi asendada tehisintellekti ega tehisintellektiga seonduva tehnoloogiaga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et tehisintellekti hariduses kasutamisest saadav kasu õppimisel ei sõltu ainult tehisintellektist endast, vaid ka sellest, kuidas õpetajad tehisintellekti digiõppekeskkonnas nii õpilaste kui ka õpetajate vajaduste rahuldamiseks kasutavad; osutab seetõttu sellele, et tehisintellekti programmeerijad peavad võimaluse korral kaasama õpetajate kogukonnad tehisintellekti tehnoloogia arendamisse, kasutuselevõttu ja kasutamisse, luues siduva keskkonna, mis loob suhteid ja koostööd tehisintellekti programmeerijate, arendajate, ettevõtete, koolide, õpetajate ning muude avaliku ja erasektori sidusrühmade vahel, et luua tehisintellekti tehnoloogia, mis sobib reaalses hariduskeskkonnas kasutamiseks, kajastab iga õppija vanust ja arenguvalmidust ning vastab kõrgeimatele eetikastandarditele; rõhutab, et haridusasutused peaksid kasutama üksnes usaldusväärset, eetilist ja inimkeskset tehnoloogiat, mida avaliku sektori asutused ja kodanikuühiskond saavad selle olelusringi igas etapis auditeerida; rõhutab sellega seoses tasuta ja avatud lähtekoodiga lahenduste eeliseid; nõuab, et koolidele ja muudele haridusasutustele pakutaks rahalist ja logistilist tuge ning ekspertteadmisi, mida on vaja tuleviku õppimiseks vajalike lahenduste kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab samuti vajadust pidevalt koolitada õpetajaid, et nad suudaksid kohaneda tehisintellektil põhineva hariduse tegelikkusega ning omandaksid teadmised ja oskused, mis on vajalikud tehisintellekti tehnoloogia pedagoogiliseks ja otstarbekaks kasutamiseks ning võimaldaksid neil tehisintellekti pakutavaid võimalusi täiel määral ära kasutada ja selle piiranguid mõista; nõuab, et digitaalne õpetamine oleks edaspidi iga õpetaja koolituse osa, ning nõuab, et hariduses ja koolituses osalevatele õpetajatele ja inimestele antaks võimalus jätkata oma digitaalse õpetamise koolitust kogu elu jooksul; nõuab seetõttu tehisintellekti alaste koolitusprogrammide väljatöötamist õpetajatele kõigis valdkondades ja kogu Euroopas; rõhutab samuti, kui oluline on reformida õpetajate uutele põlvkondadele mõeldud õppeprogramme, mis võimaldavad neil kohaneda tehisintellektil põhineva hariduse tegelikkusega, ning kui oluline on koostada ja ajakohastada õpetajatele mõeldud käsiraamatuid ja suuniseid tehisintellekti kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on mures spetsiifiliste tehisintellekti kõrgharidusprogrammide puudumise pärast ja tehisintellekti avaliku sektori poolse rahastamise puudumise pärast liikmesriikides; on veendunud, et see seab ohtu Euroopa tulevased digitaalvaldkonna ambitsioonid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on mures asjaolu pärast, et vähesed tehisintellekti valdkonna teadlased teevad akadeemilist karjääri, sest tehnoloogiaettevõtted saavad pakkuda teadusuuringute eest paremat tasu ja vähem bürokraatiat; on veendunud, et osaline lahendus oleks suunata rohkem avaliku sektori vahendeid tehisintellekti alastesse teadusuuringutesse ülikoolides; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, kui oluline on anda inimestele üldised digioskused juba lapsepõlves, et kaotada kvalifikatsioonilõhe ja integreerida teatavad elanikkonnarühmad paremini digitaalsesse tööturgu ja digiühiskonda; juhib tähelepanu sellele, et üha olulisem on koolitada tehisintellekti valdkonnas eri taustaga kõrgelt kvalifitseeritud spetsialiste, tagada selliste kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine kogu liidus ning täiendada olemasoleva ja tulevase tööjõu oskusi, et see suudaks toime tulla tööturu tulevaste oludega; julgustab seepärast liikmesriike hindama haridusalast pakkumist ning ajakohastama seda vajaduse korral TI-ga seotud oskustega ning koostama TI arendajatele spetsiifilised õppekavad, lisades samal ajal tehisintellekti ka tavapärastesse õppekavadesse; rõhutab vajadust tagada TI-oskustega seotud kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine kogu liidus, kuna mitu liikmesriiki ajakohastavad pakutavaid haridusvõimalusi TI-oskustega ning koostavad TI arendajatele eraldi õppekavasid; väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle lisada digioskused teatavate kutsealade kvalifikatsiooninõuete hulka, mis on ELi tasandil ühtlustatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiviga (11); rõhutab, et need peavad olema kooskõlas usaldusväärse TI eetikasuuniste hindamisnimekirjaga, ning väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle muuta see nimekiri TI arendajate soovituslikuks õppekavaks; tuletab meelde kutsehariduse ja -õppe erivajadusi seoses tehisintellektiga ning nõuab kogu Euroopas koostööpõhist lähenemisviisi, mille eesmärk on suurendada TI potentsiaali kutsehariduses ja -õppes; rõhutab, kui oluline on koolitada selles valdkonnas kõrge kvalifikatsiooniga spetsialiste, k.a eetilised aspektid nende õppekavades, ning toetada valdkonnas alaesindatud rühmi ja luua stiimuleid selle ala spetsialistidele töö otsimiseks liidus; tuletab meelde, et naised on TI valdkonnas alaesindatud ja see võib tekitada tulevasel tööturul märkimisväärset soolist tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et valitsused ja haridusasutused peavad oma õppekavad läbi mõtlema, ümber kujundama ja kohandama 21. sajandi vajadustele, koostades haridusprogrammid, kus pannakse suuremat rõhku teadusele, tehnoloogiale, inseneriteadusele, kunstile ja matemaatikale (STEAM), et valmistada õppijaid ja tarbijaid ette TI järjest suuremaks kohaloluks ning hõlbustada kognitiivsete oskuste omandamist; rõhutab sellega seoses, kui oluline on mitmekesistada seda sektorit ja julgustada õppureid, eriti naisi ja tüdrukuid, osalema STEAM kursustel, eelkõige robootika ja tehisintellektiga seotud aladel; nõuab rohkem teadus- ja rahalisi vahendeid, et motiveerida kvalifitseeritud inimesi jääma liitu, meelitades samal ajal ligi kolmandatest riikidest pärit oskustega inimesi; täheldab samuti, et on üsna palju tehisintellektiga töötavaid ja TI tehnoloogiat arendavaid idufirmasid; rõhutab, et VKEd vajavad digitaalvaldkonna ja tehisintellektiga seotud õigusaktide järgimiseks lisatoetust ja tehisintellektiga seotud koolitust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et automatiseerimine ja TI arendamine võivad tööhõivet oluliselt ja pöördumatult muuta; rõhutab, et esmatähtsaks tuleks pidada oskuste kohandamist tulevase tööturu vajadustele, eelkõige hariduses ning kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses; toonitab sellega seoses vajadust anda tulevasele tööjõule täiendusõpet; rõhutab lisaks, kui oluline on kasutada kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses tehisintellekti Euroopa tööturul osalejate ümber- ja täiendusõppe jaoks, eelkõige audiovisuaalsektoris, mida COVID-19 kriis on juba eriti rängalt mõjutanud; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles hindama TI kasutuselevõtu riskitaset haridussektoris, et teha kindlaks, kas TI rakendused hariduses tuleks lisada kõrge riskitasemega TI rakenduste õigusraamistikku ning kohaldada nende suhtes rangemaid ohutuse, läbipaistvuse, õigluse ja vastutuse nõudeid, võttes arvesse, kui oluline on tagada, et haridus aitaks jätkuvalt kaasa avalikule hüvele, ning pidades silmas õpilasi, üliõpilasi ja teisi õppijaid puudutavate andmete suurt tundlikkust; rõhutab, et tehisintellekti treenimiseks kasutatavad andmekogumid tuleks läbi vaadata, et vältida teatavate stereotüüpide ja muude eelarvamuste tugevdamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku TI tulevikukindla õigusraamistiku kohta, et näha ette õiguslikult siduvad eetilised meetmed ja standardid põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks ning usaldusväärsete, eetiliste ja tehniliselt töökindlate TI rakenduste, sealhulgas integreeritud digitaalsete vahendite, teenuste ja toodete, nagu robootika ja masinõpe, arendamiseks, pöörates erilist tähelepanu haridusele; nõuab, et hariduse valdkonna TI rakendustes kasutatavad ja loodavad andmed oleksid kättesaadavad, koostalitlusvõimelised ja kvaliteetsed ning et neid jagataks asjaomaste riigiasutustega juurdepääsetaval viisil ning austades autoriõigust ja ärisaladusi käsitlevaid õigusakte; tuletab meelde, et lapsed on vähekaitstud rühm ning nad vajavad erilist kaitset ja tähelepanu; rõhutab, et kuigi TI võib olla haridust soodustav vahend, tuleb siiski arvesse võtta TI hariduses kasutuselevõtu tehnoloogilisi, regulatiivseid ja sotsiaalseid aspekte koos piisavate kaitsemeetmete ja inimkeskse lähenemisviisiga, mis tagab, et inimesed oleksid lõppkokkuvõttes alati võimelised süsteemi otsuseid kontrollima ja parandama; osutab sellega seoses asjaolule, et õpetajad peavad õpilaste ja üliõpilastega suhtlemisel kontrollima ja jälgima TI tehnoloogia kasutuselevõttu ja kasutamist koolides ja ülikoolides; tuletab meelde, et TI süsteemid ei tohi ilma täieliku inimjärelevalveta teha ühtegi lõplikku otsust, mis võiks mõjutada haridusvõimalusi, näiteks õpilaste lõpphindamist; tuletab meelde, et profileerimise põhjal füüsiliste isikute kohta automatiseeritud otsuste tegemine juhul, kui see põhjustab õiguslikke või nendega sarnaseid tagajärgi, peab isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt olema rangelt piiratud ning sellisel juhul peab alati kehtima õigus inimese sekkumisele ja õigus selgitusele; toonitab, et neid põhimõtteid tuleb rangelt järgida, eriti haridussüsteemis, kus tehakse otsuseid inimeste tulevaste võimaluste üle; |
| --- | --- |

43.

| 44. | väljendab tõsist muret selle pärast, et koolid ja muud haridusasutused sõltuvad üha enam haridustehnoloogia (edtech) teenustest, sealhulgas TI rakendustest, mida pakuvad vaid vähesed, turgu valitseva seisundiga tehnoloogiaettevõtted; on veendunud, et seda tuleks kontrollida liidu konkurentsireeglite abil; rõhutab seoses sellega, kui oluline on toetada VKEde poolset TI kasutuselevõttu hariduses, kultuuris ja audiovisuaalsektoris asjakohaste stiimulite abil, mis loovad võrdsed tingimused; nõuab sellega seoses investeeringuid Euroopa IT-ettevõtetesse, et arendada liidus vajalikku tehnoloogiat, arvestades, et praegu tehisintellekti pakkuvad suured ettevõtted asuvad väljaspool liitu; tuletab tungivalt meelde, et alaealiste andmed on isikuandmete kaitse üldmäärusega rangelt kaitstud ning neid tohib töödelda ainult juhul, kui need on täielikult anonüümseks muudetud või kui selleks on andnud nõusoleku või loa lapse suhtes vanemliku vastutuse kandja, ranges kooskõlas võimalikult väheste andmete kogumise ja eesmärgi piiramise põhimõtetega; nõuab tugevamat kaitset ja tagatisi haridussektoris, kus on tegemist laste andmetega, ning kutsub komisjoni üles võtma sellega seoses tõhusamaid meetmeid; nõuab, et lastele ja nende vanematele antaks selget teavet laste andmete võimaliku kasutamise ja töötlemise kohta, sealhulgas teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniate abil; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toonitab konkreetseid ohte, mis kaasnevad kiiresti arenevate TI automatiseeritud tuvastamise rakenduste kasutamisega; tuletab meelde, et lapsed on eriti tundlik rühm; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel keelata automaatse biomeetrilise tuvastamise, näiteks näotuvastuse hariduslikel ja kultuurilistel eesmärkidel, haridus- ja kultuurirajatistes, välja arvatud juhul, kui selle kasutamine on seadusega lubatud; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab vajadust suurendada klientide valikuvõimalusi, et soodustada konkurentsi ja laiendada TI tehnoloogia pakutavate hariduslike teenuste valikut; ergutab sellega seoses avaliku sektori asutusi stimuleerima TI tehnoloogia arendamist ja kasutuselevõttu avaliku sektori rahastamise ja riigihangete kaudu; on arvamusel, et riiklike haridusasutuste kasutatavad või avaliku sektori rahaga ostetav tehnoloogia peaks põhinema avatud lähtekoodiga tehnoloogial; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et innovatsioon hariduses on hilinenud, nagu on ilmnenud COVID-19 pandeemias ja sellest tulenevas üleminekus veebipõhisele ja kaugõppele; rõhutab, et tehisintellektil põhinevad haridusvahendid, näiteks õpiraskuste hindamise ja tuvastamise vahendid, võivad veebiõppe kvaliteeti ja tõhusust parandada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et Euroopa kodanikele tehisintellektil põhineva hariduse andmisel omab strateegilist tähtsust järgmise põlvkonna digitaristu ja internetiühendus; kutsub komisjoni seoses COVID-19 kriisiga üles koostama Euroopa 5G strateegia, mis tagaks Euroopa strateegilise vastupanuvõime ega sõltuks selliste riikide tehnoloogiast, kes ei jaga meie väärtusi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab, et loodaks üleeuroopaline ülikooli- ja teadusvõrgustik, mis keskenduks tehisintellektile hariduses ja mis peaks koondama kõikide valdkondade asutusi ja eksperte, et uurida TI mõju õppimisele ning leida lahendusi selle potentsiaali suurendamiseks; |
| --- | --- |

49.

Kultuuripärand

| 50. | kordab, kui tähtis on tagada kogu liidus igale kodanikule kultuuri kättesaadavus; rõhutab sellega seoses liikmesriikide, haridus- ja kultuuriasutuste ning teiste sarnaste sidusrühmade vahelise parimate tavade vahetamise tähtsust; peab samuti äärmiselt oluliseks nii liidu kui ka riiklikul tasandil olemasolevate ressursside potentsiaali maksimaalset ärakasutamist, et tagada parem juurdepääs kultuurile; rõhutab, et kultuurile juurdepääsemiseks on palju erinevaid võimalusi ja et kõige sobivama võimaluse väljaselgitamiseks tuleks uurida kõiki variante; toonitab Marrakechi lepingu järgimise tähtsust; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et tehisintellekti tehnoloogial võib olla oluline roll vaimse ja füüsilise kultuuripärandi säilitamisel, taastamisel, dokumenteerimisel, analüüsimisel, edendamisel ja haldamisel, sealhulgas võimaldab see jälgida ja analüüsida kultuuripärandi objektide muutusi, mis on tingitud sellistest ohtudest nagu kliimamuutused, looduskatastroofid ja relvakonfliktid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et tehisintellekti tehnoloogia võib suurendada Euroopa kultuurilise mitmekesisuse nähtavust; rõhutab, et see tehnoloogia pakub kultuuriasutustele, näiteks muuseumidele, uusi võimalusi luua uuenduslikke vahendeid artefaktide kataloogimiseks ja kultuuripärandi objektide dokumenteerimiseks ja neile ligipääsu hõlbustamiseks, eelkõige 3D-modelleerimise ja täiendatud virtuaalreaalsuse abil; rõhutab, et TI võimaldab ka muuseumidel ja kunstigaleriidel võtta külastajate jaoks kasutusele interaktiivsed ja individuaalsed teenused, andes neile nende isiklikel ja veebipõhistel huvidel põhineva soovitatavate esemete loetelu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et TI kasutamine aitab luua uusi uuenduslikke lähenemisviise, vahendeid ja meetodeid, mis võimaldavad kultuuritöötajatel ja teadlastel luua ühtseid andmebaase sobivate klassifitseerimisskeemide ja multimeedia metaandmetega, mis võimaldab neil luua sidemeid eri kultuuripärandi objektide vahel ning seeläbi suurendada teadmisi ja parandada arusaamist kultuuripärandist; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et TI tehnoloogia head tavad kultuuripärandi kaitsmiseks ja sellele juurdepääsuks, eelkõige puuetega inimeste jaoks, tuleks kindlaks määrata ja neid tuleks jagada kultuurivõrgustike vahel kogu liidus, ergutades samal ajal teadusuuringuid TI mitmesuguste kasutusviiside vallas, et edendada kultuuripärandi väärtust, kättesaadavust ja säilitamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama võimalusi, mida tehisintellekti kasutamine pakub kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et TI tehnoloogiat on võimalik kasutada ka ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise ja kultuuriväärtuste hävitamise jälgimiseks, toetades samas andmete kogumist nii füüsilise kui ka vaimse kultuuripärandi taastamiseks ja rekonstrueerimiseks; märgib eelkõige, et TI arendamine, kasutuselevõtt ja kasutamine tolli taustauuringutes võib toetada pingutusi ebaseadusliku kultuuripärandiga kauplemise takistamisel, eelkõige täiendada süsteeme, mis võimaldavad tollil suunata oma jõupingutused ja ressursid suurimat riski kujutavatele elementidele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, et teadussektoril võib tehisintellektist kasu olla, näiteks tänu prognoosiva analüütika võimalikule rollile andmeanalüüsi peenhäälestamisel, näiteks kultuuriväärtuste omandamise ja liikumise valdkonnas; rõhutab, et liit peab suurendama investeeringuid ning edendama tööstuse ja akadeemiliste ringkondade partnerluste loomist, et tõhustada Euroopa Liidu tasandil tehtava teadustöö tipptaset; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tuletab meelde, et TI võib olla revolutsiooniline vahend kultuuriturismi edendamiseks, ja rõhutab selle märkimisväärset potentsiaali turismivoogude prognoosimisel, mis võib aidata ülemäärase turismi käes vaevlevaid linnu; |
| --- | --- |

57.

Kultuuri- ja loomesektorid ning -tööstus

| 58. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et kultuur ei kuulu liidu tasandil tehisintellekti puudutavates poliitikavariantides ja -soovitustes, eelkõige komisjoni 19. veebruari 2020. aasta tehisintellekti käsitlevas valges raamatus esitatud prioriteetide hulka; nõuab nende soovituste muutmist, et kultuurist saaks TI poliitika prioriteet liidu tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema TI tehnoloogia arendamise, kasutuselevõtu ja kasutamise võimalikku mõju kultuuri- ja loomesektoritele ning -tööstusele ning kasutama maksimaalselt ära ELi taasterahastut „NextGenerationEU“, et need sektorid digitaliseerida, reageerimaks uutele tarbimisvormidele 21. sajandil; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et TI on nüüdseks jõudnud kultuuri- ja loomesektorite ning -tööstuseni, mille näiteks on tekstide, videote ja muusikateoste automaatne tootmine; rõhutab, et loomeinimestel ja kultuuritöötajatel peavad olema TI ja muu digitehnoloogia kasutamiseks vajalikud digioskused ja -koolitus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama võimalusi, mida pakub TI kasutamine kultuuri- ja loomesektorites ning tööstuses, tehes teaduse ja teadusuuringute eelarvest kättesaadavaks rohkem rahalisi vahendeid, ning looma digitaalse loovuse keskusi, kus loomeinimesed ja kultuuritöötajad arendavad TI rakendusi, õpivad neid ja muud tehnoloogiat kasutama ja katsetavad neid; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tunnistab, et TI tehnoloogial on potentsiaal suurendada kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses töökohtade arvu, mida hõlbustab parem juurdepääs sellele tehnoloogiale; toonitab seetõttu, kui oluline on suurendada kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses digikirjaoskust, et muuta see tehnoloogia nende sektorite jaoks kaasavamaks, kasutatavamaks, õppimiskõlblikumaks ja interaktiivsemaks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et tehisintellekti ning kultuuri- ja loomesektori ning -tööstuse vaheline koostoime on keerukas ja nõuab põhjalikku hindamist; väljendab heameelt komisjoni 2020. aasta novembri aruande üle, mille pealkiri on „Trends and Developments in Artificial Intelligence – Challenges to the IPRS Framework“ (Tehisintellekti suundumused ja areng – intellektuaalomandi õigusi käsitleva raamistikuga seotud probleemid) ning uuringu „Study on copyright and new technologies: copyright data management and Artificial Intelligence“ („Autoriõigus ja uus tehnoloogia: autoriõiguse andmete haldamine ja tehisintellekt“) üle; toonitab, kui oluline on täpsustada, millised tingimused kehtivad autoriõigusega kaitstud sisu kasutamisel andmesisenditena (pildid, muusika, filmid, andmebaasid jne) ning kultuuri- ja audiovisuaalväljundite tootmisel, sõltumata sellest, kas need luuakse TI abil inimeste poolt või autonoomselt tehisintellektitehnoloogia poolt; palub komisjonil uurida TI mõju Euroopa loomemajandusele; kordab Euroopa andmete olulisust ning tunneb heameelt komisjoni sellealaste avalduste üle ning tehisintellekti ja seonduva tehnoloogia päevakorras kõrgele kohale seadmise üle; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab vajadust luua liidu tasandil ühtne visioon TI tehnoloogia kasutamisest kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses; kutsub liikmesriike üles keskenduma oma tehisintellekti käsitlevates riiklikes strateegiates rohkem kultuurile, tagamaks, et kultuuri- ja loomesektorid ning -tööstus käivad innovatsiooniga sammu, ning et tagada liidu tasandil kultuurilise mitmekesisuse kaitsmine ja edendamine uues digitaalses kontekstis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, kui oluline on luua TI tehnoloogia jaoks kogu liitu hõlmav heterogeenne miljöö, et soodustada kultuurilist mitmekesisust ning toetada vähemusi ja keelelist mitmekesisust, tugevdades samal ajal ka kultuuri- ja loomesektorite ning -tööstuse innovatsiooni veebiplatvormide kaudu, võimaldades liidu kodanike kaasamist ja osalemist; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama TI tehnoloogiat käsitlevat demokraatlikku arutelu ning pakkuma korrapärast foorumit aruteludeks kodanikuühiskonna, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja sidusrühmadega, et suurendada teadlikkust TI kasutamise eelistest ja probleemidest kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses; rõhutab sellega seoses rolli, mida kunst ja kultuur võivad etendada inimestele TI tutvustamisel ja selleteemalise avaliku arutelu edendamisel, kuna need võivad pakkuda silmapaistvaid ja käegakatsutavaid näiteid masinõppest, näiteks muusika valdkonnas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema TI loodud sisu küsimust ja selle probleeme seoses autorsuse ja autoriõiguste rikkumisega; palub komisjonil sellega seoses hinnata TI ja seonduva tehnoloogia mõju audiovisuaalsektorile ning kultuuri- ja loomesektoritele ning -tööstusele, et edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, austades samas autorite ja esitajate õigusi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil (EIT), eelkõige selle tulevasel kultuuri- ja loomemajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonnal (CIC) peaks olema juhtiv roll Euroopa TI strateegia väljatöötamisel haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris ning see võib aidata kiirendada TI rakenduste kasutamist nendes sektorites; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et TI on loomingulisse väärtusahelasse juba jõudnud loomise, tootmise, levitamise ja tarbimise tasandil ning avaldab seetõttu kultuuri- ja loomesektoritele ning -tööstusele tohutut mõju, sealhulgas muusikale, filmitööstusele, kunstile ja kirjandusele, kasutades selleks uusi vahendeid, tarkvara ja tehisintellektil põhinevat tootmist, et tootmist lihtsustada, pakkudes samal ajal inspiratsiooni ja võimaldades laiemal üldsusel luua sisu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni üles viima läbi uuringuid ja kaaluma poliitikavariante, et võidelda tehisintellektipõhise kontrolli kahjuliku mõjuga veebipõhiste voogedastusteenuste puhul, mille eesmärk on piirata mitmekesisust ja/või maksimeerida kasumit, lisades teatava sisu tarbijapakkumisse või seades selle tähtsuse järjekorda, ning samuti seoses sellega, kuidas see mõjutab kultuurilist mitmekesisust ja loovisikute sissetulekuid; |
| --- | --- |

68.

| 69. | on arvamusel, et TI on loome- ja tootmistegevuses muutumas kultuuri- ja loomesektorite ning -tööstuse jaoks üha kasulikumaks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab autori isikupära rolli vabade ja loominguliste valikute väljendamisel, arvestades, et just nende alusel saab teost pidada algupäraseks (12); toonitab, kui tähtsad on autoriõiguse suhtes kohaldatavad piirangud ja erandid sisu kasutamisel andmesisendina, eriti hariduse, akadeemilise töö ja teadustöö raames, ning kultuuriliste ja loominguliste väljundite loomisel, nagu audiovisuaalne väljund ja kasutajate loodud sisu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on seisukohal, et kaaluda tuleks TI genereeritud tehnilise ja kunstilise loomingu kaitsmist, et sellist loomevormi edendada; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab, et andmepõhise majanduse kontekstis on saavutatav autoriõigustega kaitstud andmete tõhusam haldamine, et tagada autoritele ja esitajatele suurema tasu maksmine, eelkõige võimaldades sisu autorsuse ja õiguste kuuluvuse kiiret tuvastamist, mis aitab vähendada orbteoste hulka; toonitab samuti, et tehisintellektipõhiseid tehnoloogilisi lahendusi tuleks kasutada autoriõigustega kaitstud andmete taristu ja teostes kasutatavate metaandmete sidumise parandamiseks, ent ka autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul käsitleva direktiivi (EL) 2019/790 (13) artiklis 19 sätestatud läbipaistvuskohustuse täitmise hõlbustamiseks, et tagada autorite ja esitajate teoste ja esituste kasutamise kohta õigeaegne, asjakohane ja kõikehõlmav teave, eriti kui õiguste omajaid on mitu ja kasutatakse keerulisi litsentsimissüsteeme; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub komisjoni välja kuulutatud intellektuaalomandi tegevuskavas käsitleda tehisintellekti ja selle poolt loomesektoritele avaldatava mõju küsimust, võttes seejuures arvesse hariduse, kultuuri ja teadustöö valdkonnas intellektuaalomandi õiguste kaitse ja loomingulisuse edendamise vahelise tasakaalu saavutamise vajadust; on seisukohal, et liit võib saavutada juhtpositsiooni TI tehnoloogia loomises, kui ta võtab vastu toimiva õigusraamistiku ja rakendab ennetavat poliitikat, eelkõige koolitusprogrammide ja teadustöö rahalise toetamise osas; palub komisjonil hinnata intellektuaalomandi õiguste mõju tehisintellekti ja seonduva tehnoloogia alasele teadus- ja arendustööle ning kultuuri- ja loomesektoritele ning -tööstusele, sealhulgas audiovisuaalsektorile, eelkõige seoses autorsuse, autoritele õiglase tasu maksmise ja nendega seotud küsimustega; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub komisjoni kaaluda TI tehnoloogia abil loodud väljundite ning tehisintellekti ja seonduva tehnoloogia abil loodud kultuurisisu õiguslikke aspekte; peab oluliseks toetada kultuurisisu loomist; kordab siiski liidu ainulaadse intellektuaalomandi õiguste raamistiku kaitsmise tähtsust ja tuletab meelde, et muudatuste tegemisel tuleks järgida nõuetekohast hoolikust, et õrna tasakaalu mitte rikkuda; palub, et komisjon koostaks põhjaliku hinnangu, milles käsitletakse tehisintellektiga loodud sisule juriidilise isiku staatuse andmise võimalikkust ning tehisintellektiga loodud sisu ja tehisintellekti vahendite kasutamise abil loodud sisu suhtes intellektuaalomandi õiguste kohaldamist; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palub komisjonil ühtlasi kaaluda liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega väga tihedat koostööd tehes sisu avaldajatele, autoritele ja loojatele niisuguste kontrollimehhanismide või -süsteemide väljatöötamist, mis aitaksid neil kontrollida, millist sisu nad võivad kasutada, ning kergemini välja selgitada, mis on intellektuaalomandi õigusi käsitlevate õigusaktidega kaitstud; |
| --- | --- |

75.

| 76. | palub komisjonil kehtestada normid, mille eesmärk on tagada andmete tõhus koostalitlusvõime, et teha teataval platvormil ostetud sisu kättesaadavaks mis tahes digivahendi abil, sõltumata selle tootemargist; |
| --- | --- |

76.

Audiovisuaalsektor

| 77. | märgib, et tihtipeale kasutatakse tehisintellekti automatiseeritud otsustusprotsessi algoritmides, et levitada ja korrastada kasutajatele esitatavat kultuuri- ja loomesisu; rõhutab, et need algoritmid on kasutajate jaoks läbipaistmatud; rõhutab, et meediateenuse osutajate, videojagamisplatvormide ja muusika voogedastuse teenuste kasutatavad algoritmid tuleks kujundada nii, et need ei privilegeeriks teatavaid teoseid oma personaliseeritud pakkumiste piiritlemisega suunatud reklaami, ärilisel või kasumi maksimeerimise eesmärgil kõige populaarsemate teostega; nõuab, et soovitusalgoritmid ja personaalne turundus oleksid võimaluse korral selgitatavad ja läbipaistvad, et anda tarbijatele nendest protsessidest ja sisust täpne ja terviklik ülevaade ning tagada, et individuaalsed teenused ei ole diskrimineerivad ning on kooskõlas hiljuti vastuvõetud platvormide ja ettevõtjate määruse (14) ning tarbijatele mõeldud uusi võimalusi käsitleva koonddirektiiviga (15); kutsub komisjoni üles uurima viise, kuidas optimeeritakse sisu modereerimise algoritme, et kaasata kasutajaid, ning esitama soovitusi, kuidas suurendada kasutajate kontrolli nende poolt nähtava sisu üle, tagades ja rakendades nõuetekohaselt kasutajate õigust soovituslikest ja individuaalsetest teenustest loobuda; toonitab samuti, et tarbijaid tuleb teavitada, kui tegemist on automatiseeritud otsustusprotsessiga, ning nende valikud ja tegevus ei tohi olla piiratud; rõhutab, et TI mehhanismide kasutamist tarbijate kommertsjärelevalves tuleb vältida, isegi kui see puudutab nn tasuta teenuseid, tagades, et see oleks rangelt kooskõlas põhiõiguste ja isikuandmete kaitse üldmäärusega; rõhutab, et kõigi regulatiivsete muudatuste puhul tuleb arvesse võtta mõju vähekaitstud tarbijatele; |
| --- | --- |

77.

| 78. | toonitab, et mis on ebaseaduslik päriselus, peab olema ebaseaduslik ka internetis; märgib, et TI vahenditel on potentsiaali võidelda ebaseadusliku veebisisuga ja neid juba kasutatakse sel otstarbel, kuid tuletab enne digiteenuste õigusakti vastuvõtmist tungivalt meelde, et selliste vahendite puhul tuleb alati austada põhiõigusi, eelkõige väljendus- ja teabevabadust, ning need ei tohiks viia interneti üldise jälgimiseni ega hariduslikel, ajakirjanduslikel, kunstilistel või teaduslikel eesmärkidel levitatud materjali kõrvaldamiseni; rõhutab, et inimsekkumist hõlmaval sisu modereerimisel peaks algoritme kasutama üksnes tähistamismehhanismina, kuna tehisintellekt ei suuda usaldusväärselt eristada seaduslikku, ebaseaduslikku ja kahjulikku sisu; märgib, et tingimused peaksid alati hõlmama kogukonna suuniseid ja edasikaebamismenetlust; |
| --- | --- |

78.

| 79. | tuletab samuti meelde, et vastavalt e-kaubanduse direktiivi (16) artiklile 15 ei tohiks toimuda üldist jälgimist, ning et audiovisuaalsete teenustega seotud konkreetse sisu jälgimine peaks olema kooskõlas liidu õigusaktides sätestatud eranditega; tuletab meelde, et TI rakendused peavad järgima sisemise ja välimise ohutuse protokolle, mis peaksid olema tehniliselt täpsed ja usaldusväärsed; leiab, et see peaks laienema tegevusele tavapärastes, aga ka teadmata ja ettearvamatutes oludes; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab lisaks, et TI kasutamine algoritmidel põhinevate sisusoovituste puhul meediateenuste osutajate kohta, nagu tellitavad videoteenused ja videojagamisplatvormid, võib oluliselt mõjutada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, eelkõige seoses kohustusega tagada Euroopa päritolu teoste esiletoomine audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (direktiiv (EL) 2018/1808 (17)) artikli 13 kohaselt; märgib, et sama mure puudutab ka muusika voogedastusteenuseid, ning nõuab, et töötataks välja näitajad kultuurilise mitmekesisuse hindamiseks ja selliste teenustega seotud Euroopa teoste edendamiseks; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama rahalist toetust TI arendamisele, kasutuselevõtule ja kasutamisele Euroopa audiovisuaalsete teoste automaatse subtiitritega varustamise ja dubleerimise valdkonnas, et edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust liidus ning tõhustada Euroopa audiovisuaalse sisu levitamist ja kättesaadavust; |
| --- | --- |

81.

| 82. | palub komisjonil kehtestada selge eetikaraamistiku TI tehnoloogia kasutamiseks meedias, et hoida ära kõik diskrimineerimise vormid ning tagada liidu tasandil kultuuriliselt ja keeleliselt mitmekesise sisu kättesaadavus ning kasutada selleks vastutustundlikke, läbipaistvaid ja kaasavaid algoritme, austades samal ajal indiviidi valikuid ja eeliseid; |
| --- | --- |

82.

| 83. | osutab sellele, et tehisintellektil võib olla väärinfo kiirel levitamisel oluline roll; rõhutab sellega seoses, et raamistikus tuleks käsitleda ka libauudiste ning veebipõhise desinformatsiooni ja väärinfo levitamise eesmärgil toimuvat tehisintellekti väärkasutamist, vältides aga tsensuuri; kutsub seetõttu komisjoni üles hindama riske, mis kaasnevad sellega, kui TI aitab levitada desinformatsiooni digikeskkonnas, ning lahendusi sellele, kuidas tehisintellekti saaks kasutada desinformatsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kutsub komisjoni üles võtma reguleerivaid meetmeid, et tagada meediateenuse osutajatele juurdepääs andmetele, mis on saadud nende sisu pakkumisel ja levitamisel teiste teenuseosutajate platvormidel; rõhutab, et andmete täielik edastamine platvormihalduritelt meediateenuse osutajatele on hädavajalik, et nood mõistaksid paremini oma vaatajaskonda ja täiustaksid seega pakutavaid teenuseid vastavalt inimeste soovidele; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab, kui oluline on suurendada programmi „Digitaalne Euroopa“, programmi „Loov Euroopa“ ja programmi „Euroopa horisont“ rahastamist, et suurendada toetust Euroopa audiovisuaalsektorile, eelkõige eetilise TI tehnoloogia arendamist, kasutuselevõttu ja kasutamist käsitlevate teadusalaste koostööprojektide ja katsealgatuste kaudu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kutsub liikmesriike üles tegema tihedat koostööd koolitusprogrammide väljatöötamisel, mille eesmärk on töötajate ümberõpe või oskuste täiendamine, et nad oleksid audiovisuaalsektoris TI tehnoloogia kasutamisega kaasnevaks sotsiaalseks üleminekuks paremini ette valmistatud; |
| --- | --- |

86.

| 87. | on seisukohal, et tehisintellektil on tohutu potentsiaal aidata edendada innovatsiooni uudistemeedia sektoris; on veendunud, et TI laialdane integreerimine, näiteks infosisu loomiseks ja levitamiseks, kommentaaride seireks, andmeanalüüsi kasutamiseks ning moonutatud fotode ja videote kindlakstegemiseks, on oluline, et hoida kokku uudistekeskuste kulusid, arvestades vähenevat reklaamitulu, ning selleks, et eraldada rohkem vahendeid reportaažideks kohapeal ja seega suurendada sisu kvaliteeti ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

87.

Internetis leviv desinformatsioon: süvavõltsingud

| 88. | rõhutab, kui tähtis on tagada veebi- ja muu meedia mitmekesisus, et kindlustada kättesaadava teabe kvaliteet, mitmekesisus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

88.

| 89. | tuletab meelde, et täpsus, sõltumatus, õiglus, konfidentsiaalsus, humaansus, vastutus ja läbipaistvus, mis on väljendusvabaduse ja teabele juurdepääsu põhimõtete liikumapanevaks jõuks veebi- ja muus meedias, on desinformatsiooni ja väärinfo vastases võitluses otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

89.

| 90. | märgib sõltumatu meedia tähtsat rolli kultuuris ja kodanike igapäevaelus; rõhutab, et desinformatsioon kujutab endast fundamentaalset probleemi, kuna autoriõigusi ja üldiselt intellektuaalomandi õigusi rikutakse pidevalt; palub komisjonil jätkata koostöös liikmesriikidega selle probleemi alase teadlikkuse suurendamiseks tehtavat tööd, et võidelda desinformatsiooni mõju ja allikatega seotud probleemide vastu; peab lisaks oluliseks töötada eelkõige sellealase digikirjaoskuse parandamiseks välja haridusstrateegiad; |
| --- | --- |

90.

| 91. | tuletab meelde, et uue metoodika kiire kujunemise korral võib võltsi ja manipuleeritud sisu, näiteks süvavõltsingute avastamine muutuda üha keerulisemaks, kuna pahatahtlikud tootjad suudavad luua keerukaid algoritme, mida on võimalik edukalt treenida avastamisest kõrvale hoidma, mis kahjustab tõsiselt meie demokraatlikke põhiväärtusi; palub komisjonil hinnata TI mõju süvavõltsingute loomisele, kehtestada asjakohased õigusraamistikud, et reguleerida nende loomist, tootmist või levitamist pahatahtlikel eesmärkidel, ning esitada muude algatuste hulgas soovitusi meetmete võtmiseks seoses tehisintellektist tingitud mis tahes ohtudega vabadele ja õiglastele valimistele ja demokraatiale; |
| --- | --- |

91.

| 92. | väljendab heameelt hiljutiste algatuste ja projektide üle, mille eesmärk on luua tõhusamaid süvavõltsingute avastamise vahendeid ja läbipaistvusnõudeid; rõhutab sellega seoses vajadust süvavõltsingute vastu võitlemise meetodeid uurida ja neisse investeerida, kuna see on äärmiselt oluline samm väärinfo ja kahjuliku sisu vastases võitluses; on arvamusel, et sellega seoses võivad tehisintellektil põhinevad lahendused osutuda kasulikuks; palub seepärast komisjonil kehtestada kohustuse, et kõik süvavõltsingu materjalid või kõik muud realistlikult tehtud tehisvideod tuleb varustada märkusega, et see materjal ei ole originaal, ning nende kasutamist valimiste eesmärgil tuleb rangelt piirata; |
| --- | --- |

92.

| 93. | on mures, kuna tehisintellektil on üha suurem mõju sellele, kuidas teavet veebis leitakse ja tarbitakse; osutab sellele, et nn filtrimullid ja kajakojad piiravad arvamuste mitmekesisust ja õõnestavad avatud arutelu ühiskonnas; nõuab seetõttu tungivalt, et viis, kuidas platvormihaldurid kasutavad teabe töötlemiseks algoritme, peab olema läbipaistev, ning kasutajatele tuleb anda suurem vabadus otsustada, kas ja millist teavet nad soovivad saada; |
| --- | --- |

93.

| 94. | rõhutab, et TI tehnoloogiat kasutatakse juba ajakirjanduses, näiteks tekstide koostamiseks ja uurivate teadusuuringute raames suurte andmekogumite analüüsimiseks; rõhutab, et kogu ühiskonna jaoks olulise teabe esitamisega seoses on oluline, et automatiseeritud ajakirjandus tugineks õigetele ja terviklikele andmetele, et takistada libauudiste levitamist; rõhutab, et kvaliteetse ajakirjanduse aluspõhimõtteid, nagu toimetuslik järelevalve, tuleb kohaldada ka TI tehnoloogia abil toodetud ajakirjandusliku sisu suhtes; nõuab tehisintellektil põhinevate tekstide selget identifitseerimist, et tagada usaldus ajakirjanduse vastu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | toonitab TI potentsiaali hõlbustada ja soodustada mitmekeelsust, arendades keelega seotud tehnoloogiat ja võimaldades avastada Euroopa internetisisu; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  ELT C 202 I, 16.6.2020, lk 1.

(2)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 37.

(3)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 37.

(4)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 42.

(5)  ELT C 28, 27.1.2020, lk 8.

(6)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 239.

(7)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 163.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

(10)  Arvamus- ja väljendusvabaduse edendamise ja kaitsmise ÜRO eriraportööri aruanne, 29. august 2018.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22)

(12)  Euroopa Liidu Kohus, kohtuasi C-833/18, SI ja Brompton Bicycle Ltd vs. Chedech /Get2Get.

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (ELT L 186, 11.7.2019, lk 57).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2161, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/6/EÜ, 2005/29/EÜ ja 2011/83/EL, et ajakohastada liidu tarbijakaitsenorme ja tagada paremini nende täitmine (ELT L 328, 18.12.2019, lk 7).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta, et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/45

---

P9_TA(2021)0240

Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia kohta (2020/2241(INI))

(2022/C 15/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194,

| — | võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta Pariisi kliimakokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta Pariisi kliimakokkulepet,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni seitsmendat kestliku arengu eesmärki tagada kõikidele taskukohane, usaldusväärne, säästev ja kaasaegne energia, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni seitsmendat kestliku arengu eesmärki tagada kõikidele taskukohane, usaldusväärne, säästev ja kaasaegne energia,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2016. aasta teatist „ELi kütte- ja jahutusstrateegia“ (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2016. aasta teatist „ELi kütte- ja jahutusstrateegia“ (COM(2016)0051),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist „Puhas planeet kõigi jaoks – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist „Puhas planeet kõigi jaoks – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (COM(2020)0299),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (COM(2020)0562),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet energialiidu olukorra kohta (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet energialiidu olukorra kohta (COM(2020)0950),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet puhta energeetika sektori konkurentsivõime arengu kohta (COM(2020)0953), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet puhta energeetika sektori konkurentsivõime arengu kohta (COM(2020)0953),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet energiatõhususe parandamise kohta (COM(2020)0954), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet energiatõhususe parandamise kohta (COM(2020)0954),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet „Taastuvenergia arenguaruanne“ (COM(2020)0952), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet „Taastuvenergia arenguaruanne“ (COM(2020)0952),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet „Energiahind ja energiakulu Euroopas“ (COM(2020)0951), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet „Energiahind ja energiakulu Euroopas“ (COM(2020)0951),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2019. aasta järeldusi energiasüsteemide tuleviku kohta energialiidus, et tagada energiasüsteemi ümberkujundamine ning energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine aastaks 2030 ja pärast seda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2019. aasta järeldusi energiasüsteemide tuleviku kohta energialiidus, et tagada energiasüsteemi ümberkujundamine ning energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine aastaks 2030 ja pärast seda,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2020. aasta järeldusi ELi uue 2030. aasta kliimaeesmärgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2020. aasta järeldusi ELi uue 2030. aasta kliimaeesmärgi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Austria poolt 17. ja 18. septembril 2018. aastal Linzis käivitatud vesiniku algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Austria poolt 17. ja 18. septembril 2018. aastal Linzis käivitatud vesiniku algatust,

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Rumeenia poolt 1. ja 2. aprillil 2019. aastal Bukarestis käivitatud Euroopa säästva ja aruka gaasitaristu algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Rumeenia poolt 1. ja 2. aprillil 2019. aastal Bukarestis käivitatud Euroopa säästva ja aruka gaasitaristu algatust,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (3) (TEN-E määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (3) (TEN-E määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (4) (Euroopa ühendamise rahastu määrus), mis on praegu läbivaatamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (4) (Euroopa ühendamise rahastu määrus), mis on praegu läbivaatamisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (8) (energiatõhususe direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (8) (energiatõhususe direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni kooskõlas Pariisi kokkuleppega (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni kooskõlas Pariisi kokkuleppega (12),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa tervikliku lähenemisviisi kohta energia salvestamisele (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa tervikliku lähenemisviisi kohta energia salvestamisele (16),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmise kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmise kohta (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0062/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0062/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning võrdsete võimaluste ja parimate olemasolevate teadusandmete alusel heaks kiitnud eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne majandus, mille eesmärk on hoida ülemaailmne temperatuuri tõus alla 1,5 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on kooskõlas Pariisi kokkuleppega ning võrdsete võimaluste ja parimate olemasolevate teadusandmete alusel heaks kiitnud eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne majandus, mille eesmärk on hoida ülemaailmne temperatuuri tõus alla 1,5 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

| B. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku vähendada 2030. aastaks üldist kasvuhoonegaaside heidet 55 % võrra, samas kui Euroopa Parlament on kiitnud heaks eesmärgi vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 60 % võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku vähendada 2030. aastaks üldist kasvuhoonegaaside heidet 55 % võrra, samas kui Euroopa Parlament on kiitnud heaks eesmärgi vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 60 % võrra;

| C. | arvestades, et 2020. aasta aruandes energialiidu olukorra kohta tuuakse esile, et energianõudlus ELis tervikuna väheneb, kuid suureneb teatavates sektorites, näiteks transpordisektoris ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasektoris (IKT); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2020. aasta aruandes energialiidu olukorra kohta tuuakse esile, et energianõudlus ELis tervikuna väheneb, kuid suureneb teatavates sektorites, näiteks transpordisektoris ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasektoris (IKT);

| D. | arvestades, et hoonete arvele langeb ligikaudu 40 % ELi energia kogutarbimisest ja 36 % energiatootmise põhjustatud kasvuhoonegaaside heitest ning IKT arvele langeb 5–9 % ülemaailmsest elektritarbimisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoonete arvele langeb ligikaudu 40 % ELi energia kogutarbimisest ja 36 % energiatootmise põhjustatud kasvuhoonegaaside heitest ning IKT arvele langeb 5–9 % ülemaailmsest elektritarbimisest;

| E. | arvestades, et 2017. aastal toodeti 70 % ELis kasutatud primaarenergiast fossiilkütustest (nafta, maagaas ja kivisüsi) (18); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2017. aastal toodeti 70 % ELis kasutatud primaarenergiast fossiilkütustest (nafta, maagaas ja kivisüsi) (18);

| F. | arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul pärineb umbes kolmandik kogu metaani heitkogustest energiasektorist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul pärineb umbes kolmandik kogu metaani heitkogustest energiasektorist;

| G. | arvestades, et kliimaneutraalsuse saavutamiseks on vaja loobuda peamiselt fossiilkütustel põhinevast süsteemist ja võtta suund ülimalt energiatõhusa, kliimaneutraalse ja taastuvatel energiaallikatel põhinevale süsteemile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimaneutraalsuse saavutamiseks on vaja loobuda peamiselt fossiilkütustel põhinevast süsteemist ja võtta suund ülimalt energiatõhusa, kliimaneutraalse ja taastuvatel energiaallikatel põhinevale süsteemile;

| H. | arvestades, et energiasüsteemi integreerimine tähendab energiasüsteemi kui terviku kooskõlastatud kavandamist ja käitamist, mis hõlmab erinevaid energiakandjaid ja ühendatud taristuid ning kõiki lõppkasutajaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energiasüsteemi integreerimine tähendab energiasüsteemi kui terviku kooskõlastatud kavandamist ja käitamist, mis hõlmab erinevaid energiakandjaid ja ühendatud taristuid ning kõiki lõppkasutajaid;

| I. | arvestades, et energiasüsteemide integreerimine võib lahendada paljud energiasüsteemi ümberkujundamisest tulenevad probleemid, eelkõige seoses süsinikuheite vähendamise, energiavõrkude optimeerimise ja tasakaalustamisega, millega tagatakse varustuskindlus ja kindlustatakse ELi strateegilist autonoomiat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et energiasüsteemide integreerimine võib lahendada paljud energiasüsteemi ümberkujundamisest tulenevad probleemid, eelkõige seoses süsinikuheite vähendamise, energiavõrkude optimeerimise ja tasakaalustamisega, millega tagatakse varustuskindlus ja kindlustatakse ELi strateegilist autonoomiat;

| J. | arvestades, et energiavõrkude rohe- ja digipööre nõuab enneolematuid avaliku ja erasektori investeeringuid taristu ajakohastamiseks ja vajaduse korral uue taristu kasutuselevõtmiseks, samuti investeeringuid hoonete renoveerimisse ning teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et energiavõrkude rohe- ja digipööre nõuab enneolematuid avaliku ja erasektori investeeringuid taristu ajakohastamiseks ja vajaduse korral uue taristu kasutuselevõtmiseks, samuti investeeringuid hoonete renoveerimisse ning teadus- ja arendustegevusse;

| K. | arvestades, et energiasüsteemi integreerimine võib kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele majandusele, seades samal ajal eesmärgiks hoida Euroopa kodanike, ametiasutuste ja ettevõtete kulud realistlikes piirides, tugevdades samal ajal energiajulgeolekut, kaitstes tervist ja keskkonda ning edendades majanduskasvu, innovatsiooni ja ülemaailmset juhtpositsiooni tööstuses; arvestades, et on vaja rakendada kulutõhusat energiasektori integreerimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et energiasüsteemi integreerimine võib kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele majandusele, seades samal ajal eesmärgiks hoida Euroopa kodanike, ametiasutuste ja ettevõtete kulud realistlikes piirides, tugevdades samal ajal energiajulgeolekut, kaitstes tervist ja keskkonda ning edendades majanduskasvu, innovatsiooni ja ülemaailmset juhtpositsiooni tööstuses; arvestades, et on vaja rakendada kulutõhusat energiasektori integreerimist;

| L. | arvestades, et vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 tuleks mis tahes energia pakkumise ja nõudluse planeerimisel ning poliitika- ja investeerimisotsuste tegemisel tulemuslikult rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, mis tähendab, et iga otsust tuleks süstemaatiliselt hinnata alternatiivsete kulutõhusate, tehniliselt ja majanduslikult mõistlike ja keskkonnaohutute energiatõhususe meetmete alusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 tuleks mis tahes energia pakkumise ja nõudluse planeerimisel ning poliitika- ja investeerimisotsuste tegemisel tulemuslikult rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, mis tähendab, et iga otsust tuleks süstemaatiliselt hinnata alternatiivsete kulutõhusate, tehniliselt ja majanduslikult mõistlike ja keskkonnaohutute energiatõhususe meetmete alusel;

| M. | arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud, kui tähtis on usaldusväärne, ohutu ja paindlik energiasüsteem; arvestades, et lisandunud elektri- ja küttekulud on pannud kodumajapidamised suurema surve alla; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud, kui tähtis on usaldusväärne, ohutu ja paindlik energiasüsteem; arvestades, et lisandunud elektri- ja küttekulud on pannud kodumajapidamised suurema surve alla;

1.

toetab komisjoni teatises energiasüsteemide integreerimise strateegia kohta esitatud suunda, nimelt energiatõhususe ja -säästu astmelist prioriteeti, lõppkasutuse dekarboniseerimist otsese elektrifitseerimise abil, taastuvatel energiaallikatel põhinevaid ja vähese süsinikuheitega kütuseid rakenduste jaoks, millel ei ole muud alternatiivi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et solidaarsuse ja koostöö vaimus rakendatakse sidusat pikaajalist lähenemisviisi ning et asjaomaste tööstusharude ja ühiskonna kui terviku jaoks töötatakse välja stabiilne õigusraamistik; rõhutab, et erasektor koos avaliku sektoriga etendab keskset rolli selle strateegia edus ja tõhusas rakendamises ning toetab sellise energiasüsteemi ülesehitamist, mis juhib ELi hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsuse poole;

2.

on veendunud, et selline strateegia võib aidata liidul kavandada tee oma kliimaeesmärkide saavutamiseks, säilitades samal ajal energia kättesaadavuse, taskukohasuse ja varustuskindluse tänu ringlusepõhise, ülimalt energiatõhusa, integreeritud, ühendatud, vastupidava, aruka, mitmeliigilise, õiglase ja vähese süsinikuheitega süsteemi väljaarendamisele; rõhutab, et selles strateegias tuleks eelkõige COVID-19 pandeemia tagajärgede kontekstis esitada visioon, mis toetab kliimaneutraalset majandust, tugevdades samal ajal energiajulgeolekut ja konkurentsivõimet, toetades töökohtade loomist ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), kaitstes tervist ja keskkonda ning edendades kestlikku majanduskasvu ja innovatsiooni;

3.

tuletab meelde, et on äärmiselt tähtis võtta arvesse riiklike energiasüsteemide ja probleemide mitmekesisust; julgustab komisjoni uurima erinevaid süsinikuheite vähendamise viise, mis võiksid aidata igal liikmesriigil kasutada kõige tõhusamaid CO2 heitkoguste vähendamise lahendusi vastavalt nende endi vajadustele ja ressurssidele;

Energiasüsteemide optimeerimine ja süsinikuheite vähendamine

Energiasüsteemide optimeerimine ja süsinikuheite vähendamine

| 4. | kinnitab veel kord oma toetust energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele, mis tähendab, et esmatähtsaks tuleb pidada energiasäästu ja tõhususe suurendamist; tuletab meelde, et ringlus ja võimaluse korral otsene elektrifitseerimine kujutavad endast olulist viisi süsinikuheite vähendamiseks; rõhutab vajadust töötada välja vastupidav ja kliimaneutraalne energiasüsteem, milles võetaks arvesse kulutõhususe põhimõtet; rõhutab vajadust kliimasõbralike lahenduste kogumi järele, mis võimaldaks kõige energiatõhusamatel ja kulutõhusamatel tehnoloogiatel turul jõudsalt areneda ning aitaks vähendada süsinikujalajälge ja edendada energiasõltumatust liidus; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord oma toetust energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele, mis tähendab, et esmatähtsaks tuleb pidada energiasäästu ja tõhususe suurendamist; tuletab meelde, et ringlus ja võimaluse korral otsene elektrifitseerimine kujutavad endast olulist viisi süsinikuheite vähendamiseks; rõhutab vajadust töötada välja vastupidav ja kliimaneutraalne energiasüsteem, milles võetaks arvesse kulutõhususe põhimõtet; rõhutab vajadust kliimasõbralike lahenduste kogumi järele, mis võimaldaks kõige energiatõhusamatel ja kulutõhusamatel tehnoloogiatel turul jõudsalt areneda ning aitaks vähendada süsinikujalajälge ja edendada energiasõltumatust liidus;

| 5. | rõhutab, et energiatõhususe suurendamiseks tehtavad jõupingutused toovad kaasa mitmeid eeliseid, näiteks vähenenud sõltuvuse energiaimpordist, väiksemad tarbimisarved, tööstuse suurema konkurentsivõime ning üldise kasu kliimale ja keskkonnale; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et energiatõhususe suurendamiseks tehtavad jõupingutused toovad kaasa mitmeid eeliseid, näiteks vähenenud sõltuvuse energiaimpordist, väiksemad tarbimisarved, tööstuse suurema konkurentsivõime ning üldise kasu kliimale ja keskkonnale;

| 6. | kutsub komisjoni üles hindama energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamise võimalust liidu õigusaktide ja metoodika eelseisva läbivaatamise käigus ning uute algatuste puhul, eelkõige stsenaariumide ja taristu planeerimise ning kulude-tulude analüüsi puhul, ning soovituste kaudu liikmesriikidele nende siseriiklike õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles hindama energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamise võimalust liidu õigusaktide ja metoodika eelseisva läbivaatamise käigus ning uute algatuste puhul, eelkõige stsenaariumide ja taristu planeerimise ning kulude-tulude analüüsi puhul, ning soovituste kaudu liikmesriikidele nende siseriiklike õigusaktide kohta;

| 7. | märgib veesektori suurt energiatarbimist; kutsub komisjoni üles kaaluma energiasäästlikke meetmeid ELi veesektori jaoks ja võimalust energiasüsteemi integreerimisel kasutada puhastatud reovett taastuvenergia kohapealse allikana; |
| --- | --- |

7.

märgib veesektori suurt energiatarbimist; kutsub komisjoni üles kaaluma energiasäästlikke meetmeid ELi veesektori jaoks ja võimalust energiasüsteemi integreerimisel kasutada puhastatud reovett taastuvenergia kohapealse allikana;

| 8. | märgib, et liikmesriigid ja liit tervikuna ei ole teinud piisavalt edusamme energiatõhususe ja hoonete renoveerimise valdkonnas, nagu on sedastatud 2020. aasta energiatõhususe eduaruandes; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi energiatõhususe direktiivis sätestatud eesmärgid, viies need pärast põhjalikku mõjuhinnangut paremini kooskõlla kliimaeesmärkidega, võttes samas arvesse oma soovitusi energialiidu juhtimise protsessi ja kliimaalaste eesmärkide kava osana; kutsub komisjoni üles vaatama läbi olemasolevad meetmed ja võtma vastu sihipärasemad poliitikameetmed, eelkõige sellistes sektorites nagu transport, kus edusammud on olnud ebapiisavad; väljendab sellega seoses heameelt renoveerimislaine strateegia ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/844 (millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta) (19) eelseisva läbivaatamise üle; tuletab meelde, kui oluline on hinnata läbivaadatud eesmärkide mõju ettevõtjatele, eelkõige VKEdele; |
| --- | --- |

8.

märgib, et liikmesriigid ja liit tervikuna ei ole teinud piisavalt edusamme energiatõhususe ja hoonete renoveerimise valdkonnas, nagu on sedastatud 2020. aasta energiatõhususe eduaruandes; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi energiatõhususe direktiivis sätestatud eesmärgid, viies need pärast põhjalikku mõjuhinnangut paremini kooskõlla kliimaeesmärkidega, võttes samas arvesse oma soovitusi energialiidu juhtimise protsessi ja kliimaalaste eesmärkide kava osana; kutsub komisjoni üles vaatama läbi olemasolevad meetmed ja võtma vastu sihipärasemad poliitikameetmed, eelkõige sellistes sektorites nagu transport, kus edusammud on olnud ebapiisavad; väljendab sellega seoses heameelt renoveerimislaine strateegia ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/844 (millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta) (19

| 9. | kutsub komisjoni üles energiatõhususe põhimõtet kui kulutõhusat viisi heitkoguste vähendamiseks laiendama kogu väärtusahelale ja kõikidele lõppkasutusaladele; kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid algatusi energiakadude vähendamiseks ülekande- ja jaotusvõrkudes, vaadates selleks läbi TEN-E määruse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1938, milles käsitletakse gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (20); |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles energiatõhususe põhimõtet kui kulutõhusat viisi heitkoguste vähendamiseks laiendama kogu väärtusahelale ja kõikidele lõppkasutusaladele; kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid algatusi energiakadude vähendamiseks ülekande- ja jaotusvõrkudes, vaadates selleks läbi TEN-E määruse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1938, milles käsitletakse gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (20

| 10. | kiidab heaks ELi uue metaanistrateegia; tuletab meelde, et on äärmiselt tähtis kiiresti rakendada metaani heitkoguste seiresüsteeme, mis tuginevad sellistele satelliitvaatluse tehnoloogiatele, mis on välja töötatud näiteks Copernicuse programmi kaudu; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete võtmiseks metaaniheite edasiseks vähendamiseks energiasektoris; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle muuta seire, aruandlus ja kontroll ning pihkumise avastamine ja kõrvaldamine kohustuslikuks; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks ELi uue metaanistrateegia; tuletab meelde, et on äärmiselt tähtis kiiresti rakendada metaani heitkoguste seiresüsteeme, mis tuginevad sellistele satelliitvaatluse tehnoloogiatele, mis on välja töötatud näiteks Copernicuse programmi kaudu; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete võtmiseks metaaniheite edasiseks vähendamiseks energiasektoris; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle muuta seire, aruandlus ja kontroll ning pihkumise avastamine ja kõrvaldamine kohustuslikuks;

| 11. | rõhutab jäätmete, eelkõige tööstusprotsessidest, biojäätmetest, hoonetest ja andmekeskustest pärineva energia ja heitsoojuse korduskasutamise potentsiaali; rõhutab põllumajandusest, toidutarbimisest ja metsandusest pärineva energia kestlikku tootmist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama jäätmete raaamdirektiivi (21) edasisel läbivaatamisel välja tõhusad stiimulid ja ärimudelid tööstusheitsoojuse ja vältimatu heitsoojuse taaskasutamiseks soojusvõrkudes või salvestamiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab jäätmete, eelkõige tööstusprotsessidest, biojäätmetest, hoonetest ja andmekeskustest pärineva energia ja heitsoojuse korduskasutamise potentsiaali; rõhutab põllumajandusest, toidutarbimisest ja metsandusest pärineva energia kestlikku tootmist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama jäätmete raaamdirektiivi (21

| 12. | juhib tähelepanu kütte- ja jahutussüsteemide süsinikuheite vähendamisele; nõuab kütte- ja jahutusstrateegia edasist rakendamist, sealhulgas taastuvenergia direktiivi ja energiatõhusust käsitleva direktiivi läbivaatamise käigus ning soodustava raamistiku loomist keskkonnakaitse ja energeetika valdkonnas antavat riigiabi käsitlevate suuniste läbivaatamise käigus (22); rõhutab 4. ja 5. põlvkonna väga tõhusate madala temperatuuriga kaugküttevõrkude potentsiaali; märgib, et neil võib olla oluline roll küttesüsteemide süsinikuheite kulutõhusas vähendamises linna- ja tööstuspiirkondades; väljendab heameelt asjaolu üle, et kaugkütte- ja kaugjahutusvõrgud on läbivaadatud Euroopa ühendamise rahastu määruse alusel rahastamiskõlblikud, ning nõuab nende kaasamist võimalike ühishuviprojektidena ka TEN-E määruse alusel; kutsub komisjoni lisaks üles võtma küttetaristut ja soojuse salvestamist arvesse nii Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku kui ka Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku kümneaastase võrgu arengukava väljatöötamisel; märgib murega vanade ja ebatõhusate küttesüsteemide väljavahetamise madalat määra; väljendab heameelt küttekehade ja veesoojendite ning jahutite energiamärgistust ja ökodisaini käsitlevate teiseste õigusaktide käimasoleva läbivaatamise üle; rõhutab digivahendite potentsiaali energia arukal haldamisel, tagades samal ajal küberturvalisuse ja andmekaitse; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu kütte- ja jahutussüsteemide süsinikuheite vähendamisele; nõuab kütte- ja jahutusstrateegia edasist rakendamist, sealhulgas taastuvenergia direktiivi ja energiatõhusust käsitleva direktiivi läbivaatamise käigus ning soodustava raamistiku loomist keskkonnakaitse ja energeetika valdkonnas antavat riigiabi käsitlevate suuniste läbivaatamise käigus (22

| 13. | tuletab meelde, et energiasüsteemi ümberkujundamine nõuab iga-aastaseid taristuinvesteeringuid summas 520–575 miljardit eurot ning taastuvenergia proportsionaalset ja tõhusat kasutuselevõttu; palub komisjonil arendada kaasavat, integreeritud ja realistlikku stsenaariumikavandamist, milles võetakse kooskõlas kestliku Euroopa investeerimiskavaga täiendavalt arvesse energiatõhusust ja energiasüsteemi integreerimist; märgib vajadust järgida kestlike investeeringute kriteeriume, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruses (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik (23), ning kasutada rahastamisvahendeid, mis on täielikult kooskõlas 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkidega ning kliimaneutraalsusega hiljemalt 2050. aastaks, et see ei tooks kaasa varade muutumist kasutuskõlbmatuks; rõhutab, et erinevatel Euroopa programmidel ja rahastamisvahenditel on oluline roll energiasüsteemi ümberkujundamise edendamisel; rõhutab vajadust tagada, et selliste energiaallikate nagu maagaas kasutamine oleks üksnes üleminekulist laadi, võttes arvesse kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärki; rõhutab, et süsteemi integreerimisel tuleks maksimaalselt ära kasutada olemasolevat energiataristut, mis võib aidata kaasa kulutõhusale üleminekule paljudes sektorites; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et energiasüsteemi ümberkujundamine nõuab iga-aastaseid taristuinvesteeringuid summas 520–575 miljardit eurot ning taastuvenergia proportsionaalset ja tõhusat kasutuselevõttu; palub komisjonil arendada kaasavat, integreeritud ja realistlikku stsenaariumikavandamist, milles võetakse kooskõlas kestliku Euroopa investeerimiskavaga täiendavalt arvesse energiatõhusust ja energiasüsteemi integreerimist; märgib vajadust järgida kestlike investeeringute kriteeriume, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruses (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik (23

| 14. | rõhutab, kui oluline on eelnevalt hinnata ja prognoosida vajadust energiatõhususe meetmete, süsteemide integreerimise või uue energiatootmise, omavahelise ühendatuse, ülekande, jaotamise, salvestamise ja muundamise taristute järele, et optimeerida olemasoleva energiataristu kasutamist kliimaneutraalses majanduses, tagades samal ajal selle majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse elujõulisuse ning kulutõhususe, vältides samas sõltuvuse teket ja varade kasutuskõlbmatuks muutumist; rõhutab, kui oluline on järgida kliimaneutraalsuse saavutamiseks vajalike tehnoloogiate puhul tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet, kuna mõnede lähitulevikus vajalike tehnoloogiate puhul on endiselt vaja investeerida teadus- ja arendustegevusse; nõuab, et iga taristuprojekt sisaldaks enne ülesehitamist alternatiivset stsenaariumi, mis põhineb nõudluse vähendamisel ja/või sektori integreerimisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on eelnevalt hinnata ja prognoosida vajadust energiatõhususe meetmete, süsteemide integreerimise või uue energiatootmise, omavahelise ühendatuse, ülekande, jaotamise, salvestamise ja muundamise taristute järele, et optimeerida olemasoleva energiataristu kasutamist kliimaneutraalses majanduses, tagades samal ajal selle majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse elujõulisuse ning kulutõhususe, vältides samas sõltuvuse teket ja varade kasutuskõlbmatuks muutumist; rõhutab, kui oluline on järgida kliimaneutraalsuse saavutamiseks vajalike tehnoloogiate puhul tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet, kuna mõnede lähitulevikus vajalike tehnoloogiate puhul on endiselt vaja investeerida teadus- ja arendustegevusse; nõuab, et iga taristuprojekt sisaldaks enne ülesehitamist alternatiivset stsenaariumi, mis põhineb nõudluse vähendamisel ja/või sektori integreerimisel;

| 15. | väljendab heameelt ELi avamere taastuvenergia uue strateegia avaldamise üle; rõhutab, et avamere energiasaarte kiire areng on äärmiselt tähtis, et saavutada taastuvenergia osakaalu eesmärk 2030. aastaks; usub, et see strateegia annab võimaluse suurendada taastuvenergia tootmist, suurendada elektri otsekasutust ja toetada kaudset elektrifitseerimist, näiteks vesiniku ja sünteetiliste kütuste abil; nõuab seetõttu energiataristut käsitlevate ELi õigusaktide põhjalikku läbivaatamist ja asjaomaste riigiabi suuniste sihipärast läbivaatamist, et edendada kõigi taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu; juhib tähelepanu sellele, et kodanikel, tööstusel ja avalikul sektoril on võimalik päikeseenergiat jaotusvõrgu tasandil veelgi rohkem ära kasutada; kutsub liikmesriike üles lihtsustama loamenetlusi ja kõrvaldama haldustõkkeid taastuvenergia tootmisele; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt ELi avamere taastuvenergia uue strateegia avaldamise üle; rõhutab, et avamere energiasaarte kiire areng on äärmiselt tähtis, et saavutada taastuvenergia osakaalu eesmärk 2030. aastaks; usub, et see strateegia annab võimaluse suurendada taastuvenergia tootmist, suurendada elektri otsekasutust ja toetada kaudset elektrifitseerimist, näiteks vesiniku ja sünteetiliste kütuste abil; nõuab seetõttu energiataristut käsitlevate ELi õigusaktide põhjalikku läbivaatamist ja asjaomaste riigiabi suuniste sihipärast läbivaatamist, et edendada kõigi taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu; juhib tähelepanu sellele, et kodanikel, tööstusel ja avalikul sektoril on võimalik päikeseenergiat jaotusvõrgu tasandil veelgi rohkem ära kasutada; kutsub liikmesriike üles lihtsustama loamenetlusi ja kõrvaldama haldustõkkeid taastuvenergia tootmisele;

| 16. | kutsub komisjoni üles kasutama TEN-E määruse läbivaatamist võimalusena viia see täielikult kooskõlla kliimaneutraalsuse eesmärgiga; rõhutab, et heitkoguste vähendamise, digiteerimise ja energiasüsteemi integreerimise põhimõtted tuleks sätestada selle määruse eesmärkides ning võrgu 10-aastases arengukavas ja pikemas kavandamisajas, mis oleks kooskõlas kliimaneutraalsuse eesmärgiga, et muu hulgas vältida luhtunud kulusid; rõhutab, et investeeringud olemasoleva taristu digiteerimiseks võivad oluliselt parandada selle haldamist digiteisikute, algoritmide või tehisintellekti abil; toetab määruse kohaldusala laiendamist sellistele energiataristutele, nagu salvestamine ja vesinik; nõuab integreeritud ja kooskõlastatud võrgukava koostamist, mis hõlmaks järk-järgult kõiki energiakandjaid ja kogu taristut; rõhutab, et energiasüsteemi taristu tuleks lõimida digi- ja transpordisüsteemiga; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kasutama TEN-E määruse läbivaatamist võimalusena viia see täielikult kooskõlla kliimaneutraalsuse eesmärgiga; rõhutab, et heitkoguste vähendamise, digiteerimise ja energiasüsteemi integreerimise põhimõtted tuleks sätestada selle määruse eesmärkides ning võrgu 10-aastases arengukavas ja pikemas kavandamisajas, mis oleks kooskõlas kliimaneutraalsuse eesmärgiga, et muu hulgas vältida luhtunud kulusid; rõhutab, et investeeringud olemasoleva taristu digiteerimiseks võivad oluliselt parandada selle haldamist digiteisikute, algoritmide või tehisintellekti abil; toetab määruse kohaldusala laiendamist sellistele energiataristutele, nagu salvestamine ja vesinik; nõuab integreeritud ja kooskõlastatud võrgukava koostamist, mis hõlmaks järk-järgult kõiki energiakandjaid ja kogu taristut; rõhutab, et energiasüsteemi taristu tuleks lõimida digi- ja transpordisüsteemiga;

| 17. | julgustab komisjoni esitama taastuvenergia edendamise direktiivi läbivaatamisel ambitsioonikamaid meetmeid ja eesmärke, et suurendada põhjaliku mõjuhinnangu alusel taastuvenergia osakaalu kõigis sektorites; rõhutab vajadust kiirendada võimaluse korral üleminekut taastuvatel energiaallikatel põhinevale energiasüsteemile ja lõppkasutussektorite kiiremat elektrifitseerimist, pidades silmas kulusid ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

17.

julgustab komisjoni esitama taastuvenergia edendamise direktiivi läbivaatamisel ambitsioonikamaid meetmeid ja eesmärke, et suurendada põhjaliku mõjuhinnangu alusel taastuvenergia osakaalu kõigis sektorites; rõhutab vajadust kiirendada võimaluse korral üleminekut taastuvatel energiaallikatel põhinevale energiasüsteemile ja lõppkasutussektorite kiiremat elektrifitseerimist, pidades silmas kulusid ja energiatõhusust;

| 18. | väljendab heameelt Euroopa renoveerimislaine strateegia vastuvõtmise üle, mis kiirendab energia- ja ressursitõhususe meetmete kasutuselevõttu ning taastuvate energiaallikate laialdasemat rakendamist hoonetes kogu ELis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse energiasektori ja ehitussektori vahelist sünergiat, et saavutada kliimaneutraalsus; rõhutab, et olemasolevate hoonete renoveerimine täiendab energiatootmise dekarboniseerimist; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt Euroopa renoveerimislaine strateegia vastuvõtmise üle, mis kiirendab energia- ja ressursitõhususe meetmete kasutuselevõttu ning taastuvate energiaallikate laialdasemat rakendamist hoonetes kogu ELis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse energiasektori ja ehitussektori vahelist sünergiat, et saavutada kliimaneutraalsus; rõhutab, et olemasolevate hoonete renoveerimine täiendab energiatootmise dekarboniseerimist;

| 19. | tunnustab edusamme, mida on seni tehtud ELi energiaturgude integreerimisel energiaühenduse lepinguosaliste turgudega; rõhutab taastuvenergia alase koostöö edendamise tähtsust; rõhutab vajadust tugevdada piiriülese koostöö mehhanisme taastuvenergia edendamist käsitleva direktiivi eelseisva läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

19.

tunnustab edusamme, mida on seni tehtud ELi energiaturgude integreerimisel energiaühenduse lepinguosaliste turgudega; rõhutab taastuvenergia alase koostöö edendamise tähtsust; rõhutab vajadust tugevdada piiriülese koostöö mehhanisme taastuvenergia edendamist käsitleva direktiivi eelseisva läbivaatamise käigus;

| 20. | tervitab ELi vesinikustrateegia vastuvõtmist; rõhutab, et esmatähtsaks tuleks pidada taastuvallikatest toodetud vesiniku tarneahela rajamist Euroopas, et edendada esmamüüjate eeliseid, tööstuse konkurentsivõimet ja energiavarustuskindlust; on veendunud, et taastuvallikatest toodetud ja vähese süsinikuheitega vesinik võib aidata vähendada püsivaid heitkoguseid, näiteks tööstusprotsessides ja rasketranspordis, kus otsene elektrifitseerimine võib olla piiratud vähese kulutõhususe või tehniliste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste põhjuste tõttu; tuletab samuti meelde vajadust muuta olemasolev vesinikutootmine kiiremini süsinikuheitevabaks; toetab vesinikku käsitlevate üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide käivitamist; kutsub komisjoni üles töötama välja gaasiliste energiakandjate tervikliku klassifitseerimis- ja sertifitseerimisraamistiku, mis põhineb kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ja säästlikkuskriteeriumidel kogu olelusringi jooksul, kooskõlas lähenemisviisiga, mis on sätestatud taastuvenergia edendamise direktiivis; rõhutab, et selline klassifitseerimine on turuosaliste, ametiasutuste ja tarbijate jaoks äärmiselt oluline; rõhutab vajadust töötada välja tugev raamistik ja asjakohane lähtealus, et tagada piisava lisataastuvenergia tootmisvõimsuse kasutuselevõtt proportsionaalselt taastuvallikatest toodetud vesiniku vajadusega; kutsub komisjoni üles oma tulevastes õigusakti ettepanekutes seda vajaduste mitmekesisust arvesse võtma; kutsub komisjoni üles tagama õiglase ja tõhusa konkurentsi rahvusvahelistelt partneritelt imporditud vesiniku ja ELis toodetud vesiniku vahel; |
| --- | --- |

20.

tervitab ELi vesinikustrateegia vastuvõtmist; rõhutab, et esmatähtsaks tuleks pidada taastuvallikatest toodetud vesiniku tarneahela rajamist Euroopas, et edendada esmamüüjate eeliseid, tööstuse konkurentsivõimet ja energiavarustuskindlust; on veendunud, et taastuvallikatest toodetud ja vähese süsinikuheitega vesinik võib aidata vähendada püsivaid heitkoguseid, näiteks tööstusprotsessides ja rasketranspordis, kus otsene elektrifitseerimine võib olla piiratud vähese kulutõhususe või tehniliste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste põhjuste tõttu; tuletab samuti meelde vajadust muuta olemasolev vesinikutootmine kiiremini süsinikuheitevabaks; toetab vesinikku käsitlevate üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide käivitamist; kutsub komisjoni üles töötama välja gaasiliste energiakandjate tervikliku klassifitseerimis- ja sertifitseerimisraamistiku, mis põhineb kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ja säästlikkuskriteeriumidel kogu olelusringi jooksul, kooskõlas lähenemisviisiga, mis on sätestatud taastuvenergia edendamise direktiivis; rõhutab, et selline klassifitseerimine on turuosaliste, ametiasutuste ja tarbijate jaoks äärmiselt oluline; rõhutab vajadust töötada välja tugev raamistik ja asjakohane lähtealus, et tagada piisava lisataastuvenergia tootmisvõimsuse kasutuselevõtt proportsionaalselt taastuvallikatest toodetud vesiniku vajadusega; kutsub komisjoni üles oma tulevastes õigusakti ettepanekutes seda vajaduste mitmekesisust arvesse võtma; kutsub komisjoni üles tagama õiglase ja tõhusa konkurentsi rahvusvahelistelt partneritelt imporditud vesiniku ja ELis toodetud vesiniku vahel;

| 21. | rõhutab rolli, mida süsiniku keskkonnaohutu kogumine, säilitamine ja kasutamine võiks etendada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel; toetab lõimitud poliitilist konteksti, et soodustada keskkonnale ohutute süsiniku kogumise, säilitamise ja kasutamise süsteemide kasutuselevõtmist, mis vähendavad kasvuhoonegaaside netoheitkoguseid, et muuta rasketööstus kliimaneutraalseks, kui otsesed heitevähendusvõimalused puuduvad; märgib komisjoni ettepanekut kutsuda puhta energia tööstusfoorumi raames kokku iga-aastane Euroopa CO2 kogumise, kasutamise ja säilitamise foorum, et uurida selliste projektide edendamise võimalusi; tuletab meelde vajadust seada prioriteediks heitkoguste otsene vähendamine ning meetmed ELi looduslike neeldajate ja reservuaaride säilitamiseks ja suurendamiseks, näiteks metsade säästva majandamise kaudu; |
| --- | --- |

21.

rõhutab rolli, mida süsiniku keskkonnaohutu kogumine, säilitamine ja kasutamine võiks etendada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel; toetab lõimitud poliitilist konteksti, et soodustada keskkonnale ohutute süsiniku kogumise, säilitamise ja kasutamise süsteemide kasutuselevõtmist, mis vähendavad kasvuhoonegaaside netoheitkoguseid, et muuta rasketööstus kliimaneutraalseks, kui otsesed heitevähendusvõimalused puuduvad; märgib komisjoni ettepanekut kutsuda puhta energia tööstusfoorumi raames kokku iga-aastane Euroopa CO2

| 22. | rõhutab, et transport võib olla taastuvenergia kasutuselevõtu oluline hõlbustaja; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma välja soodsat poliitilist raamistikku ja ambitsioonikaid eesmärke, mis põhinevad kliimaneutraalsuse saavutamiseks vajalike tehnoloogiate tehnoloogianeutraalsuse põhimõttel, et minna õiglaselt, taskukohaselt ja tasakaalustatult üle kõigi reisijate- ja kaubaveoliikide, sealhulgas avaliku sektori sõidukite ja võrgustike, maantee-, mere-, sisevee-, raudtee- ja õhutranspordi süsinikuheite vähendamisele peamiselt elektrifitseerimise abil, ja kui see ei ole võimalik, siis ka säästvalt toodetud kütuste abil; väljendab heameelt komisjoni teate üle direktiivi 2014/94/EL läbivaatamise käigus, et elektrisõidukite jaoks võetakse kasutusele miljon laadimispunkti; kutsub komisjoni üles stimuleerima autotootjaid, et nad võimaldaksid ka laadimist sõidukist võrku (V2G); rõhutab vajadust kohandada elektrifitseerimisvõrke ja alternatiivkütuste taristut Euroopa autopargi vajadustega ja toetada muid juba kasutusvalmis lahendusi, eelkõige transpordisõlmedes; rõhutab, et piiriülese transpordi süsinikuheite vähendamisel on võimalik teha sisekoostööd; rõhutab sellega seoses transpordikogukonna ja Euroopa Komisjoni äärmiselt tähtsat rolli sünergilise toime loomisel naaberriikidega ja ELi transpordisektori heitkoguste standardite ülevõtmise kiirendamisel; rõhutab ühistranspordi tähtsust energianõudluse vähendamisel ning vajadust arendada ja laiendada vähendatud süsinikuheitega ühistranspordi kasutamist nii linna- kui ka maapiirkondades; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et transport võib olla taastuvenergia kasutuselevõtu oluline hõlbustaja; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma välja soodsat poliitilist raamistikku ja ambitsioonikaid eesmärke, mis põhinevad kliimaneutraalsuse saavutamiseks vajalike tehnoloogiate tehnoloogianeutraalsuse põhimõttel, et minna õiglaselt, taskukohaselt ja tasakaalustatult üle kõigi reisijate- ja kaubaveoliikide, sealhulgas avaliku sektori sõidukite ja võrgustike, maantee-, mere-, sisevee-, raudtee- ja õhutranspordi süsinikuheite vähendamisele peamiselt elektrifitseerimise abil, ja kui see ei ole võimalik, siis ka säästvalt toodetud kütuste abil; väljendab heameelt komisjoni teate üle direktiivi 2014/94/EL läbivaatamise käigus, et elektrisõidukite jaoks võetakse kasutusele miljon laadimispunkti; kutsub komisjoni üles stimuleerima autotootjaid, et nad võimaldaksid ka laadimist sõidukist võrku (V2G); rõhutab vajadust kohandada elektrifitseerimisvõrke ja alternatiivkütuste taristut Euroopa autopargi vajadustega ja toetada muid juba kasutusvalmis lahendusi, eelkõige transpordisõlmedes; rõhutab, et piiriülese transpordi süsinikuheite vähendamisel on võimalik teha sisekoostööd; rõhutab sellega seoses transpordikogukonna ja Euroopa Komisjoni äärmiselt tähtsat rolli sünergilise toime loomisel naaberriikidega ja ELi transpordisektori heitkoguste standardite ülevõtmise kiirendamisel; rõhutab ühistranspordi tähtsust energianõudluse vähendamisel ning vajadust arendada ja laiendada vähendatud süsinikuheitega ühistranspordi kasutamist nii linna- kui ka maapiirkondades;

| 23. | rõhutab, et on sektoreid, mis suurendavad oma energiatarbimist, näiteks transpordisektor, turismisektor ning IKT sektor; toetab komisjoni kaugkütte- ja kaugjahutusvõrkude ning vältimatu heitsoojuse allikate vahelise sünergilise toime uurimisel; väljendab heameelt ELi digistrateegias sisalduva kohustuse üle muuta andmekeskused 2030. aastaks kliimaneutraalseks; kutsub komisjoni üles esitama tegevuskava turismisektori osalemiseks energiasüsteemi integreerimisprotsessis, käsitledes muu hulgas raudteeturismi, pehme ja e-liikuvuse edendamist ning ringmajanduse kogukondade loomist säästvas turismis; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et on sektoreid, mis suurendavad oma energiatarbimist, näiteks transpordisektor, turismisektor ning IKT sektor; toetab komisjoni kaugkütte- ja kaugjahutusvõrkude ning vältimatu heitsoojuse allikate vahelise sünergilise toime uurimisel; väljendab heameelt ELi digistrateegias sisalduva kohustuse üle muuta andmekeskused 2030. aastaks kliimaneutraalseks; kutsub komisjoni üles esitama tegevuskava turismisektori osalemiseks energiasüsteemi integreerimisprotsessis, käsitledes muu hulgas raudteeturismi, pehme ja e-liikuvuse edendamist ning ringmajanduse kogukondade loomist säästvas turismis;

Energiasüsteemide tasakaalu tagamine

Energiasüsteemide tasakaalu tagamine

| 24. | märgib, et elektrivõrkude tasakaalu säilitamine ning tippnõudluse ja tootmise tippkoormuse juhtimine muutub üha detsentraliseerituma ja taastuvama tootmisstruktuuri tingimustes keerukamaks, ning rõhutab sellega seoses tarbimiskaja, salvestamise ja aruka energiajuhtimise rolli; rõhutab, et liikumisel detsentraliseeritud energiatootmise poole on palju eeliseid: see võib soodustada kohalike energiaallikate kasutamist, suurendades kohalikku energiavarustuskindlust, kogukonna arengut ja ühtekuuluvust, pakkudes uusi sissetulekuallikaid ja luues uusi töökohti; tuletab meelde, et liikmesriikidel on jätkuvalt vabadus otsustada oma energiaallikate jaotuse üle, mille mitmekesisus on varustuskindluse tagamiseks esmatähtis; |
| --- | --- |

24.

märgib, et elektrivõrkude tasakaalu säilitamine ning tippnõudluse ja tootmise tippkoormuse juhtimine muutub üha detsentraliseerituma ja taastuvama tootmisstruktuuri tingimustes keerukamaks, ning rõhutab sellega seoses tarbimiskaja, salvestamise ja aruka energiajuhtimise rolli; rõhutab, et liikumisel detsentraliseeritud energiatootmise poole on palju eeliseid: see võib soodustada kohalike energiaallikate kasutamist, suurendades kohalikku energiavarustuskindlust, kogukonna arengut ja ühtekuuluvust, pakkudes uusi sissetulekuallikaid ja luues uusi töökohti; tuletab meelde, et liikmesriikidel on jätkuvalt vabadus otsustada oma energiaallikate jaotuse üle, mille mitmekesisus on varustuskindluse tagamiseks esmatähtis;

| 25. | rõhutab, et võrkudevahelised ühendused on olulisemad kui kunagi varem, et tagada taastuvenergia transport piirkondadesse, kus nõudlus on kõige suurem ja ühendused tasakaalustavad energiasüsteemi kui tervikut; rõhutab vajadust maksimeerida elektrikaubandust ja rakendada kohustus kasutada vähemalt 70 % olemasolevast ühendusvõimsusest, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõikes 8; rõhutab, et komisjon ja asjaomased liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad meetmed, et tegeleda avamere energiaühenduste puudumisega, pidades silmas avamere energia kasvavat rolli integreeritud energiasüsteemis; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et võrkudevahelised ühendused on olulisemad kui kunagi varem, et tagada taastuvenergia transport piirkondadesse, kus nõudlus on kõige suurem ja ühendused tasakaalustavad energiasüsteemi kui tervikut; rõhutab vajadust maksimeerida elektrikaubandust ja rakendada kohustus kasutada vähemalt 70 % olemasolevast ühendusvõimsusest, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõikes 8; rõhutab, et komisjon ja asjaomased liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad meetmed, et tegeleda avamere energiaühenduste puudumisega, pidades silmas avamere energia kasvavat rolli integreeritud energiasüsteemis;

| 26. | peab kahetsusväärseks, et mitmed liikmesriigid ei ole 2020. aastaks veel saavutanud elektrivõrkude ühendamise 10 % eesmärki; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada 2030. aasta elektrivõrkude ühendatuse eesmärki 15 ’%-ni, eeldusel et see toetab ühishuviprojektide loetelu kaudu paremini riiklikke investeeringuid; julgustab komisjoni taaskäivitama energiavõrkude ühendamise eesmärkide küsimusega tegeleva eksperdirühma tegevuse; |
| --- | --- |

26.

peab kahetsusväärseks, et mitmed liikmesriigid ei ole 2020. aastaks veel saavutanud elektrivõrkude ühendamise 10 % eesmärki; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada 2030. aasta elektrivõrkude ühendatuse eesmärki 15 ’%-ni, eeldusel et see toetab ühishuviprojektide loetelu kaudu paremini riiklikke investeeringuid; julgustab komisjoni taaskäivitama energiavõrkude ühendamise eesmärkide küsimusega tegeleva eksperdirühma tegevuse;

| 27. | märgib, et energiavõrgu taristut tuleks digiteerimise ja automatiseerimise abil veelgi parandada, et tagada süsteemi paindlikkus ja kasutada ära sünergiline toime teiste energiavektoritega; väljendab heameelt komisjoni väljakuulutatud energiasektori digitaliseerimise tegevuskava üle, mille eesmärk on arendada välja digitaalsete energiateenuste konkurentsivõimeline turg, mis tagab andmete privaatsuse, suveräänsuse ning toetab investeeringuid digitaalsesse energiataristusse; rõhutab, et arukad võrgud võimaldavad detsentraliseeritud ja paindliku taastuvenergia ning omavahel tihedalt ühendatud elektrisüsteemi üha suuremat levikut; |
| --- | --- |

27.

märgib, et energiavõrgu taristut tuleks digiteerimise ja automatiseerimise abil veelgi parandada, et tagada süsteemi paindlikkus ja kasutada ära sünergiline toime teiste energiavektoritega; väljendab heameelt komisjoni väljakuulutatud energiasektori digitaliseerimise tegevuskava üle, mille eesmärk on arendada välja digitaalsete energiateenuste konkurentsivõimeline turg, mis tagab andmete privaatsuse, suveräänsuse ning toetab investeeringuid digitaalsesse energiataristusse; rõhutab, et arukad võrgud võimaldavad detsentraliseeritud ja paindliku taastuvenergia ning omavahel tihedalt ühendatud elektrisüsteemi üha suuremat levikut;

| 28. | kordab, et Euroopa energiasalvestusvõimsus on paindlikkuse ja varustuskindluse oluline allikas; kinnitab vajadust vähendada regulatiivseid takistusi salvestusseadmete paigaldamisel; kutsub komisjoni üles direktiivi 2003/96/EÜ eelseisva läbivaatamise käigus hindama, kuidas vähendada energia muundamise ja salvestamisega seotud maksude ja lõivude kulusid ning kaotada energia salvestamise projektide võimalik topeltmaksustamine; tuletab meelde, kui oluline on tagada erinevate transpordi- ja salvestussüsteemide, sealhulgas piiriülese tähtsusega ja kolmandate riikidega ühendatud süsteemide täielik koostalitlusvõime; nõuab tungivalt, et komisjon väldiks selle direktiivi läbivaatamisel põhjendamatuid turumoonutusi teiste energiaallikate arvelt ning kahjulikku mõju tarbijatele; |
| --- | --- |

28.

kordab, et Euroopa energiasalvestusvõimsus on paindlikkuse ja varustuskindluse oluline allikas; kinnitab vajadust vähendada regulatiivseid takistusi salvestusseadmete paigaldamisel; kutsub komisjoni üles direktiivi 2003/96/EÜ eelseisva läbivaatamise käigus hindama, kuidas vähendada energia muundamise ja salvestamisega seotud maksude ja lõivude kulusid ning kaotada energia salvestamise projektide võimalik topeltmaksustamine; tuletab meelde, kui oluline on tagada erinevate transpordi- ja salvestussüsteemide, sealhulgas piiriülese tähtsusega ja kolmandate riikidega ühendatud süsteemide täielik koostalitlusvõime; nõuab tungivalt, et komisjon väldiks selle direktiivi läbivaatamisel põhjendamatuid turumoonutusi teiste energiaallikate arvelt ning kahjulikku mõju tarbijatele;

| 29. | kutsub liikmesriike üles parandama kapitali kättesaadavust kõigi energiasalvestusprojektide jaoks, pannes rõhku olemasoleva taristu ajakohastamisele; kutsub komisjoni üles järgmises ühist huvi pakkuvate projektide loendis ning keskkonnakaitsele ja energeetikale antava riigiabi suuniste läbivaatamisel täiendavalt arvestama vajadusega võtta kasutusele salvestamistaristu; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles parandama kapitali kättesaadavust kõigi energiasalvestusprojektide jaoks, pannes rõhku olemasoleva taristu ajakohastamisele; kutsub komisjoni üles järgmises ühist huvi pakkuvate projektide loendis ning keskkonnakaitsele ja energeetikale antava riigiabi suuniste läbivaatamisel täiendavalt arvestama vajadusega võtta kasutusele salvestamistaristu;

| 30. | võtab murelikult teadmiseks ELi suure sõltuvuse liitiumioonakude impordist; peab seetõttu kiiduväärseks akusid käsitlevas strateegilises tegevuskavas (24) määratletud lähenemisviisi, eelkõige tooraineallikate mitmekesistamist, haruldaste muldmetallide alternatiivide väljatöötamist, ELi kaubanduspoliitika täielikku kasutamist, et tagada kestlik ja kindel varustamine, ringmajanduse stiimulite arendamist ning Euroopa akuliidu loomist; |
| --- | --- |

30.

võtab murelikult teadmiseks ELi suure sõltuvuse liitiumioonakude impordist; peab seetõttu kiiduväärseks akusid käsitlevas strateegilises tegevuskavas (24

| 31. | tuletab meelde, et nn Power-to-X tehnoloogiatel võib olla täiendav roll võrkude tasakaalustamisel, et ületada taristu kitsaskohad, transportida energiat ning tagada soojus- ja elektrienergia paindlikkus ja hooajaline salvestamine, kuna neid on lihtne integreerida olemasolevasse taristusse; on veendunud, et need tehnoloogiad aitavad integreerida taastuvenergia tootmise suurenevat osakaalu; märgib vajadust arendada vesiniku salvestamise suutlikkust; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et nn Power-to-X tehnoloogiatel võib olla täiendav roll võrkude tasakaalustamisel, et ületada taristu kitsaskohad, transportida energiat ning tagada soojus- ja elektrienergia paindlikkus ja hooajaline salvestamine, kuna neid on lihtne integreerida olemasolevasse taristusse; on veendunud, et need tehnoloogiad aitavad integreerida taastuvenergia tootmise suurenevat osakaalu; märgib vajadust arendada vesiniku salvestamise suutlikkust;

| 32. | tuletab meelde võrguoperaatorite vaheliste ühenduste ja koostöö tähtsust; tervitab piirkondlike koordineerimiskeskuste loomist kooskõlas määrusega (EL) 2019/943; on veendunud, et põhivõrguettevõtjad peaksid võrkude edaspidisel kavandamisel rakendama integreeritud ja sektoriülest lähenemisviisi ning kooskõla kliima- ja energiaeesmärkide ning riiklike energia- ja kliimakavadega; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde võrguoperaatorite vaheliste ühenduste ja koostöö tähtsust; tervitab piirkondlike koordineerimiskeskuste loomist kooskõlas määrusega (EL) 2019/943; on veendunud, et põhivõrguettevõtjad peaksid võrkude edaspidisel kavandamisel rakendama integreeritud ja sektoriülest lähenemisviisi ning kooskõla kliima- ja energiaeesmärkide ning riiklike energia- ja kliimakavadega;

| 33. | juhib tähelepanu mitmesuunalise süsteemi eelistele, milles tarbijatel on energiavarustuses aktiivne roll; tuletab meelde liikmesriikide kohustust tagada, et kõigil kodanikel oleks õigus toota, tarbida ja salvestada oma energiat individuaalselt või kogukonnana, ning rõhutab sellega seoses paindlikkusvõimaluste rolli üleminekul pakkumisel põhinevalt energiasüsteemilt nõudlusel põhinevale energiasüsteemile, mis võimaldab aktiivsetel tarbijatel vastata nõudlusele digitaalsete lahenduste abil täielikus kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega (25); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima võimalusi, kuidas veelgi stimuleerida nõudluspoolse paindlikkuse üleeuroopalise turu arengut, muu hulgas lõppkasutuse paindlikkuse ühiste standardite ning energiasüsteemi kuludele avalduva võimaliku kasu ja mõju hindamise kaudu; väljendab heameelt paindlike integreeritud energiasüsteemide üle, mille eesmärk on optimeerida kaugkütte- ja -jahutussektorit ning tõhusa ja paindliku suure tõhususega koostootmise kasutamist, mis aitab tasakaalustada elektrivõrku, taastuvate energiaallikate kulutõhusat kasutamist ja heitsoojuse integreerimist kohalikul/piirkondlikul tasandil; nõuab direktiivi (EL) 2019/944 ja selle tarbimiskaja sätete kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu mitmesuunalise süsteemi eelistele, milles tarbijatel on energiavarustuses aktiivne roll; tuletab meelde liikmesriikide kohustust tagada, et kõigil kodanikel oleks õigus toota, tarbida ja salvestada oma energiat individuaalselt või kogukonnana, ning rõhutab sellega seoses paindlikkusvõimaluste rolli üleminekul pakkumisel põhinevalt energiasüsteemilt nõudlusel põhinevale energiasüsteemile, mis võimaldab aktiivsetel tarbijatel vastata nõudlusele digitaalsete lahenduste abil täielikus kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega (25

| 34. | rõhutab rolli, mida elektromobiilsus võib etendada energia- ja transpordisektori aruka integreerimise vormina paindlikkuse suurendamise kaudu; rõhutab, et transpordisektori elektrifitseerimine võib suurendada liidu strateegilist sõltumatust energia valdkonnas, vähendades vajadust imporditud fossiilkütuste järele; rõhutab V2G tehnoloogiate kasutamisega kaasnevaid salvestus- ja paindlikkusvõimalusi ning märgib, et selleks on vaja energiasüsteemide ja elektrisõidukite koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

34.

rõhutab rolli, mida elektromobiilsus võib etendada energia- ja transpordisektori aruka integreerimise vormina paindlikkuse suurendamise kaudu; rõhutab, et transpordisektori elektrifitseerimine võib suurendada liidu strateegilist sõltumatust energia valdkonnas, vähendades vajadust imporditud fossiilkütuste järele; rõhutab V2G tehnoloogiate kasutamisega kaasnevaid salvestus- ja paindlikkusvõimalusi ning märgib, et selleks on vaja energiasüsteemide ja elektrisõidukite koostalitlusvõimet;

| 35. | tuletab meelde, kui oluline on tegeleda küberturvalisuse riskidega energiasektoris, et tagada energiasüsteemide vastupanuvõime; rõhutab, et andmesideühendusega toodete, nagu kütteseadmed, elektrisõidukid ja nutiarvestid, suurenev arv võib suurendada elektrisüsteemi küberturvalisuse vastu suunatud rünnakute ohtu; nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks nende riskidega kiiresti, kehtestades andmesideühendusega toodete kõrgetasemelise küberturvalisuse kaitse elektrienergia küberturvalisuse võrgueeskirja kontekstis; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, kui oluline on tegeleda küberturvalisuse riskidega energiasektoris, et tagada energiasüsteemide vastupanuvõime; rõhutab, et andmesideühendusega toodete, nagu kütteseadmed, elektrisõidukid ja nutiarvestid, suurenev arv võib suurendada elektrisüsteemi küberturvalisuse vastu suunatud rünnakute ohtu; nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks nende riskidega kiiresti, kehtestades andmesideühendusega toodete kõrgetasemelise küberturvalisuse kaitse elektrienergia küberturvalisuse võrgueeskirja kontekstis;

| 36. | kinnitab, et taastuvenergiapõhisem, detsentraliseeritum ja integreeritum energiasüsteem nõuab energianõudluse paremat prognoosimist ning reaalajas toimuvat sobitamist erinevate energiakandjate tarne- ja salvestusviisidega; rõhutab sellega seoses statistiliste ja meteoroloogiliste andmete töötlemiseks vajaliku digiteerimise olulist rolli; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama välja digitaalse energiatehnoloogia siseturu, kaitstes tarbijate eraelu puutumatust ja isikuandmeid; julgustab liikmesriike võtma kasutusele nutivalmiduse näitaja, mis on välja töötatud hoonete energiatõhusust käsitleva direktiivi 2010/31/EL (26) osana, et kasutada ära nõudluspoolse paindlikkuse potentsiaali hoonete tasandil; rõhutab, et selleks on vaja ühtsemaid andmevahetuse standardeid; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta vastu energiasektori digitaliseerimise tegevuskava, et edendada ELi tehnoloogilist juhtpositsiooni ja võimaldada integreeritumat energiasüsteemi koos intelligentsete lahendustega kindlates sektorites (nutivõrgud, tõhusam ja ohutum transport, energiasääst hoonetes), koos parema rahastamisega ajavahemikuks 2021–2027; |
| --- | --- |

36.

kinnitab, et taastuvenergiapõhisem, detsentraliseeritum ja integreeritum energiasüsteem nõuab energianõudluse paremat prognoosimist ning reaalajas toimuvat sobitamist erinevate energiakandjate tarne- ja salvestusviisidega; rõhutab sellega seoses statistiliste ja meteoroloogiliste andmete töötlemiseks vajaliku digiteerimise olulist rolli; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama välja digitaalse energiatehnoloogia siseturu, kaitstes tarbijate eraelu puutumatust ja isikuandmeid; julgustab liikmesriike võtma kasutusele nutivalmiduse näitaja, mis on välja töötatud hoonete energiatõhusust käsitleva direktiivi 2010/31/EL (26

| 37. | kordab Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti määravat rolli energiasüsteemi integreerimisel ja ELi energiaalaste õigusaktide rakendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ametile eraldataks oma ülesannete täitmiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

37.

kordab Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti määravat rolli energiasüsteemi integreerimisel ja ELi energiaalaste õigusaktide rakendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ametile eraldataks oma ülesannete täitmiseks piisavalt vahendeid;

Energia kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamine kõigile kodanikele ja ettevõtetele

Energia kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamine kõigile kodanikele ja ettevõtetele

| 38. | tuletab meelde, et energiavaldkonnas on liidu tegevuse esimene eesmärk tagada turu tõrgeteta toimimine, pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada energiaturgude toimimine, tagada energia siseturu õigustiku, sealhulgas puhta energia paketi täielik rakendamine, viia gaasi- ja kaugküttesektori tarbijaõigused kooskõlla elektritarbijate õigustega ning aidata neil anda oma panus majanduse süsinikuheite vähendamisse; rõhutab, kui tähtis on suunata kliente kõige energiasäästlikuma ja kulutõhusama süsinikuheite vähendamise viisi poole selliste hindade alusel, mis kajastavad nõuetekohaselt kõiki kasutatud energiakandja kulusid; väljendab heameelt algatuse üle vaadata läbi direktiiv 2003/96/EÜ ning muuta see vahendiks, millega maksupoliitika viiakse vastavusse 2030. ja 2050. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles integreerima kõnealusesse direktiivi kliimaeesmärgid; rõhutab vajadust vaadata läbi direktiivi kohaldamisala ja eristada fossiilseid gaase, vähese süsinikuheitega gaase ja taastuvallikatest toodetud gaase, et stimuleerida säästlike alternatiivide väljatöötamist; kutsub liikmesriike üles kaotama põhjendamatud maksud ja lõivud, et ühtlustada maksustamine, edendada saastevabu uuenduslikke tehnoloogiaid ja tagada Euroopas konkurentsivõimelised energiakulud; kutsub liikmesriike üles tegutsema kõigi otseste ja kaudsete fossiilkütuste toetuste järkjärgulise kaotamise nimel; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et energiavaldkonnas on liidu tegevuse esimene eesmärk tagada turu tõrgeteta toimimine, pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada energiaturgude toimimine, tagada energia siseturu õigustiku, sealhulgas puhta energia paketi täielik rakendamine, viia gaasi- ja kaugküttesektori tarbijaõigused kooskõlla elektritarbijate õigustega ning aidata neil anda oma panus majanduse süsinikuheite vähendamisse; rõhutab, kui tähtis on suunata kliente kõige energiasäästlikuma ja kulutõhusama süsinikuheite vähendamise viisi poole selliste hindade alusel, mis kajastavad nõuetekohaselt kõiki kasutatud energiakandja kulusid; väljendab heameelt algatuse üle vaadata läbi direktiiv 2003/96/EÜ ning muuta see vahendiks, millega maksupoliitika viiakse vastavusse 2030. ja 2050. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles integreerima kõnealusesse direktiivi kliimaeesmärgid; rõhutab vajadust vaadata läbi direktiivi kohaldamisala ja eristada fossiilseid gaase, vähese süsinikuheitega gaase ja taastuvallikatest toodetud gaase, et stimuleerida säästlike alternatiivide väljatöötamist; kutsub liikmesriike üles kaotama põhjendamatud maksud ja lõivud, et ühtlustada maksustamine, edendada saastevabu uuenduslikke tehnoloogiaid ja tagada Euroopas konkurentsivõimelised energiakulud; kutsub liikmesriike üles tegutsema kõigi otseste ja kaudsete fossiilkütuste toetuste järkjärgulise kaotamise nimel;

| 39. | nõustub komisjoni analüüsiga vajaduse kohta jätkata tööd fossiilkütuste toetuste järkjärguliseks kaotamiseks, vajaduse kohta anda järjepidevamaid hinnasignaale energiasektorites ja liikmesriikides, järjepidevuse puudumise kohta energiaga mitteseotud kõrgete tasude ja elektritarbijate makstavate maksude osas ning asjaolu kohta, et väliskulusid ei ole arvesse võetud; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lahendaksid teadaolevad probleemid tõhusate reguleerivate meetmete abil; |
| --- | --- |

39.

nõustub komisjoni analüüsiga vajaduse kohta jätkata tööd fossiilkütuste toetuste järkjärguliseks kaotamiseks, vajaduse kohta anda järjepidevamaid hinnasignaale energiasektorites ja liikmesriikides, järjepidevuse puudumise kohta energiaga mitteseotud kõrgete tasude ja elektritarbijate makstavate maksude osas ning asjaolu kohta, et väliskulusid ei ole arvesse võetud; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lahendaksid teadaolevad probleemid tõhusate reguleerivate meetmete abil;

| 40. | on veendunud vajaduses ergutada energiatarbijaid aktiivsemad olema; väljendab heameelt direktiivi (EL) 2019/944 uute sätete jõustumise üle, mis võimaldavad aktiivsetel tarbijatel täiel määral turul osaleda ja oma tegevusest kasu lõigata; kutsub komisjoni üles hindama senini püsivaid tõkkeid, hõlbustamaks taastuvenergia omatarbimise ja taastuvenergiakogukondade arengut, eelkõige väikese sissetulekuga või haavatavate leibkondade ja tööstustarbijate puhul; nõuab kavandatava tarbijate teavitamise kampaania raames läbipaistvat teavet energiavalikute kliimamõju kohta; |
| --- | --- |

40.

on veendunud vajaduses ergutada energiatarbijaid aktiivsemad olema; väljendab heameelt direktiivi (EL) 2019/944 uute sätete jõustumise üle, mis võimaldavad aktiivsetel tarbijatel täiel määral turul osaleda ja oma tegevusest kasu lõigata; kutsub komisjoni üles hindama senini püsivaid tõkkeid, hõlbustamaks taastuvenergia omatarbimise ja taastuvenergiakogukondade arengut, eelkõige väikese sissetulekuga või haavatavate leibkondade ja tööstustarbijate puhul; nõuab kavandatava tarbijate teavitamise kampaania raames läbipaistvat teavet energiavalikute kliimamõju kohta;

| 41. | juhib tähelepanu asjaolule, et tarbijate mõjuvõimu suurendamine integreeritud taastuvenergia süsteemides loob võimalusi energiat toota, tarbida, salvestada ja müüa; on seisukohal, et see pakub taastuvenergiakogukondadele ka võimalusi energiatõhususe suurendamiseks leibkondade tasandil ja energiaostuvõimetuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu asjaolule, et tarbijate mõjuvõimu suurendamine integreeritud taastuvenergia süsteemides loob võimalusi energiat toota, tarbida, salvestada ja müüa; on seisukohal, et see pakub taastuvenergiakogukondadele ka võimalusi energiatõhususe suurendamiseks leibkondade tasandil ja energiaostuvõimetuse vastu võitlemiseks;

| 42. | kinnitab energiakogukondade ja mikrovõrkude potentsiaali arendada juurdepääsu säästvamale energiale, eelkõige eraldatud ja saarepiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade jaoks; rõhutab vajadust tagada nende piirkondade integreerimine üleeuroopaliste energiavõrkudega ning töötada välja projekte saarte ja saarestike energiasõltumatuse saavutamiseks taastuvate energiaallikate abil, nagu on tehtud programmi „Horisont 2020“ projekti Tilos raames; |
| --- | --- |

42.

kinnitab energiakogukondade ja mikrovõrkude potentsiaali arendada juurdepääsu säästvamale energiale, eelkõige eraldatud ja saarepiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade jaoks; rõhutab vajadust tagada nende piirkondade integreerimine üleeuroopaliste energiavõrkudega ning töötada välja projekte saarte ja saarestike energiasõltumatuse saavutamiseks taastuvate energiaallikate abil, nagu on tehtud programmi „Horisont 2020“ projekti Tilos raames;

| 43. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid eeskirjade kohta, mis võimaldaksid kodanike energiakogukondadel edaspidi osaleda energiasüsteemi integreerimisel, näiteks lisaks taastuvenergia tootmisele ka soojusvõrkudega, elektromobiilse laadimisega, salvestus- või tarbimiskaja seadmetega ühendumise teel; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid eeskirjade kohta, mis võimaldaksid kodanike energiakogukondadel edaspidi osaleda energiasüsteemi integreerimisel, näiteks lisaks taastuvenergia tootmisele ka soojusvõrkudega, elektromobiilse laadimisega, salvestus- või tarbimiskaja seadmetega ühendumise teel;

Euroopa juhtpositsiooni tagamine säästva ja taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas

Euroopa juhtpositsiooni tagamine säästva ja taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas

| 44. | tuletab meelde, et üks energialiidu eesmärke on vähendada meie sõltuvust impordist ja tagada energiavarustuse kindlus ning tehnoloogiline sõltumatus; nõuab, et EL võtaks õppust praegusest majanduskriisist ja püüdleks strateegiliste väärtusahelate suurema autonoomia poole; on seisukohal, et sünergia loomine võib aidata seda eesmärki saavutada; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et üks energialiidu eesmärke on vähendada meie sõltuvust impordist ja tagada energiavarustuse kindlus ning tehnoloogiline sõltumatus; nõuab, et EL võtaks õppust praegusest majanduskriisist ja püüdleks strateegiliste väärtusahelate suurema autonoomia poole; on seisukohal, et sünergia loomine võib aidata seda eesmärki saavutada;

| 45. | rõhutab Euroopa tehnoloogiate konkurentsivõime laiendamise tähtsust, et kindlustada liidu sõltumatust strateegilises energiasektoris; kutsub komisjoni üles toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni erinevate struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu; tuletab meelde liidu ülemaailmset juhtpositsiooni heitkoguste satelliitmõõtmise tehnoloogiate valdkonnas ja eelkõige Copernicuse atmosfääriseire teenust; tuletab meelde Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskuse oskusteavet, mille abil saab ennustada ilma ja seega ennetada energianõudluse kõikumisi; kutsub komisjoni üles kaaluma selliste tehnoloogiate edasist toetamist, mis aitavad kaasa kliimakindla ja integreeritud energiasüsteemi loomisele, sealhulgas valdkondades, kus Euroopal on ülemaailmne juhtpositsioon ja riigisisesed väärtusahelad; |
| --- | --- |

45.

rõhutab Euroopa tehnoloogiate konkurentsivõime laiendamise tähtsust, et kindlustada liidu sõltumatust strateegilises energiasektoris; kutsub komisjoni üles toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni erinevate struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu; tuletab meelde liidu ülemaailmset juhtpositsiooni heitkoguste satelliitmõõtmise tehnoloogiate valdkonnas ja eelkõige Copernicuse atmosfääriseire teenust; tuletab meelde Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskuse oskusteavet, mille abil saab ennustada ilma ja seega ennetada energianõudluse kõikumisi; kutsub komisjoni üles kaaluma selliste tehnoloogiate edasist toetamist, mis aitavad kaasa kliimakindla ja integreeritud energiasüsteemi loomisele, sealhulgas valdkondades, kus Euroopal on ülemaailmne juhtpositsioon ja riigisisesed väärtusahelad;

| 46. | märgib murega, et energialiidu olukorda käsitleva 2020. aasta aruande järeldustes rõhutatakse teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute vähenemist puhta energia tehnoloogiate valdkonnas; kordab, et ELi toetus on teadusuuringute ja uuendustegevuse ning eriti murrangulise innovatsiooni jaoks äärmiselt tähtis; väljendab heameelt teadusuuringute eelarve suurendamise üle programmi „Euroopa horisont“ raames ja Euroopa teadusruumi loomise üle; |
| --- | --- |

46.

märgib murega, et energialiidu olukorda käsitleva 2020. aasta aruande järeldustes rõhutatakse teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute vähenemist puhta energia tehnoloogiate valdkonnas; kordab, et ELi toetus on teadusuuringute ja uuendustegevuse ning eriti murrangulise innovatsiooni jaoks äärmiselt tähtis; väljendab heameelt teadusuuringute eelarve suurendamise üle programmi „Euroopa horisont“ raames ja Euroopa teadusruumi loomise üle;

| 47. | rõhutab vajadust õiglase ülemineku järele ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema energiasektori struktuurilisi muutusi kõigis asjakohastes seadusandlikes ettepanekutes, et hõlbustada üleminekut kliimaneutraalsusele; kordab uues rohelises kokkuleppes esitatud lubadust, et kedagi ei tohi kõrvale jätta; märgib sellega seoses, et ülitähtis on muuta töötajate oskusi sektorites, millel on oht rohepöörde käigus kaduda; rõhutab Euroopa väljakujunenud oskusteabe väärtust energiasüsteemide integreerimisel ja kutsub liikmesriike üles seda oskusteavet väärtustama ja aitama seda fossiilenergia sektorist kliimaneutraalsesse integreeritud energiasüsteemi üle viia; |
| --- | --- |

47.

rõhutab vajadust õiglase ülemineku järele ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema energiasektori struktuurilisi muutusi kõigis asjakohastes seadusandlikes ettepanekutes, et hõlbustada üleminekut kliimaneutraalsusele; kordab uues rohelises kokkuleppes esitatud lubadust, et kedagi ei tohi kõrvale jätta; märgib sellega seoses, et ülitähtis on muuta töötajate oskusi sektorites, millel on oht rohepöörde käigus kaduda; rõhutab Euroopa väljakujunenud oskusteabe väärtust energiasüsteemide integreerimisel ja kutsub liikmesriike üles seda oskusteavet väärtustama ja aitama seda fossiilenergia sektorist kliimaneutraalsesse integreeritud energiasüsteemi üle viia;

| 48. | tõstab esile järgmisi murrangulisi protsessiuuendusi ja tehnoloogiaid, mida tuleb ringmajanduse ja tõhusa sektorite integreerimisstrateegia seisukohast veelgi täiustada:






  a) | tõhus ja taastuvallikatest toodetud vesinikul põhinev terasetootmine, kus ühendatakse terase ringlussevõtt ja püsiva rauavalu tootmine, |
| --- | --- | --- |

48.

tõstab esile järgmisi murrangulisi protsessiuuendusi ja tehnoloogiaid, mida tuleb ringmajanduse ja tõhusa sektorite integreerimisstrateegia seisukohast veelgi täiustada:

a)

tõhus ja taastuvallikatest toodetud vesinikul põhinev terasetootmine, kus ühendatakse terase ringlussevõtt ja püsiva rauavalu tootmine,

| b) | kaugküte maa-aluse transpordi heitsoojuse abil, |
| --- | --- |

b)

kaugküte maa-aluse transpordi heitsoojuse abil,

| c) | arukas laadimine ja transpordiliikide muutmine transpordisektoris, |
| --- | --- |

c)

arukas laadimine ja transpordiliikide muutmine transpordisektoris,

| d) | naftakeemia- ja agrokeemiasaaduste ning nende tootmisprotsesside asendamine kestlike alternatiividega, |
| --- | --- |

d)

naftakeemia- ja agrokeemiasaaduste ning nende tootmisprotsesside asendamine kestlike alternatiividega,

| e) | uue põlvkonna akude tootmine ja ringlussevõtt, ning |
| --- | --- |

e)

uue põlvkonna akude tootmine ja ringlussevõtt, ning

| f) | andmekeskuste vedeliktäitetehnoloogiad, mis vähendavad oluliselt energiavajadust ja heitsoojust; |
| --- | --- |

f)

andmekeskuste vedeliktäitetehnoloogiad, mis vähendavad oluliselt energiavajadust ja heitsoojust;

| 49. | peab kiiduväärseks strateegiliste väärtusahelate valdkonnas tehtud algatusi; nõuab taastuvenergia tehnoloogiate tunnustamist strateegilise väärtusahelana ja nende tehnoloogiate laiendamiseks tehtavate jõupingutuste toetamiseks mõeldud liidu moodustamist, samuti tootmis- ja energiatõhususe parandamise algatust; palub komisjonil tagada kõigi liitude läbipaistev juhtimine, sealhulgas VKEde, kodanikuühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatute ekspertide osalemine, kindlustades samas geograafilise mitmekesisuse; |
| --- | --- |

49.

peab kiiduväärseks strateegiliste väärtusahelate valdkonnas tehtud algatusi; nõuab taastuvenergia tehnoloogiate tunnustamist strateegilise väärtusahelana ja nende tehnoloogiate laiendamiseks tehtavate jõupingutuste toetamiseks mõeldud liidu moodustamist, samuti tootmis- ja energiatõhususe parandamise algatust; palub komisjonil tagada kõigi liitude läbipaistev juhtimine, sealhulgas VKEde, kodanikuühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatute ekspertide osalemine, kindlustades samas geograafilise mitmekesisuse;

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

(2)  ELT L 266, 26.9.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.

3

(4)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

4

(5)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

5

(6)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

6

(7)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

7

(8)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 210.

8

(9)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.

9

(10)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 54.

10

(11)  ELT L 169, 7.6.2014, lk 108.

11

(12)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 11.

12

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0078.

13

(14)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0079.

14

(15)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

15

(16)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0198.

16

(17)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0199.

17

(18)  Eurostati 2019. aasta aruanne energia-, transpordi- ja keskkonnastatistika kohta: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10165279/KS-DK-19-001-EN-N.pdf/76651a29-b817-eed4-f9f2-92bf692e1ed9

18

(19)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 75.

19

(20)  ELT L 280, 28.10.2017, lk 1.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

21

(22)  Keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suunised.

22

(23)  ELT L 198, 22.6.2020, lk 13.

23

(24)  Komisjoni 17. mai 2018. aasta teatise „Liikuvus Euroopas: Säästev liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ (COM(2018)0293) 2. lisa.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL, hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

26

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/56

---

P9_TA(2021)0241

Euroopa vesinikustrateegia

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa vesinikustrateegia kohta (2020/2242(INI))

(2022/C 15/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) 12. detsembril 2015. aastal Pariisis sõlmitud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) 12. detsembril 2015. aastal Pariisis sõlmitud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 8. oktoobri 2018. aasta eriaruannet „Global Warming of 1,5o
  C“ (Globaalne soojenemine 1,5 oC) ja 25. septembri 2019. aasta eriaruannet „Ocean and Cryosphere in a Changing Climate“ (Ookean ja krüosfäär muutuvas kliimas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 8. oktoobri 2018. aasta eriaruannet „Global Warming of 1,5o
  C“ (Globaalne soojenemine 1,5 oC) ja 25. septembri 2019. aasta eriaruannet „Ocean and Cryosphere in a Changing Climate“ (Ookean ja krüosfäär muutuvas kliimas),

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 2019. ja 2020. aasta aruandeid heitkoguste erinevuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 2019. ja 2020. aasta aruandeid heitkoguste erinevuste kohta,

| — | võttes arvesse OECD 23. veebruari 2018. aasta deklaratsiooni VKEde ja ettevõtluse tugevdamise kohta tootlikkuse ning kaasava majanduskasvu arengu nimel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 23. veebruari 2018. aasta deklaratsiooni VKEde ja ettevõtluse tugevdamise kohta tootlikkuse ning kaasava majanduskasvu arengu nimel,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 1. juuli 2020. aasta arvamust „Saastevaba vesiniku tegevuskava – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus kliimaneutraalsesse Euroopasse“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 1. juuli 2020. aasta arvamust „Saastevaba vesiniku tegevuskava – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus kliimaneutraalsesse Euroopasse“ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (COM(2020)0299),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta (COM(2020)0663),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet „Energialiidu olukorda käsitlev 2020. aasta aruanne, mis on ette nähtud energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määrusega (EL) 2018/1999“ (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta aruannet „Energialiidu olukorda käsitlev 2020. aasta aruanne, mis on ette nähtud energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määrusega (EL) 2018/1999“ (COM(2020)0950),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (COM(2020)0562),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (taastuvenergia direktiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (taastuvenergia direktiiv) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (alternatiivkütuste taristu direktiiv) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (alternatiivkütuste taristu direktiiv) (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 559/2014 kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (TEN-E määrus) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (TEN-E määrus) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (7), mis on praegu läbivaatamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (7), mis on praegu läbivaatamisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (heitkogustega kauplemise direktiiv) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (heitkogustega kauplemise direktiiv) (8),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa tervikliku lähenemisviisi kohta energia salvestamisele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa tervikliku lähenemisviisi kohta energia salvestamisele (9),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmise kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni kooskõlas Pariisi kokkuleppega (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni kooskõlas Pariisi kokkuleppega (13),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus: aeg tegutseda! (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus: aeg tegutseda! (14),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise kohta (15),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0116/2021),

| A. | arvestades, et EL on heaks kiitnud Pariisi kokkuleppe, rohelise kokkuleppe ning eesmärgi saavutada hiljemalt aastaks 2050 kulutõhus ja õiglane üleminek kliimaneutraalsusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on heaks kiitnud Pariisi kokkuleppe, rohelise kokkuleppe ning eesmärgi saavutada hiljemalt aastaks 2050 kulutõhus ja õiglane üleminek kliimaneutraalsusele;

| B. | arvestades, et komisjon tegi ettepaneku suurendada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki nii, et 2030. aastaks tuleks heidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähendada vähemalt 55 %, ning Euroopa Parlament kiitis heaks eesmärgi vähendada heidet 2030. aastaks 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon tegi ettepaneku suurendada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki nii, et 2030. aastaks tuleks heidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähendada vähemalt 55 %, ning Euroopa Parlament kiitis heaks eesmärgi vähendada heidet 2030. aastaks 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega;

| C. | arvestades, et globaalset soojenemist põhjustavad suurel määral fossiilkütused ning Pariisi kokkuleppe eesmärk on hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse ajaga ning püüda piirata temperatuuri tõusu 1,5 oCga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et globaalset soojenemist põhjustavad suurel määral fossiilkütused ning Pariisi kokkuleppe eesmärk on hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse ajaga ning püüda piirata temperatuuri tõusu 1,5 oCga;

| D. | arvestades, et üleminek nullilähedasi kasvuhoonegaaside heitkoguseid tekitavale majandusele nõuab avaliku sektori juhitud kiiret ja õiglast üleminekut suures osas taastuvatel energiaallikatel põhinevale ning väga ressursi- ja energiatõhusale energiasüsteemile, tagades seejuures jätkusuutlikkuse ja tervisekaitse, kodanike osalemise, energiaostuvõimetuse leevendamise kogu ELis, varustuskindluse, energia kättesaadavuse ja taskukohasuse ning energiahindade konkurentsivõime; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üleminek nullilähedasi kasvuhoonegaaside heitkoguseid tekitavale majandusele nõuab avaliku sektori juhitud kiiret ja õiglast üleminekut suures osas taastuvatel energiaallikatel põhinevale ning väga ressursi- ja energiatõhusale energiasüsteemile, tagades seejuures jätkusuutlikkuse ja tervisekaitse, kodanike osalemise, energiaostuvõimetuse leevendamise kogu ELis, varustuskindluse, energia kättesaadavuse ja taskukohasuse ning energiahindade konkurentsivõime;

| E. | arvestades, et tuleb kasutada saastevabu alternatiivkütuseid ja arendada nende kasutusvõimalusi, et võimalikult kiiresti loobuda fossiilkütustest ja tagada ELi tööstuse konkurentsivõime; arvestades, et siiani on kasutamata vesiniku potentsiaal alternatiivse energiaallikana; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuleb kasutada saastevabu alternatiivkütuseid ja arendada nende kasutusvõimalusi, et võimalikult kiiresti loobuda fossiilkütustest ja tagada ELi tööstuse konkurentsivõime; arvestades, et siiani on kasutamata vesiniku potentsiaal alternatiivse energiaallikana;

| F. | arvestades, et vesinikku saab kasutada toorme või energiaallikana tööstuses ja keemilistes protsessides, lennutranspordis, mere- ja maanteevedudel ning küttesüsteemides, vähendades CO2-heidet sektorites, kus otsene elektrifitseerimine on tehnoloogiliselt võimatu või pole konkurentsivõimeline, samuti vajaduse korral energia salvestamisel energiasüsteemi tasakaalustamiseks, ning seetõttu on vesinik energiasüsteemide lõimimiseks väga vajalik; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vesinikku saab kasutada toorme või energiaallikana tööstuses ja keemilistes protsessides, lennutranspordis, mere- ja maanteevedudel ning küttesüsteemides, vähendades CO2-heidet sektorites, kus otsene elektrifitseerimine on tehnoloogiliselt võimatu või pole konkurentsivõimeline, samuti vajaduse korral energia salvestamisel energiasüsteemi tasakaalustamiseks, ning seetõttu on vesinik energiasüsteemide lõimimiseks väga vajalik;

| G. | arvestades, et praegu moodustab vesinik umbes 2 % ELi energiaallikatest; sellest 95 % toodetakse fossiilkütustest ning seejuures vabaneb igal aastal 70–100 miljonit tonni CO2; vesinik annab 2,5 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest ning vähem kui 1 % praegu toodetavast vesinikust kasutatakse energiakandjana; arvestades, et mõnede uuringute kohaselt võib taastuvenergia osakaal ELi energiaallikates olla 2050. aastal kuni 100 %, ning sellest võiks vesinik moodustada kokku kuni 20 %, seejuures 20–50 % transpordis kasutatavast energiast ja 5–20 % tööstuses kasutatavast energiast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et praegu moodustab vesinik umbes 2 % ELi energiaallikatest; sellest 95 % toodetakse fossiilkütustest ning seejuures vabaneb igal aastal 70–100 miljonit tonni CO2; vesinik annab 2,5 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest ning vähem kui 1 % praegu toodetavast vesinikust kasutatakse energiakandjana; arvestades, et mõnede uuringute kohaselt võib taastuvenergia osakaal ELi energiaallikates olla 2050. aastal kuni 100 %, ning sellest võiks vesinik moodustada kokku kuni 20 %, seejuures 20–50 % transpordis kasutatavast energiast ja 5–20 % tööstuses kasutatavast energiast;

| H. | arvestades, et vesinikku (aastane kogutoodang maailmas 120 miljonit tonni) toodetakse nii rafineerimis- ja keemiatööstuse kõrvalsaadusena (70 miljonit tonni) kui ka spetsiaalsetes tootmisrajatistes (50 miljonit tonni); arvestades, et suurem osa vesinikust toodetakse fossiilkütustest (kogu maailmas kasutatakse vesiniku tootmiseks 6 % maagaasist ja 2 % kivisöest) ning vähem kui 0,1 % sellest toodetakse vee elektrolüüsi teel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vesinikku (aastane kogutoodang maailmas 120 miljonit tonni) toodetakse nii rafineerimis- ja keemiatööstuse kõrvalsaadusena (70 miljonit tonni) kui ka spetsiaalsetes tootmisrajatistes (50 miljonit tonni); arvestades, et suurem osa vesinikust toodetakse fossiilkütustest (kogu maailmas kasutatakse vesiniku tootmiseks 6 % maagaasist ja 2 % kivisöest) ning vähem kui 0,1 % sellest toodetakse vee elektrolüüsi teel;

| I. | arvestades, et Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) oli vesiniku tootmise kogumaht 2018. aasta lõpus hinnanguliselt 11,5 miljonit tonni aastas ja arvestades, et EMP elektrilüüsiseadmete installeeritud koguvõimsus on ligikaudu 1 GW, mis moodustab 1–4 % vesiniku tootmise koguvõimsusest; arvestades, et kogu EMPs toodetavast vesinikust toodetakse fossiilkütustest koos süsiniku kogumise ja säilitamisega (vähese CO2 heitega vesinik) umbes 0,7 %, kõrvalsaadusi arvestamata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) oli vesiniku tootmise kogumaht 2018. aasta lõpus hinnanguliselt 11,5 miljonit tonni aastas ja arvestades, et EMP elektrilüüsiseadmete installeeritud koguvõimsus on ligikaudu 1 GW, mis moodustab 1–4 % vesiniku tootmise koguvõimsusest; arvestades, et kogu EMPs toodetavast vesinikust toodetakse fossiilkütustest koos süsiniku kogumise ja säilitamisega (vähese CO2 heitega vesinik) umbes 0,7 %, kõrvalsaadusi arvestamata;

| J. | arvestades, et 43 % kogu maailma vesinikutoodangust kasutatakse ammoniaagi tootmiseks, mis omakorda läheb peamiselt ammoniaagil põhinevate põllumajandusväetiste tootmiseks, 52 % kasutatakse süsivesinike rafineerimiseks ja väävlitustamiseks ning 5 % metanooli sünteesiks ja muuks otstarbeks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 43 % kogu maailma vesinikutoodangust kasutatakse ammoniaagi tootmiseks, mis omakorda läheb peamiselt ammoniaagil põhinevate põllumajandusväetiste tootmiseks, 52 % kasutatakse süsivesinike rafineerimiseks ja väävlitustamiseks ning 5 % metanooli sünteesiks ja muuks otstarbeks;

| K. | arvestades, et praegu maksab taastuva ja vähese CO2 heitega vesiniku tootmine umbes 2,5–5,5 eurot kilogrammi kohta, samas kui fossiilkütustel põhineva vesiniku tootmiskulud on umbes 1,5 eurot kilogrammi kohta; arvestades, et praeguse elektrienergiaallikate jaotuse juures tekitaks elektrienergia baasil vesiniku tootmine enamikus liikmesriikides rohkem heitkoguseid kui vesiniku tootmine fossiilkütustest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praegu maksab taastuva ja vähese CO2 heitega vesiniku tootmine umbes 2,5–5,5 eurot kilogrammi kohta, samas kui fossiilkütustel põhineva vesiniku tootmiskulud on umbes 1,5 eurot kilogrammi kohta; arvestades, et praeguse elektrienergiaallikate jaotuse juures tekitaks elektrienergia baasil vesiniku tootmine enamikus liikmesriikides rohkem heitkoguseid kui vesiniku tootmine fossiilkütustest;

| L. | arvestades, et vesinik võimaldab pika aja jooksul salvestada suurtes kogustes energiat ja seeläbi tasandada hooajalisi nõudluse kõikumisi; arvestades, et vesinikku saab transportida veokitel, laevadel ja torujuhtmete kaudu, mis võimaldab toota taastuvenergiat seal, kus see on kõige tõhusam, ning selle transport suurte vahemaade taha ei koorma elektrivõrku; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vesinik võimaldab pika aja jooksul salvestada suurtes kogustes energiat ja seeläbi tasandada hooajalisi nõudluse kõikumisi; arvestades, et vesinikku saab transportida veokitel, laevadel ja torujuhtmete kaudu, mis võimaldab toota taastuvenergiat seal, kus see on kõige tõhusam, ning selle transport suurte vahemaade taha ei koorma elektrivõrku;

| M. | arvestades, et kõigi majandussektorite CO2 heite vähendamiseks peab suurenema taastuvate energiaallikate osakaal, mis võib suurendada volatiilsust elektrivõrgus, ning seejuures peab energiavarustuse tagamiseks järsult suurenema nõudlus energia salvestamise järele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõigi majandussektorite CO2 heite vähendamiseks peab suurenema taastuvate energiaallikate osakaal, mis võib suurendada volatiilsust elektrivõrgus, ning seejuures peab energiavarustuse tagamiseks järsult suurenema nõudlus energia salvestamise järele;

| N. | arvestades, et terase tootmine põhjustab umbes 10 % otsestest ja kaudsetest maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest ja meretransport umbes 2,5 % kasvuhoonegaaside heitkogustest, ning taastuvallikatest toodetud vesiniku arendamine võib aidata vähendada nende sektorite heitkoguseid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et terase tootmine põhjustab umbes 10 % otsestest ja kaudsetest maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest ja meretransport umbes 2,5 % kasvuhoonegaaside heitkogustest, ning taastuvallikatest toodetud vesiniku arendamine võib aidata vähendada nende sektorite heitkoguseid;

| O. | arvestades, et transpordi arvele langeb ligikaudu 27 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest; arvestades, et vesinikul on tööstuses ning elektri- ja ehitussektoris palju rakendusi ja tal on suur potentsiaal alternatiivkütusena transpordisektoris, kuid turupõhised vesiniku kasutamise võimalused eri transpordiliikide jaoks on endiselt piiratud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et transpordi arvele langeb ligikaudu 27 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest; arvestades, et vesinikul on tööstuses ning elektri- ja ehitussektoris palju rakendusi ja tal on suur potentsiaal alternatiivkütusena transpordisektoris, kuid turupõhised vesiniku kasutamise võimalused eri transpordiliikide jaoks on endiselt piiratud;

| P. | arvestades, et akutoitel elektriautod võivad hõivata märkimisväärse osa erasõidukite turust; arvestades, et raskevedude sektori CO2 heidet on keeruline vähendada, sest selle sektori otsene elektrifitseerimine on väikese kulutõhususe tõttu ja tehnilistel põhjustel piiratud; arvestades, et raskeveokitel, elektrifitseerimata liinidel liikuvatel rongidel, kaubalaevadel ja õhusõidukitel tekitab akude kasutamine praktilisi probleeme ning see loob võimalusi teiste energiakandjate, näiteks vesiniku kasutamiseks, kuna vesinikku saab sõiduki või laeva pardal suurtes kogustes talletada ja vajaduse korral kiiresti tankida, ning selle ainuke heide on vesi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et akutoitel elektriautod võivad hõivata märkimisväärse osa erasõidukite turust; arvestades, et raskevedude sektori CO2 heidet on keeruline vähendada, sest selle sektori otsene elektrifitseerimine on väikese kulutõhususe tõttu ja tehnilistel põhjustel piiratud; arvestades, et raskeveokitel, elektrifitseerimata liinidel liikuvatel rongidel, kaubalaevadel ja õhusõidukitel tekitab akude kasutamine praktilisi probleeme ning see loob võimalusi teiste energiakandjate, näiteks vesiniku kasutamiseks, kuna vesinikku saab sõiduki või laeva pardal suurtes kogustes talletada ja vajaduse korral kiiresti tankida, ning selle ainuke heide on vesi;

| Q. | arvestades, et kestlik ja konkurentsivõimeline vesinikumajandus võimaldab tugevdada ELi majandust, eriti pärast COVID-19 põhjustatud majanduslangust, kuna see võimaldaks vahetult luua 2030. aastaks kuni miljon ja 2050. aastaks 5,4 miljonit kvaliteetset töökohta, ning arvestades, et see võib olla võimalus piirkondadele, mis praegu sõltuvad suurel määral traditsioonilistest energiaallikatest ja on fossiilkütustest loobumise järel vaesumisohus; arvestades, et arvestuste kohaselt on taastuva vesiniku valdkonnas võimalik luua iga investeeritud miljardi euro kohta 10 300 töökohta, millele võiksid lisanduda uued töökohad taastuvallikatest toodetud elektrienergia sektoris; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kestlik ja konkurentsivõimeline vesinikumajandus võimaldab tugevdada ELi majandust, eriti pärast COVID-19 põhjustatud majanduslangust, kuna see võimaldaks vahetult luua 2030. aastaks kuni miljon ja 2050. aastaks 5,4 miljonit kvaliteetset töökohta, ning arvestades, et see võib olla võimalus piirkondadele, mis praegu sõltuvad suurel määral traditsioonilistest energiaallikatest ja on fossiilkütustest loobumise järel vaesumisohus; arvestades, et arvestuste kohaselt on taastuva vesiniku valdkonnas võimalik luua iga investeeritud miljardi euro kohta 10 300 töökohta, millele võiksid lisanduda uued töökohad taastuvallikatest toodetud elektrienergia sektoris;

| R. | arvestades, et kestliku ja konkurentsivõimelise vesinikuturu rajamine, mis aitab õigeaegselt ja kulutõhusalt saavutada liidu 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärki, nõuab hästi arenenud ülekande- ja jaotusvõrke vesiniku tõhusaks transportimiseks tootmiskohtadest ELi tarbimispiirkondadesse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kestliku ja konkurentsivõimelise vesinikuturu rajamine, mis aitab õigeaegselt ja kulutõhusalt saavutada liidu 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärki, nõuab hästi arenenud ülekande- ja jaotusvõrke vesiniku tõhusaks transportimiseks tootmiskohtadest ELi tarbimispiirkondadesse;

| S. | arvestades, et liikmesriigid võivad vesinikusüsteemide arendamisele läheneda erinevalt, võttes arvesse erinevusi senise gaasitaristu struktuuris, iga riigi võimet arendada erinevaid vesiniku tootmistehnoloogiaid, innovatsioonipotentsiaali ja iga liikmesriigi eri tööstusharude erinevat nõudlust vesiniku järele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et liikmesriigid võivad vesinikusüsteemide arendamisele läheneda erinevalt, võttes arvesse erinevusi senise gaasitaristu struktuuris, iga riigi võimet arendada erinevaid vesiniku tootmistehnoloogiaid, innovatsioonipotentsiaali ja iga liikmesriigi eri tööstusharude erinevat nõudlust vesiniku järele;

| T. | arvestades, et peaaegu kõik liikmesriigid on oma riiklikesse energia- ja kliimakavadesse lisanud vesinikukavad ning et vesinikualgatusele on alla kirjutanud 26 liikmesriiki; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et peaaegu kõik liikmesriigid on oma riiklikesse energia- ja kliimakavadesse lisanud vesinikukavad ning et vesinikualgatusele on alla kirjutanud 26 liikmesriiki;

| U. | arvestades, et ELi energiasüsteem peaks olema keskkonnasäästlik ja majanduslikult konkurentsivõimeline ning kõik järgitavad tehnoloogilised suunad peaksid põhinema tõendatud ja usaldusväärsetel prognoosidel, mille tulemiks on ettenähtava aja jooksul teostatavad elujõulised ärilised ettevõtmised, tagamaks et nende kulud ei kahjustaks Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ega kodanike heaolu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi energiasüsteem peaks olema keskkonnasäästlik ja majanduslikult konkurentsivõimeline ning kõik järgitavad tehnoloogilised suunad peaksid põhinema tõendatud ja usaldusväärsetel prognoosidel, mille tulemiks on ettenähtava aja jooksul teostatavad elujõulised ärilised ettevõtmised, tagamaks et nende kulud ei kahjustaks Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ega kodanike heaolu;

| V. | arvestades vajadust võtta arvesse vesiniku tootmisel, transportimisel, säilitamisel ja töötlemisel tekkivaid märkimisväärseid energiakadusid; |
| --- | --- |

V.

arvestades vajadust võtta arvesse vesiniku tootmisel, transportimisel, säilitamisel ja töötlemisel tekkivaid märkimisväärseid energiakadusid;

| W. | arvestades, et praegune maagaasi reguleeriv õigusraamistik on pikki aastaid taganud Euroopa tarbijatele energiavarustuse kindluse ja energia taskukohasuse, mistõttu see võiks olla eeskujuks tulevase kogu ELi hõlmava vesinikuturu väljakujundamisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et praegune maagaasi reguleeriv õigusraamistik on pikki aastaid taganud Euroopa tarbijatele energiavarustuse kindluse ja energia taskukohasuse, mistõttu see võiks olla eeskujuks tulevase kogu ELi hõlmava vesinikuturu väljakujundamisel;

1.

rõhutab vajadust säilitada ja edasi arendada Euroopa tehnoloogiaalast juhtpositsiooni saastevaba vesiniku (16) valdkonnas konkurentsivõimelise ja kestliku vesinikumajanduse kaudu koos integreeritud vesinikuturuga; rõhutab, et vaja on kogu vesiniku väärtusahelat hõlmavat ELi vesinikustrateegiat, mis hõlmaks nõudlus- ja pakkumispoolt ning oleks kooskõlastatud riikide meetmetega, et tagada taastuvallikatest saadava vesiniku tootmiseks vajaliku täiendava taastuvelektri tootmistaristu rajamine ja kärpida taastuvallikatest toodetud vesinikuga seotud kulusid; võtab teadmiseks eelkõige taastuvallikatest toodetud vesiniku ELi-sisese tootmisel saadava lisaväärtuse uuenduslike elektrolüüsitehnoloogiate arendamise ja turustamise näol; rõhutab, et vesinikumajandus peab olema kooskõlas Pariisi kokkuleppega, Euroopa kliima- ja energiaeesmärkidega aastateks 2030 ja 2050 ning ringmajanduse, kriitilise tähtsusega toorainetega seotud tegevuskava ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega;

2.

tervitab komisjoni esitatud kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegiat, sealhulgas taastuvenergia direktiivi tulevast läbivaatamist, ning liikmesriikide vesinikustrateegiate ja vastavate investeerimiskavade arvu suurenemist; rõhutab, et need strateegiad tuleb viia kooskõlla liikmesriikide riiklike energia- ja kliimakavadega, ning nõuab nende kiiret ja ambitsioonikat rakendamist; on veendunud, et komisjon peaks neid strateegiaid tulevastes seadusandlikes ettepanekutes arvesse võtma; nõuab tungivalt, et komisjon viiks oma vesinikukäsitluse kooskõlla ELi uue tööstusstrateegiaga ja muudaks selle sidusa tööstuspoliitika osaks, arvestades, et vesinikustrateegia ei ole eesmärk omaette, vaid seda tuleks vaadelda seoses ELi üldise tegevusega kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks koos pikaajaliste kvaliteetsete töökohtade tagamisega ja ELi tööstuse konkurentsivõime toetamisega;

3.

toonitab, kui tähtis on vastupidav ja kliimaneutraalne energiasüsteem, mis põhineb energia- ja kulutõhususe, odavuse ja energiavarustuskindluse põhimõtetel; rõhutab, et esikohale tuleks seada energia säästmine ja energiatõhususe esmatähtsuse põhimõte, kuid need ei tohi takistada uuenduslike katse- ja näidisprojektide väljatöötamist; märgib, et taastuvallikatest toodetud elektrienergia vahetu kasutamine on vesinikuga võrreldes kulu-, ressursi- ja energiatõhusam, kuid et mingi sektori CO2 heite vähendamise viiside kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ka selliseid tegureid nagu varustuskindlus, tehniline teostatavus ja energiasüsteemi alased kaalutlused; sellega seoses rõhutab, et ELi kliimaneutraalsuse saavutamisel on tähtis tehnoloogianeutraalsuse põhimõte;

4.

on veendunud, et taastuvallikatest toodetud vesinikul on ELi energiasüsteemi ümberkujundamisel keskne tähtsus, kuna vaid selline vesinik saab pikemas perspektiivis kestlikult toetada kliimaneutraalsuse saavutamist ning vältida seotuse efekte ja varade kasutuskõlbmatuks muutumist; märgib murega, et taastuvallikatest toodetud vesinik ei ole veel konkurentsivõimeline; seepärast nõuab, et komisjon ja liikmesriigid stimuleeriksid taastuvallikatest toodetud vesiniku väärtusahelat ja turuletoomist, võttes arvesse asjaolu, et hinna ja tootlikkuse suhe hakkab tööstuslike tootmisviiside ja väärtusahelate arenedes tasapisi soodsamaks muutuma;

5.

tunnustab ühenduse European Hydrogen Valleys Partnership tegevust integreeritud, sektoriüleste vesiniku väärtusahelate väljatöötamisel ELi eri piirkondades; toonitab ühenduse liikmete tähtsust taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise ja kasutuselevõtu algatamisel ELi vesinikumajanduse arendamist silmas pidades; nõuab tungivalt, et komisjon järgiks neid algatusi, toetaks nende edasiarendamist ning aitaks osalejaid nende oskusteabe ja investeeringute ühtekoondamisel;

6.

juhib tähelepanu sellele, et vesinikust saadud tooted, näiteks taastuvenergia abil toodetud sünteetilised kütused, on CO2-neutraalne alternatiiv fossiilkütustele ja võivad seetõttu oluliselt toetada paljude eri sektorite CO2 heite vähendamist, seda koos muude heitkoguste vähendamise viisidega, näiteks taastuvallikatest toodetud elektrienergia kasutamisega; rõhutab, et sektoriülene kohaldamine on väga tähtis selleks, et mastaabisäästu kaudu selliste energiakandjate hinda oluliselt alandada ja tagada nende piisav turumaht;

Vesiniku klassifikatsioon ja standardid

Vesiniku klassifikatsioon ja standardid

| 7. | on veendunud, et vesiniku eri liikide ühine õiguslik klassifikatsioon on äärmiselt oluline; väljendab heameelt komisjoni esitatud klassifikatsiooni kui esimese sellekohase sammu üle; juhib tähelepanu vajadusele leppida kiiresti kokku põhjaliku, täpse, teaduspõhise ja ühtse kogu ELi hõlmava terminoloogia osas, et õiguskindluse tagamiseks kohandada riikide õiguslikke määratlusi ja töötada välja selge klassifikatsioon; palub komisjonil sellise terminoloogia koostamine kogu asjakohase õigusloome kontekstis võimalikult kiiresti lõpule viima; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et vesiniku eri liikide ühine õiguslik klassifikatsioon on äärmiselt oluline; väljendab heameelt komisjoni esitatud klassifikatsiooni kui esimese sellekohase sammu üle; juhib tähelepanu vajadusele leppida kiiresti kokku põhjaliku, täpse, teaduspõhise ja ühtse kogu ELi hõlmava terminoloogia osas, et õiguskindluse tagamiseks kohandada riikide õiguslikke määratlusi ja töötada välja selge klassifikatsioon; palub komisjonil sellise terminoloogia koostamine kogu asjakohase õigusloome kontekstis võimalikult kiiresti lõpule viima;

| 8. | on veendunud, et vesiniku eri liikide klassifitseerimine peaks toimuma sõltumatu teaduspõhise hindamise alusel ja distantseerudes tavaliselt kasutatavast värvipõhisest lähenemisviisist; on seisukohal, et see klassifikatsioon peaks põhinema kogu vesiniku tootmise ja transpordi protsessi olelusringi jooksul tekkivatel kasvuhoonegaaside heitkogustel, kuid arvesse tuleks võtta ka ringmajanduse põhimõtetele vastavaid läbipaistvaid ja kindlaid kestlikkuskriteeriume, ning selle aluseks peaksid olema iga kategooria (näiteks ressursside kaitse ja kestliku kasutamise, jäätmekäitluse, toorme ja sekundaarse toorme ulatuslikuma kasutamise, saastekontrolli ja saaste vältimise ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamise valdkonnas seatud eesmärgid) kesk- ja standardväärtused; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et vesiniku eri liikide klassifitseerimine peaks toimuma sõltumatu teaduspõhise hindamise alusel ja distantseerudes tavaliselt kasutatavast värvipõhisest lähenemisviisist; on seisukohal, et see klassifikatsioon peaks põhinema kogu vesiniku tootmise ja transpordi protsessi olelusringi jooksul tekkivatel kasvuhoonegaaside heitkogustel, kuid arvesse tuleks võtta ka ringmajanduse põhimõtetele vastavaid läbipaistvaid ja kindlaid kestlikkuskriteeriume, ning selle aluseks peaksid olema iga kategooria (näiteks ressursside kaitse ja kestliku kasutamise, jäätmekäitluse, toorme ja sekundaarse toorme ulatuslikuma kasutamise, saastekontrolli ja saaste vältimise ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamise valdkonnas seatud eesmärgid) kesk- ja standardväärtused;

| 9. | märgib, et eri osalejad, näiteks komisjon ja Euroopa saastevaba vesiniku liit määratlevad saastevaba vesinikku erinevalt, see tekitab segadust ja seda tuleks vältida; sellega seoses rõhutab, et täiesti selgelt tuleb eristada saastevaba ja vähese CO2 heitega vesinikku (17); lisaks märgib, et selgust suurendaks see, kui loobuda järgimast komisjoni ettepanekut kasutada sama liiki vesiniku kohta kaht eri nimetust („taastuvallikatest toodetud“ ja „saastevaba“), ning et sellise vesiniku objektiivselt kõige õigem ja teaduspõhine nimetus on „taastuvallikatest toodetud vesinik“; |
| --- | --- |

9.

märgib, et eri osalejad, näiteks komisjon ja Euroopa saastevaba vesiniku liit määratlevad saastevaba vesinikku erinevalt, see tekitab segadust ja seda tuleks vältida; sellega seoses rõhutab, et täiesti selgelt tuleb eristada saastevaba ja vähese CO2

17

| 10. | toonitab pakilist vajadust ELi ja rahvusvaheliste standardite ja sertifitseerimise järele; märgib lisaks, et tuleks kaaluda riiklike registritega kooskõlas olevaid päritolutagatisi, et tagada taastuvallikatest toodetud vesiniku õigeaegne kasutuselevõtt, et tarbijad saaksid teadlikult valida kestlikke lahendusi ning et minimeerida investeeringute luhtumise riski; |
| --- | --- |

10.

toonitab pakilist vajadust ELi ja rahvusvaheliste standardite ja sertifitseerimise järele; märgib lisaks, et tuleks kaaluda riiklike registritega kooskõlas olevaid päritolutagatisi, et tagada taastuvallikatest toodetud vesiniku õigeaegne kasutuselevõtt, et tarbijad saaksid teadlikult valida kestlikke lahendusi ning et minimeerida investeeringute luhtumise riski;

| 11. | märgib, et standardimissüsteem peab tuginema terviklikule käsitlusele ja olema kohaldatav ka imporditud vesiniku suhtes; kutsub komisjoni üles ELis vesiniku sertifitseerimiseks ja jälgimiseks kasutusele võtma tugevate ja läbipaistvate kestlikkuskriteeriumidega õigusraamistiku, võttes seejuures arvesse vesiniku kasvuhoonegaaside jalajälge kogu väärtusahela ulatuses, ka transportimisel, et ühtlasi käivitada investeeringud piisavasse täiendavasse taastuvelektri tootmisse; kutsub samuti komisjoni üles esitama 2021. aastal võimalikult varakult vesinikku käsitleva õigusraamistiku, millega tagatakse standardimine, sertifitseerimine, päritolutagatised, märgistamine ja kaubeldavus kõigis liikmesriikides, ning kasutama ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi eelseisvat läbivaatamist, et uurida, milliseid muudatusi on vaja selleks, et vallandada vesiniku täispotentsiaal ELi kliimaeesmärkide toetamiseks, võttes seejuures arvesse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu; |
| --- | --- |

11.

märgib, et standardimissüsteem peab tuginema terviklikule käsitlusele ja olema kohaldatav ka imporditud vesiniku suhtes; kutsub komisjoni üles ELis vesiniku sertifitseerimiseks ja jälgimiseks kasutusele võtma tugevate ja läbipaistvate kestlikkuskriteeriumidega õigusraamistiku, võttes seejuures arvesse vesiniku kasvuhoonegaaside jalajälge kogu väärtusahela ulatuses, ka transportimisel, et ühtlasi käivitada investeeringud piisavasse täiendavasse taastuvelektri tootmisse; kutsub samuti komisjoni üles esitama 2021. aastal võimalikult varakult vesinikku käsitleva õigusraamistiku, millega tagatakse standardimine, sertifitseerimine, päritolutagatised, märgistamine ja kaubeldavus kõigis liikmesriikides, ning kasutama ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi eelseisvat läbivaatamist, et uurida, milliseid muudatusi on vaja selleks, et vallandada vesiniku täispotentsiaal ELi kliimaeesmärkide toetamiseks, võttes seejuures arvesse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu;

| 12. | rõhutab, et vesiniku eri liikide klassifitseerimine täidaks muu hulgas tarbijate teavitamise eesmärki ning sellega ei taheta takistada vesinikukasutuse üldist laienemist; tõdeb, et praegune taastuvallikatest toodetud elektrienergia päritolutagatiste süsteem ei ole siiani kaasa toonud piisavaid investeeringuid lisavõimsustesse; rõhutab seepärast, kui tähtis on koostada täiendavad tingimusi ja kriteeriume käsitlevad suunised, et ei toimuks taastuvenergiavõimsuste topeltarvestust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et vesiniku eri liikide klassifitseerimine täidaks muu hulgas tarbijate teavitamise eesmärki ning sellega ei taheta takistada vesinikukasutuse üldist laienemist; tõdeb, et praegune taastuvallikatest toodetud elektrienergia päritolutagatiste süsteem ei ole siiani kaasa toonud piisavaid investeeringuid lisavõimsustesse; rõhutab seepärast, kui tähtis on koostada täiendavad tingimusi ja kriteeriume käsitlevad suunised, et ei toimuks taastuvenergiavõimsuste topeltarvestust;

| 13. | on kindlalt veendunud, et üldsuse heakskiit on eduka vesinikumajanduse loomise peamine eeltingimus; rõhutab seetõttu üldsuse ja sidusrühmade kaasamise tähtust ning vesinikku käsitlevate ELi tehniliste ja ohutusnõuete ja neile nõuetele vastavate kvaliteetsete vesinikulahenduste tähtsust; juhib lisaks tähelepanu sellele, et nõudlusvaldkondade ohutusprotokolle tuleb vesiniku kasutamise osas pidevalt ajakohastada; palub seetõttu kogu ELis levitada näiteid parimatest tavadest ja teadmisi vesiniku kasutamisega seotud ohutusnõuetest; |
| --- | --- |

13.

on kindlalt veendunud, et üldsuse heakskiit on eduka vesinikumajanduse loomise peamine eeltingimus; rõhutab seetõttu üldsuse ja sidusrühmade kaasamise tähtust ning vesinikku käsitlevate ELi tehniliste ja ohutusnõuete ja neile nõuetele vastavate kvaliteetsete vesinikulahenduste tähtsust; juhib lisaks tähelepanu sellele, et nõudlusvaldkondade ohutusprotokolle tuleb vesiniku kasutamise osas pidevalt ajakohastada; palub seetõttu kogu ELis levitada näiteid parimatest tavadest ja teadmisi vesiniku kasutamisega seotud ohutusnõuetest;

Vesiniku tootmise suurendamine

Vesiniku tootmise suurendamine

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et vesiniku siseturu hea ja prognoositava toimimise tagamiseks tuleb ületada regulatiivsed tõkked ning komisjon peaks kiiresti esitama ettepaneku vesinikuturu ühtse, integreeritud ja tervikliku reguleeriva raamistiku kohta, mis tuleks viia kooskõlla muude asjakohaste õigusaktidega ning mille puhul täielikult järgitaks proportsionaalsuse, subsidiaarsuse ja parema õigusloome põhimõtteid, sealhulgas VKE-testi; märgib sellega seoses vajadust paindliku vesinikuturu järele, et innovaatilistel esimesena turule sisenejatel oleks võimalik vesiniku tootmise eeliseid täielikult ära kasutada ja tootmiskulusid vähendada, kusjuures tuleb arvestada, et vesinikuturg on alles algusjärgus ja seda tuleb laiendada; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et vesiniku siseturu hea ja prognoositava toimimise tagamiseks tuleb ületada regulatiivsed tõkked ning komisjon peaks kiiresti esitama ettepaneku vesinikuturu ühtse, integreeritud ja tervikliku reguleeriva raamistiku kohta, mis tuleks viia kooskõlla muude asjakohaste õigusaktidega ning mille puhul täielikult järgitaks proportsionaalsuse, subsidiaarsuse ja parema õigusloome põhimõtteid, sealhulgas VKE-testi; märgib sellega seoses vajadust paindliku vesinikuturu järele, et innovaatilistel esimesena turule sisenejatel oleks võimalik vesiniku tootmise eeliseid täielikult ära kasutada ja tootmiskulusid vähendada, kusjuures tuleb arvestada, et vesinikuturg on alles algusjärgus ja seda tuleb laiendada;

| 15. | leiab, et vesinikuturu reguleerimisel võiks võtta aluseks ja eeskujuks ELi gaasituru korralduse ja puhta energia paketi; rõhutab, et toimiva vesinikutootmise kiire ja prognoositava arengu jaoks on vaja demokraatlikku avalikku planeerimist, millesse kaasatakse tootjad, töötajad ja nende ametiühingud, teadlased ja valitsusvälised organisatsioonid; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja ka erilahendusi vesinikutootmise suurendamiseks piiratud ühendusega või eraldatud piirkondades, näiteks saartel, tagades samas sellega seotud taristu arendamise, muu hulgas senise kasutusotstarbe muutmisega; |
| --- | --- |

15.

leiab, et vesinikuturu reguleerimisel võiks võtta aluseks ja eeskujuks ELi gaasituru korralduse ja puhta energia paketi; rõhutab, et toimiva vesinikutootmise kiire ja prognoositava arengu jaoks on vaja demokraatlikku avalikku planeerimist, millesse kaasatakse tootjad, töötajad ja nende ametiühingud, teadlased ja valitsusvälised organisatsioonid; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja ka erilahendusi vesinikutootmise suurendamiseks piiratud ühendusega või eraldatud piirkondades, näiteks saartel, tagades samas sellega seotud taristu arendamise, muu hulgas senise kasutusotstarbe muutmisega;

| 16. | kutsub komisjoni üles lisama oma asjakohaste õigusaktide läbivaatamist käsitlevatesse mõjuhinnangutesse ELi säästva vesinikumajanduse jaoks vajalikud õiguslikud nõuded ja neid hindama, et saavutada ELi ulatuslikumad kliimaeesmärgid ja muuta taastuvallikatest toodetud vesinik majanduslikult atraktiivsemaks; nõuab tungivalt, et komisjon seejuures käsitleks erilise tähelepanuga taastuvenergia direktiivi, energia maksustamise direktiivi (18) ja heitkogustega kauplemise direktiivi läbivaatamist, et tagada vesiniku jaoks võrdsed konkurentsitingimused ja tulevikukindel õigusraamistik; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles lisama oma asjakohaste õigusaktide läbivaatamist käsitlevatesse mõjuhinnangutesse ELi säästva vesinikumajanduse jaoks vajalikud õiguslikud nõuded ja neid hindama, et saavutada ELi ulatuslikumad kliimaeesmärgid ja muuta taastuvallikatest toodetud vesinik majanduslikult atraktiivsemaks; nõuab tungivalt, et komisjon seejuures käsitleks erilise tähelepanuga taastuvenergia direktiivi, energia maksustamise direktiivi (18

| 17. | väljendab heameelt komisjoni kaugeleulatuvate eesmärkide üle suurendada elektrolüüsiseadmete võimsust ja taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmist; kutsub komisjoni üles töötama välja elektrolüüsiseadmete kasutuselevõtu ja täiustamise tegevuskava ning kujundama ELi tasandil partnerlusi, et tagada nende kulutõhusus; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaotaksid praeguse halduskoormuse ning stimuleeriksid taastuvallikatest toodetud vesiniku väärtusahela laiendamist ja vesiniku turuletoomist, et muuta see tehnoloogiliselt küpseks ja konkurentsivõimeliseks, pakkudes rahalisi stiimuleid ja sihtotstarbelisi rahastamiskavasid, sealhulgas selliseid uuenduslikke lahendusi nagu vesinikuvõrku suunatud taastuvallikatest toodetud vesiniku soodustariifid, muutes riigiabi eeskirju ning muutes põhjalikult energia hinnakujundus- ja maksustamissüsteeme, et võtta neis arvesse väliskulusid; rõhutab, et taastuvallikatest toodetud vesinik võib muutuda enne 2030. aastat konkurentsivõimeliseks, tingimusel et on olemas vajalikud investeeringud ja piisav õigusraamistik ning taastuvenergia on konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt komisjoni kaugeleulatuvate eesmärkide üle suurendada elektrolüüsiseadmete võimsust ja taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmist; kutsub komisjoni üles töötama välja elektrolüüsiseadmete kasutuselevõtu ja täiustamise tegevuskava ning kujundama ELi tasandil partnerlusi, et tagada nende kulutõhusus; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaotaksid praeguse halduskoormuse ning stimuleeriksid taastuvallikatest toodetud vesiniku väärtusahela laiendamist ja vesiniku turuletoomist, et muuta see tehnoloogiliselt küpseks ja konkurentsivõimeliseks, pakkudes rahalisi stiimuleid ja sihtotstarbelisi rahastamiskavasid, sealhulgas selliseid uuenduslikke lahendusi nagu vesinikuvõrku suunatud taastuvallikatest toodetud vesiniku soodustariifid, muutes riigiabi eeskirju ning muutes põhjalikult energia hinnakujundus- ja maksustamissüsteeme, et võtta neis arvesse väliskulusid; rõhutab, et taastuvallikatest toodetud vesinik võib muutuda enne 2030. aastat konkurentsivõimeliseks, tingimusel et on olemas vajalikud investeeringud ja piisav õigusraamistik ning taastuvenergia on konkurentsivõimeline;

| 18. | märgib, et säästev vesinikumajandus peaks võimaldama integreeritud ELi energiaturul võimsusi suurendada; tunnistab, et turul saab olema mitut eri liiki vesinikku (näiteks taastuvallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega vesinik), ning rõhutab investeeringute vajadust selleks, et suurendada taastuvenergia tootmist piisavalt kiiresti ELi 2030. ja 2050. aasta kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks, ning ühtlasi tunnistab lähi- ja keskpikas perspektiivis üleminekutehnoloogiana vähese CO2 heitega vesinikku; palub komisjonil ligikaudselt hinnata, kui suurel hulgal vähese CO2 heitega vesinikku CO2 heite vähendamiseks vajatakse enne, kui seda ülesannet saab hakata täitma üksnes taastuvallikatest toodetud vesinik, ning millistel juhtudel ja kui pika aja jooksul seda vajatakse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vesiniku kiire turuletoomise tõhustamiseks vähendama õiguslikke ja majanduslikke takistusi; lisaks võtab teadmiseks vajaduse vältida jätkusuutmatut ressursikasutust, jätkuva metaaniheite, sõltuvuse CO2-mahukast tootmisest ja kasutuskõlbmatud varad; toonitab, et vesiniku kasutamine peaks aitama saavutada ELi kliimaeesmärke ning taastuvallikatest toodetud vesiniku kiiret arendamist ja kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

18.

märgib, et säästev vesinikumajandus peaks võimaldama integreeritud ELi energiaturul võimsusi suurendada; tunnistab, et turul saab olema mitut eri liiki vesinikku (näiteks taastuvallikatest toodetud ja vähese CO2

2

2

2

2

| 19. | rõhutab, et tähtis on võimalikult kiiresti loobuda fossiilkütustel põhineva vesiniku kasutamisest, keskendudes kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite seisukohalt kõige puhtamatele tehnoloogiatele; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid viivitamata selle ülemineku hoolikat kavandamist, nii et fossiilkütusel põhineva vesiniku tootmine hakkaks kiiresti, ennustatavalt ja pöördumatult vähenema ning et välditaks fossiilkütusel põhinevate tootmisrajatiste eluea pikenemist; märgib, et mitmed fossiilkütustel põhineva vesiniku tootmiskohad asuvad õiglase ülemineku territooriumidel, ning rõhutab, et mõjusad toetusmeetmed tuleks suunata praeguse fossiilkütustel põhineva vesiniku tootmise CO2 heite vähendamisele; nõuab tungivalt, et Euroopa vesinikumajanduse arendamisele suunatud meetmed ei tooks kaasa nende tootmiskohtade sulgemist, vaid nende ajakohastamise ja edasiarendamise, tuues sedasi kasu piirkondadele, tagades kohapeal toodetud kestliku energiakandja, hõlbustades kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist ning aidates kaasa kohaliku tööjõu ümberõppele ja edasisele tööalasele konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et tähtis on võimalikult kiiresti loobuda fossiilkütustel põhineva vesiniku kasutamisest, keskendudes kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite seisukohalt kõige puhtamatele tehnoloogiatele; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid viivitamata selle ülemineku hoolikat kavandamist, nii et fossiilkütusel põhineva vesiniku tootmine hakkaks kiiresti, ennustatavalt ja pöördumatult vähenema ning et välditaks fossiilkütusel põhinevate tootmisrajatiste eluea pikenemist; märgib, et mitmed fossiilkütustel põhineva vesiniku tootmiskohad asuvad õiglase ülemineku territooriumidel, ning rõhutab, et mõjusad toetusmeetmed tuleks suunata praeguse fossiilkütustel põhineva vesiniku tootmise CO2

| 20. | toonitab süsiniku keskkonnaohutul viisil kogumise, säilitamise ja kasutamise võimalikku rolli Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel; toetab lõimitud poliitilist konteksti, et soodustada keskkonnale ohutute süsiniku kogumise, säilitamise ja kasutamise süsteemide kasutuselevõtmist, mis vähendavad kasvuhoonegaaside netoheidet eesmärgiga muuta rasketööstus kliimaneutraalseks seal, kus otsesed võimalused heite vähendamiseks puuduvad; kinnitab veel kord, et ELi netonullheite strateegias tuleks seada esikohale heitkoguste otsene vähendamine ning meetmed ELi looduslike neeldajate ja reservuaaride säilitamiseks ja tõhustamiseks; märgib sellega seoses ka süsiniku kogumise, säilitamise ja kasutamise tehnoloogiate uurimise ja arendamise vajadust; |
| --- | --- |

20.

toonitab süsiniku keskkonnaohutul viisil kogumise, säilitamise ja kasutamise võimalikku rolli Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel; toetab lõimitud poliitilist konteksti, et soodustada keskkonnale ohutute süsiniku kogumise, säilitamise ja kasutamise süsteemide kasutuselevõtmist, mis vähendavad kasvuhoonegaaside netoheidet eesmärgiga muuta rasketööstus kliimaneutraalseks seal, kus otsesed võimalused heite vähendamiseks puuduvad; kinnitab veel kord, et ELi netonullheite strateegias tuleks seada esikohale heitkoguste otsene vähendamine ning meetmed ELi looduslike neeldajate ja reservuaaride säilitamiseks ja tõhustamiseks; märgib sellega seoses ka süsiniku kogumise, säilitamise ja kasutamise tehnoloogiate uurimise ja arendamise vajadust;

| 21. | rõhutab, et vesinikumajandus nõuab täiendavalt suurtes kogustes taskukohast taastuvenergiat ja vastavat taristut taastuvenergia tootmiseks ja vesiniku tootmisrajatistesse transportimiseks ning toodetud vesiniku transportimiseks lõpptarbijateni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama piisavate taastuvenergia lisavõimsuste kasutuselevõttu, et tagada elektrifitseerimine ja taastuvallikatest saadava vesiniku tootmine, ning selleks muu hulgas lihtsustama loamenetlusi ja arendama piiriüleseid partnerlusi vastavalt eri piirkondade võimalustele toota taastuvenergiat ja taastuvallikatest saadavat vesinikku; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et vesinikumajandus nõuab täiendavalt suurtes kogustes taskukohast taastuvenergiat ja vastavat taristut taastuvenergia tootmiseks ja vesiniku tootmisrajatistesse transportimiseks ning toodetud vesiniku transportimiseks lõpptarbijateni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama piisavate taastuvenergia lisavõimsuste kasutuselevõttu, et tagada elektrifitseerimine ja taastuvallikatest saadava vesiniku tootmine, ning selleks muu hulgas lihtsustama loamenetlusi ja arendama piiriüleseid partnerlusi vastavalt eri piirkondade võimalustele toota taastuvenergiat ja taastuvallikatest saadavat vesinikku;

| 22. | usub, et sobiva taastuvenergia tootmisvõimsuse rakendamine proportsionaalselt nõudlusega taastuvallikatest toodetud vesiniku järele võib aidata vältida konflikti elektrifitseerimise, elektrolüüsiseadmete ja muude eesmärkide jaoks vajaliku tootmisvõimsuse ning ELi kliimaeesmärkide saavutamise vajaduse vahel; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni kavade üle suurendada ELi taastuvenergia eesmärki aastaks 2030 ja kavandatud avamere taastuvenergia strateegia üle; |
| --- | --- |

22.

usub, et sobiva taastuvenergia tootmisvõimsuse rakendamine proportsionaalselt nõudlusega taastuvallikatest toodetud vesiniku järele võib aidata vältida konflikti elektrifitseerimise, elektrolüüsiseadmete ja muude eesmärkide jaoks vajaliku tootmisvõimsuse ning ELi kliimaeesmärkide saavutamise vajaduse vahel; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni kavade üle suurendada ELi taastuvenergia eesmärki aastaks 2030 ja kavandatud avamere taastuvenergia strateegia üle;

| 23. | nõuab energia maksustamise direktiivi läbivaatamist; kutsub liikmesriike üles kaaluma vastavalt vajadusele taastuvenergia maksude ja lõivude vähendamist kogu ELis, lõpetama vesinikukäitistes toodetud elektrienergiale topeltmaksude ja -tasude kehtestamise, mis takistab vesiniku täiendavat kasutuselevõtmist, ning tugevdama finantsstiimuleid taastuvenergia tootmiseks, tehes samal ajal täiendavat tööd fossiilkütuste subsiidiumide ning maksu- ja lõivuvabastuste järkjärguliseks kaotamiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab energia maksustamise direktiivi läbivaatamist; kutsub liikmesriike üles kaaluma vastavalt vajadusele taastuvenergia maksude ja lõivude vähendamist kogu ELis, lõpetama vesinikukäitistes toodetud elektrienergiale topeltmaksude ja -tasude kehtestamise, mis takistab vesiniku täiendavat kasutuselevõtmist, ning tugevdama finantsstiimuleid taastuvenergia tootmiseks, tehes samal ajal täiendavat tööd fossiilkütuste subsiidiumide ning maksu- ja lõivuvabastuste järkjärguliseks kaotamiseks;

| 24. | rõhutab, et taastuvallikatest toodetud vesinikku saab toota mitmetest taastuvatest energiaallikatest, nagu tuule-, päikese- ja hüdroenergia (sh pumpelektrijaamad); rõhutab mahajäetud tööstusalade potentsiaali taastuvenergia tootmiseks ruumi pakkumisel; kutsub komisjoni üles hindama, pidades silmas hiljuti avaldatud avamere taastuvenergia strateegiat, kuidas avamere taastuvad energiaallikad võiksid aidata kaasa taastuvallikatest toodetud vesiniku laiemale arengule ja kasutuselevõtule; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et taastuvallikatest toodetud vesinikku saab toota mitmetest taastuvatest energiaallikatest, nagu tuule-, päikese- ja hüdroenergia (sh pumpelektrijaamad); rõhutab mahajäetud tööstusalade potentsiaali taastuvenergia tootmiseks ruumi pakkumisel; kutsub komisjoni üles hindama, pidades silmas hiljuti avaldatud avamere taastuvenergia strateegiat, kuidas avamere taastuvad energiaallikad võiksid aidata kaasa taastuvallikatest toodetud vesiniku laiemale arengule ja kasutuselevõtule;

| 25. | rõhutab võimalust kujundada mõningad olemasolevad tööstusalad ümber taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise rajatisteks; rõhutab vajadust kavandada sellist tööstusalade ümberkujundamist avalikult koos töötajate ja nende ametiühingutega, andes – muu hulgas töötajatele – võimaluse kasutusest kõrvaldatud alasid seaduslikul viisil ühiselt uuesti avada, näiteks vesiniku tootmiseks; |
| --- | --- |

25.

rõhutab võimalust kujundada mõningad olemasolevad tööstusalad ümber taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise rajatisteks; rõhutab vajadust kavandada sellist tööstusalade ümberkujundamist avalikult koos töötajate ja nende ametiühingutega, andes – muu hulgas töötajatele – võimaluse kasutusest kõrvaldatud alasid seaduslikul viisil ühiselt uuesti avada, näiteks vesiniku tootmiseks;

| 26. | märgib, et üleminek kliimaneutraalsele energiasüsteemile peaks olema hoolikalt kavandatud, võttes arvesse praeguseid lähtepunkte ja taristut, mis võivad liikmesriigiti erineda; rõhutab, et liikmesriigid peaksid olema oma riikliku vesinikumajanduse arengut toetavate meetmete, sealhulgas riigiabimeetmete kavandamisel paindlikud; palub komisjonil sellega seoses anda rohkem teavet kavandatud diferentseerimise ja toetusmeetmete paindlikkuse kohta; |
| --- | --- |

26.

märgib, et üleminek kliimaneutraalsele energiasüsteemile peaks olema hoolikalt kavandatud, võttes arvesse praeguseid lähtepunkte ja taristut, mis võivad liikmesriigiti erineda; rõhutab, et liikmesriigid peaksid olema oma riikliku vesinikumajanduse arengut toetavate meetmete, sealhulgas riigiabimeetmete kavandamisel paindlikud; palub komisjonil sellega seoses anda rohkem teavet kavandatud diferentseerimise ja toetusmeetmete paindlikkuse kohta;

| 27. | rõhutab vesiniku tootmiseks vajalike loodusvarade, näiteks vee, märkimisväärset hulka ja probleeme, mida see võib põhjustada veepuuduse all kannatavatele ELi piirkondadele; rõhutab, kui oluline on suurendada ressursitõhusust, minimeerida mõju piirkondlikule veevarustusele, tagada vesiniku tootmiseks kasutatavate ressursside ja maa hoolikas majandamine ning vältida vee, õhu või pinnase saastamist, metsade hävitamist või bioloogilise mitmekesisuse vähenemist vesinikuga seotud tootmisahela tõttu; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vesiniku tootmiseks vajalike loodusvarade, näiteks vee, märkimisväärset hulka ja probleeme, mida see võib põhjustada veepuuduse all kannatavatele ELi piirkondadele; rõhutab, kui oluline on suurendada ressursitõhusust, minimeerida mõju piirkondlikule veevarustusele, tagada vesiniku tootmiseks kasutatavate ressursside ja maa hoolikas majandamine ning vältida vee, õhu või pinnase saastamist, metsade hävitamist või bioloogilise mitmekesisuse vähenemist vesinikuga seotud tootmisahela tõttu;

Kodanike kaasamine

Kodanike kaasamine

| 28. | rõhutab, et kodanike kaasamine mängib energiasüsteemi õiglase, eduka, osaluspõhise ja kaasava ümberkujundamise juures olulist rolli; rõhutab seetõttu, kui oluline on tagada, et kõik sidusrühmad jagavad integreeritud süsteemi kulusid ja sellest saadavat kasu; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et kodanike kaasamine mängib energiasüsteemi õiglase, eduka, osaluspõhise ja kaasava ümberkujundamise juures olulist rolli; rõhutab seetõttu, kui oluline on tagada, et kõik sidusrühmad jagavad integreeritud süsteemi kulusid ja sellest saadavat kasu;

| 29. | rõhutab, et vesiniku tootmisse võib kaasata taastuvenergiakogukonnad; tuletab meelde kohustust tagada neile toetav raamistik vastavalt direktiivile (EL) 2019/944 (19) ning nõuab, et neile antaks samad eelised nagu teistele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et vesiniku tootmisse võib kaasata taastuvenergiakogukonnad; tuletab meelde kohustust tagada neile toetav raamistik vastavalt direktiivile (EL) 2019/944 (19

| 30. | rõhutab, et nõuetekohaselt toimiva ELi vesinikuturu tagamiseks on vaja erioskustega inimesi, eriti ohutust silmas pidades; rõhutab tugeva avaliku ja tasuta kutseõppesüsteemi vajalikkust; kutsub komisjoni üles võtma vastu tegevuskava, mille eesmärk on suunata liikmesriike koostama ja haldama spetsiaalseid koolitusprogramme töötajatele, inseneridele, tehnikutele ja üldsusele, ning looma multidistsiplinaarseid õppeprogramme majandusteadlastele, teadlastele ja üliõpilastele; rõhutab, et rohkem tuleb ära teha võrdsete võimaluste edendamiseks vesinikusektoris, ning nõuab, et käivitataks naiste tööhõivele, koolitusele ja arengule keskenduv ELi algatus, et teha kindlaks ja kõrvaldada tõkked ning luua võrgustikke ja mudeleid; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et nõuetekohaselt toimiva ELi vesinikuturu tagamiseks on vaja erioskustega inimesi, eriti ohutust silmas pidades; rõhutab tugeva avaliku ja tasuta kutseõppesüsteemi vajalikkust; kutsub komisjoni üles võtma vastu tegevuskava, mille eesmärk on suunata liikmesriike koostama ja haldama spetsiaalseid koolitusprogramme töötajatele, inseneridele, tehnikutele ja üldsusele, ning looma multidistsiplinaarseid õppeprogramme majandusteadlastele, teadlastele ja üliõpilastele; rõhutab, et rohkem tuleb ära teha võrdsete võimaluste edendamiseks vesinikusektoris, ning nõuab, et käivitataks naiste tööhõivele, koolitusele ja arengule keskenduv ELi algatus, et teha kindlaks ja kõrvaldada tõkked ning luua võrgustikke ja mudeleid;

| 31. | peab kahetsusväärseks, et koolitus-, täiendusõppe- ja ümberõppestrateegiad ning õiglane üleminek vesinikuga ümberkäimiseks valmis tööjõule ei ole ELi vesinikustrateegias seni mingit rolli mänginud; rõhutab, kui oluline on säilitada ja kasutada olemasolevates tööstusharudes hõivatud tehniliste oskustega töötajate potentsiaali, ning tuletab meelde töötajate õigust saada tööajal koolitust ja täiendada oskusi, tagades neile sel ajal töötasu; |
| --- | --- |

31.

peab kahetsusväärseks, et koolitus-, täiendusõppe- ja ümberõppestrateegiad ning õiglane üleminek vesinikuga ümberkäimiseks valmis tööjõule ei ole ELi vesinikustrateegias seni mingit rolli mänginud; rõhutab, kui oluline on säilitada ja kasutada olemasolevates tööstusharudes hõivatud tehniliste oskustega töötajate potentsiaali, ning tuletab meelde töötajate õigust saada tööajal koolitust ja täiendada oskusi, tagades neile sel ajal töötasu;

| 32. | kutsub komisjoni üles koostama andmeid tööstuse ning transpordi- ja energeetikavaldkonna ümberkujundamise võimalike mõjude, võimaluste ja probleemide kohta seoses vesiniku ulatuslikuma kasutamisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama selles osas koos tööstuse ja ametiühingutega valdkondlikke ümberkujundamisstrateegiaid; teeb ettepaneku käivitada oskuste pakti raames vesiniku alane ELi oskuste partnerlus; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles koostama andmeid tööstuse ning transpordi- ja energeetikavaldkonna ümberkujundamise võimalike mõjude, võimaluste ja probleemide kohta seoses vesiniku ulatuslikuma kasutamisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama selles osas koos tööstuse ja ametiühingutega valdkondlikke ümberkujundamisstrateegiaid; teeb ettepaneku käivitada oskuste pakti raames vesiniku alane ELi oskuste partnerlus;

Vesinikutaristu

Vesinikutaristu

| 33. | rõhutab pakilist vajadust arendada välja vesiniku tootmise, säilitamise ja transpordi taristu, stimuleerida piisava suutlikkuse loomist ning arendada nõudlust ja pakkumist paralleelselt; rõhutab samuti mittediskrimineeriva juurdepääsuga vesinikuvõrkude arendamise tähtsust; märgib sünergiaga seotud eeliseid, mis tulenevad vesinikutootmise ja -taristu kombineerimisest paindlike ja mitut energialiiki kasutavate süsteemide muude aspektidega, nagu elektrolüüsi käigus tekkiva heitsoojuse kasutamine kaugkütteks; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle muuta üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitlevat määrust; tunnustab vesiniku kui spetsiaalse energiataristu kategooria lisamist ning märgib, et need vesinikurajatised võivad olla uued või maagaasi sektori ümberkujundatud rajatised või nende kahe kombinatsioon; võtab lisaks teadmiseks hiljuti välja pakutud juhtimissüsteemi vesinikukäitajaid hõlmava taristu kavandamiseks; |
| --- | --- |

33.

rõhutab pakilist vajadust arendada välja vesiniku tootmise, säilitamise ja transpordi taristu, stimuleerida piisava suutlikkuse loomist ning arendada nõudlust ja pakkumist paralleelselt; rõhutab samuti mittediskrimineeriva juurdepääsuga vesinikuvõrkude arendamise tähtsust; märgib sünergiaga seotud eeliseid, mis tulenevad vesinikutootmise ja -taristu kombineerimisest paindlike ja mitut energialiiki kasutavate süsteemide muude aspektidega, nagu elektrolüüsi käigus tekkiva heitsoojuse kasutamine kaugkütteks; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle muuta üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitlevat määrust; tunnustab vesiniku kui spetsiaalse energiataristu kategooria lisamist ning märgib, et need vesinikurajatised võivad olla uued või maagaasi sektori ümberkujundatud rajatised või nende kahe kombinatsioon; võtab lisaks teadmiseks hiljuti välja pakutud juhtimissüsteemi vesinikukäitajaid hõlmava taristu kavandamiseks;

| 34. | märgib, et paralleelselt esimeses etapis tööstusklastritele keskendumisega tuleks juba kavandada, reguleerida ja arendada välja taristu vesiniku pikemate vahemaade taha ülekandmiseks ja hoiustamiseks ning piisav rahaline toetus sellele taristule, et tagada vesiniku kasutuselevõtt paljudes sektorites; väljendab sellega seoses heameelt vesinikutaristu tulevase lisamise üle ELi kavadesse, nagu kümneaastased võrgu arengukavad; |
| --- | --- |

34.

märgib, et paralleelselt esimeses etapis tööstusklastritele keskendumisega tuleks juba kavandada, reguleerida ja arendada välja taristu vesiniku pikemate vahemaade taha ülekandmiseks ja hoiustamiseks ning piisav rahaline toetus sellele taristule, et tagada vesiniku kasutuselevõtt paljudes sektorites; väljendab sellega seoses heameelt vesinikutaristu tulevase lisamise üle ELi kavadesse, nagu kümneaastased võrgu arengukavad;

| 35. | rõhutab läbipaistva, kaasava ja teaduspõhise tulevase taristu ja integreeritud võrguplaneerimise tähtsust, juhindudes sellistest avaliku sektori asutustest nagu Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER) ning kaasates sidusrühmi ja teadusasutusi; soovitab sellega seoses teha tasuvusarvutused taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise, transpordi ja hoiustamise taristu asukoha kohta ning uurida vajadust ehitada uusi taristuid, et vältida kasutuskõlbmatuid varasid, avaldada positiivset mõju elatusvahenditele ja ökosüsteemidele ning minimeerida tarbijate kulusid, võttes arvesse nende konkreetseid vajadusi; rõhutab rahalist kasu, mis kaasneb vesiniku tootmise rajatiste paigutamisega taastuvenergia tootmiskohtade lähedusse või samadesse kohtadesse, kus asuvad tarbimisüksused, eriti väiketarbijate ja tööstusklastrite jaoks, ning erinevate nõudlussektorite ühendamisega; rõhutab samuti piirkondade ja liikmesriikide vahelise piiriülese koostöö tähtsust, toetamaks projekte, mis suurendaksid varustuskindlust, luues ELi vesinikumagistraali, mis peaks tagama liikmesriikide võrkude vastastikuse seotuse ja koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

35.

rõhutab läbipaistva, kaasava ja teaduspõhise tulevase taristu ja integreeritud võrguplaneerimise tähtsust, juhindudes sellistest avaliku sektori asutustest nagu Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER) ning kaasates sidusrühmi ja teadusasutusi; soovitab sellega seoses teha tasuvusarvutused taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise, transpordi ja hoiustamise taristu asukoha kohta ning uurida vajadust ehitada uusi taristuid, et vältida kasutuskõlbmatuid varasid, avaldada positiivset mõju elatusvahenditele ja ökosüsteemidele ning minimeerida tarbijate kulusid, võttes arvesse nende konkreetseid vajadusi; rõhutab rahalist kasu, mis kaasneb vesiniku tootmise rajatiste paigutamisega taastuvenergia tootmiskohtade lähedusse või samadesse kohtadesse, kus asuvad tarbimisüksused, eriti väiketarbijate ja tööstusklastrite jaoks, ning erinevate nõudlussektorite ühendamisega; rõhutab samuti piirkondade ja liikmesriikide vahelise piiriülese koostöö tähtsust, toetamaks projekte, mis suurendaksid varustuskindlust, luues ELi vesinikumagistraali, mis peaks tagama liikmesriikide võrkude vastastikuse seotuse ja koostalitlusvõime;

| 36. | ergutab komisjoni ja liikmesriike hindama teaduspõhiselt võimalust anda olemasolevatele gaasijuhtmetele uus otstarve puhta vesiniku transportimiseks ja vesiniku maa-aluseks hoiustamiseks, võttes arvesse mitmesuguseid tegureid, nagu tasuvusanalüüs, seda nii tehnilis-majanduslikust kui ka regulatiivsest seisukohast, süsteemi üldine integreerimine ja pikaajaline kulutõhusus; märgib, et juba olemasolevale või arendatavale sobiva asukohaga gaasitaristule uue otstarbe andmine võiks maksimeerida kulutõhusust, minimeerida maa ja ressursside kasutamist ja investeerimiskulusid ning minimeerida sotsiaalset mõju; rõhutab, et gaasitaristule uue otstarbe andmine võib olla oluline vesiniku kasutamiseks heitemahukate tööstusharude prioriteetsetes sektorites, sealhulgas ühenduste loomiseks tööstusalade ja mitmeliigilise transpordi keskuste vahel, pidades silmas vajadust transportida vesinikku kõige tõhusamate vahenditega; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et mis tahes võimalik tulevane gaasitaristu oleks sobiv ka puhta vesiniku jaoks; kutsub komisjoni üles hindama, kus vesiniku segamist praegu kasutatakse, ning hindama teaduslikult nõudlust selle järele tõendatud tööstuslike vesinikuvajaduste rahuldamiseks, samuti selle eeliseid ja puudusi, et teha kindlaks taristuvajadused, vältides samas kasutuskõlbmatuid varasid; |
| --- | --- |

36.

ergutab komisjoni ja liikmesriike hindama teaduspõhiselt võimalust anda olemasolevatele gaasijuhtmetele uus otstarve puhta vesiniku transportimiseks ja vesiniku maa-aluseks hoiustamiseks, võttes arvesse mitmesuguseid tegureid, nagu tasuvusanalüüs, seda nii tehnilis-majanduslikust kui ka regulatiivsest seisukohast, süsteemi üldine integreerimine ja pikaajaline kulutõhusus; märgib, et juba olemasolevale või arendatavale sobiva asukohaga gaasitaristule uue otstarbe andmine võiks maksimeerida kulutõhusust, minimeerida maa ja ressursside kasutamist ja investeerimiskulusid ning minimeerida sotsiaalset mõju; rõhutab, et gaasitaristule uue otstarbe andmine võib olla oluline vesiniku kasutamiseks heitemahukate tööstusharude prioriteetsetes sektorites, sealhulgas ühenduste loomiseks tööstusalade ja mitmeliigilise transpordi keskuste vahel, pidades silmas vajadust transportida vesinikku kõige tõhusamate vahenditega; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et mis tahes võimalik tulevane gaasitaristu oleks sobiv ka puhta vesiniku jaoks; kutsub komisjoni üles hindama, kus vesiniku segamist praegu kasutatakse, ning hindama teaduslikult nõudlust selle järele tõendatud tööstuslike vesinikuvajaduste rahuldamiseks, samuti selle eeliseid ja puudusi, et teha kindlaks taristuvajadused, vältides samas kasutuskõlbmatuid varasid;

| 37. | rõhutab vajadust reguleerida vesinikutaristut, eelkõige seoses selle käitamise ja energiavõrku ühendamisega, ning vajadust säilitada eraldamine vesinikuturgude kujundamise juhtpõhimõttena, võttes samas arvesse, et vesinikuturg tuleb alles välja arendada; rõhutab, et eraldamisel on võtmeroll tagamaks, et innovaatilised uued tooted tuuakse energiaturule kõige kulutõhusamal viisil; märgib, et mis tahes erand sellest regulatiivsest põhimõttest keskpikas perspektiivis tooks lõpptarbijatele kaasa tarbetult suured kulud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama selged suunised uute ja uue kasutusotstarbega torujuhtmete omandiõiguse kohta, et tagada planeerimiskindlus; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust reguleerida vesinikutaristut, eelkõige seoses selle käitamise ja energiavõrku ühendamisega, ning vajadust säilitada eraldamine vesinikuturgude kujundamise juhtpõhimõttena, võttes samas arvesse, et vesinikuturg tuleb alles välja arendada; rõhutab, et eraldamisel on võtmeroll tagamaks, et innovaatilised uued tooted tuuakse energiaturule kõige kulutõhusamal viisil; märgib, et mis tahes erand sellest regulatiivsest põhimõttest keskpikas perspektiivis tooks lõpptarbijatele kaasa tarbetult suured kulud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama selged suunised uute ja uue kasutusotstarbega torujuhtmete omandiõiguse kohta, et tagada planeerimiskindlus;

| 38. | rõhutab mitmeliigiliste mere- ja siseveesadamate olulist strateegilist rolli vesiniku impordi, tootmise, hoiustamise, tarnimise ja kasutamise uuenduskeskustena; rõhutab, et vaja on ruumi sadamataristu jaoks ja investeeringuid sellesse, et edendada uute heitevabade ja vähese heitega tehnoloogiate kasutamist riikide rannikualadel ja sadamates ning luua mitmeliigilistes transpordikoridorides tööstuslik vesiniku väärtusahel; |
| --- | --- |

38.

rõhutab mitmeliigiliste mere- ja siseveesadamate olulist strateegilist rolli vesiniku impordi, tootmise, hoiustamise, tarnimise ja kasutamise uuenduskeskustena; rõhutab, et vaja on ruumi sadamataristu jaoks ja investeeringuid sellesse, et edendada uute heitevabade ja vähese heitega tehnoloogiate kasutamist riikide rannikualadel ja sadamates ning luua mitmeliigilistes transpordikoridorides tööstuslik vesiniku väärtusahel;

Vesinikunõudlus

Vesinikunõudlus

| 39. | tunnistab, et vesinikunõudlus peaks keskenduma sektoritele, kus vesiniku kasutamine on peaaegu konkurentsivõimeline või kus ei saa praegu muude tehnoloogiliste lahendustega CO2 heidet vähendada; nõustub komisjoniga, et vesinikunõudluse peamised juhtivad turud on tööstus, lennu-, mere- ja raskeveokitransport; on veendunud, et nende sektorite jaoks tuleks ELi tasandil kehtestada nõudluse arendamise, investeeringute ja teadusuuringute vajaduste tegevuskavad, lähtudes sõltumatutest teadusuuringutest ja koostöös sotsiaalpartneritega, võttes arvesse liikmesriikide konkreetset olukorda ja piirkondlikke erinevusi seoses vesiniku kasutuselevõtu, tehnoloogilise valmisoleku ja taristuga; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et vesinikunõudlus peaks keskenduma sektoritele, kus vesiniku kasutamine on peaaegu konkurentsivõimeline või kus ei saa praegu muude tehnoloogiliste lahendustega CO2

| 40. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon kaalub erinevaid nõudluspoolele suunatud stiimuleid; nõustub komisjoniga, et üleminekuperioodil võiks kaaluda nõudlusele suunatud meetmeid ja selgeid stiimuleid vesiniku rakendamiseks ja kasutamiseks lõpptarbijasektorites, et tekitada nõudlus vesiniku järele – näiteks taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamise kvoodid teatavates konkreetsetes sektorites, Euroopa Investeerimispanga tagatised, et vähendada kaasinvesteeringute esialgset riski, kuni need on kulude poolest konkurentsivõimelised, ja finantsvahendid, sealhulgas CO2 heite hinnavahelepingud projektide jaoks, mille puhul kasutatakse taastuvallikatest toodetud või vähese CO2-heitega vesinikku –, et edendada CO2 heite vähendamist vesiniku abil, kus see on hädavajalik, et säilitada lõppkasutajate konkurentsivõime; märgib vajadust tagada, et hüvitis jääb proportsionaalseks, ning vältida topelttoetuste andmist nii tootmise kui ka kasutamise jaoks, kunstlike vajaduste tekitamist ja põhjendamatuid turumoonutusi; nõuab CO2 heite hinnavahelepingute katseprojekti kiiret väljatöötamist, eriti puhta terase jaoks; rõhutab, et kestlike lahenduste, näiteks ehituseks või renoveerimiseks mõeldud keskkonnahoidliku terase riigihanked võivad samuti aidata kaasa reaalse ja prognoositava nõudluse tekkimisele; rõhutab, et nõudlusele suunatud meetmed peaksid olema kooskõlas muude poliitikameetmetega ja neile tuleks teha põhjalik mõjuhinnang, et vältida negatiivset mõju energiamahukatele tööstusharudele, mis peavad toime tulema rahvusvahelise konkurentsiga; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon kaalub erinevaid nõudluspoolele suunatud stiimuleid; nõustub komisjoniga, et üleminekuperioodil võiks kaaluda nõudlusele suunatud meetmeid ja selgeid stiimuleid vesiniku rakendamiseks ja kasutamiseks lõpptarbijasektorites, et tekitada nõudlus vesiniku järele – näiteks taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamise kvoodid teatavates konkreetsetes sektorites, Euroopa Investeerimispanga tagatised, et vähendada kaasinvesteeringute esialgset riski, kuni need on kulude poolest konkurentsivõimelised, ja finantsvahendid, sealhulgas CO2

2

2

2

| 41. | märgib, et mõnes praegustest õigusraamistikest esineb takistusi vesiniku kasutamisele; ergutab komisjoni ja liikmesriike neid õigusraamistikke kohandama, et stimuleerida vesinikunõudlust ja kõrvaldada takistavad asjaolud, nagu õiguskindlusetus; |
| --- | --- |

41.

märgib, et mõnes praegustest õigusraamistikest esineb takistusi vesiniku kasutamisele; ergutab komisjoni ja liikmesriike neid õigusraamistikke kohandama, et stimuleerida vesinikunõudlust ja kõrvaldada takistavad asjaolud, nagu õiguskindlusetus;

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks Euroopa uue tööstusstrateegia ajakohastamise ja rakendamise osana taastuvallikatest toodetud vesiniku tehnoloogiate juhtivaid turge ning nende kasutamist kliimaneutraalses tootmises, eriti terase-, tsemendi- ja keemiatööstuses; kutsub komisjoni üles hindama võimalust tunnustada taastuvallikatest toodetud vesiniku abil toodetud terast positiivse panusena kogu sõidukipargi CO2 heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamisse; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon esitaks peatselt ELi puhta terase strateegia, mis peaks asjakohaselt keskenduma taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamisele; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks Euroopa uue tööstusstrateegia ajakohastamise ja rakendamise osana taastuvallikatest toodetud vesiniku tehnoloogiate juhtivaid turge ning nende kasutamist kliimaneutraalses tootmises, eriti terase-, tsemendi- ja keemiatööstuses; kutsub komisjoni üles hindama võimalust tunnustada taastuvallikatest toodetud vesiniku abil toodetud terast positiivse panusena kogu sõidukipargi CO2

| 43. | tuletab meelde, et transpordisektor tekitab veerandi ELi CO2 heitest ja see on ainus sektor, kus heitkoguseid ei ole võrreldes 1990. aasta lähtetasemega vähendatud; rõhutab vesiniku potentsiaali olla üks vahendeist, mida kasutatakse eri transpordiliikide CO2 heite vähendamiseks, eriti nende liikide korral, kus täielik elektrifitseerimine on raskendatud või ei ole veel võimalik; rõhutab, et vesiniku kasutamise suurendamiseks transpordisektoris on vaja võtta kasutusele tankimistaristu; rõhutab sellega seoses üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) määruse (20) ja alternatiivkütuste taristu direktiivi läbivaatamise tähtsust, et tagada avalike vesinikutanklate kättesaadavus kogu ELis, lisades konkreetsed eesmärgid vesinikutaristu integreerimiseks transpordisüsteemidesse; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle arendada säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames vesinikutanklate taristut ning vaadata läbi alternatiivkütuste taristu direktiiv; rõhutab lisaks vajadust luua koostoime TEN-T, TEN-E ja alternatiivkütuste strateegia vahel, mis tooks kaasa vesinikutanklate järkjärgulise kasutuselevõtmise, millega kaasnevad olulised tehnilised nõuded ja riskihindamisel põhinevad harmoneeritud standardid; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et transpordisektor tekitab veerandi ELi CO2

2

20

| 44. | rõhutab, et vesiniku omaduste tõttu on see hea lahendus fossiilkütuste asendamiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks teatavate transpordiliikide puhul; rõhutab, et vesiniku kasutamine selle puhtal kujul või sünteetilise kütuse või biopetrooleumina on oluline vahend lennunduses fossiilse petrooleumi asendamisel; rõhutab lisaks, et piiratud ulatuses kasutatakse vesinikku juba praegu transpordisektoris, eelkõige maanteetranspordis, ühistranspordis ja raudteesektori teatavates osades, eelkõige seal, kus liini elektrifitseerimine ei ole majanduslikult otstarbekas; rõhutab, et vaja on rangemaid õigusakte, mille abil õhutada heitevabade kütuste ning muude puhaste tehnoloogiate, sealhulgas taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamist ja, kui need on kord täielikult kättesaadavad, hakata neid võimaluse korral kasutama raskeveokite ning lennunduse ja meretranspordi jaoks; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et vesiniku omaduste tõttu on see hea lahendus fossiilkütuste asendamiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks teatavate transpordiliikide puhul; rõhutab, et vesiniku kasutamine selle puhtal kujul või sünteetilise kütuse või biopetrooleumina on oluline vahend lennunduses fossiilse petrooleumi asendamisel; rõhutab lisaks, et piiratud ulatuses kasutatakse vesinikku juba praegu transpordisektoris, eelkõige maanteetranspordis, ühistranspordis ja raudteesektori teatavates osades, eelkõige seal, kus liini elektrifitseerimine ei ole majanduslikult otstarbekas; rõhutab, et vaja on rangemaid õigusakte, mille abil õhutada heitevabade kütuste ning muude puhaste tehnoloogiate, sealhulgas taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamist ja, kui need on kord täielikult kättesaadavad, hakata neid võimaluse korral kasutama raskeveokite ning lennunduse ja meretranspordi jaoks;

| 45. | palub komisjonil suurendada säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames teadusuuringuid ja investeeringuid ning hinnata, kas taastuvenergia direktiiv tuleb läbi vaadata, et tagada kõigile transpordis kasutatavatele taastuvenergia lahendustele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil suurendada säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames teadusuuringuid ja investeeringuid ning hinnata, kas taastuvenergia direktiiv tuleb läbi vaadata, et tagada kõigile transpordis kasutatavatele taastuvenergia lahendustele võrdsed võimalused;

Teadus- ja arendustegevus, innovatsioon ja finantseerimine

Teadus- ja arendustegevus, innovatsioon ja finantseerimine

| 46. | rõhutab, kui olulised on teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon kogu väärtusahelas ning tööstuslikus mastaabis näidisprojektide, sealhulgas katseprojektide läbiviimine ja nende vastuvõtt turul, et muuta taastuvallikatest toodetud vesinik konkurentsivõimeliseks ja taskukohaseks ning viia lõpule energiasüsteemi integreerimine, tagades samas geograafilise tasakaalu ja pöörates erilist tähelepanu CO2-mahukatele piirkondadele; kutsub komisjoni üles stimuleerima suuremahuliste suure mõjuga projektide elluviimisega seotud teadus- ja innovatsioonialaseid jõupingutusi, et tagada tehnoloogiasiire kogu vesiniku väärtusahela ulatuses; väljendab sellega seoses heameelt liikuvuslaborite käivitamise üle ELi linnades, et edendada alternatiivkütuste kasutamisel põhineva säästva ühistranspordi eksperimente, ning ergutab vesiniku kasutamist ühena neis eksperimentides kasutatavatest kütustest; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, kui olulised on teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon kogu väärtusahelas ning tööstuslikus mastaabis näidisprojektide, sealhulgas katseprojektide läbiviimine ja nende vastuvõtt turul, et muuta taastuvallikatest toodetud vesinik konkurentsivõimeliseks ja taskukohaseks ning viia lõpule energiasüsteemi integreerimine, tagades samas geograafilise tasakaalu ja pöörates erilist tähelepanu CO2

| 47. | rõhutab, et tuleb investeerida märkimisväärsed rahasummad, et arendada ja suurendada taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmisvõimsust, muuta see konkurentsivõimeliseks ja edendada vesinikulahendusi, mis on sageli alles väljatöötamise varajases etapis, mis nõuaks ka taastuvallikatest toodetud vesinikuga seotud investeeringute riskide vähendamist, näiteks hinnavahelepingute kaudu; rõhutab, et ELi programmidel ja rahastamisvahenditel, nagu taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, programm „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastu, programm „InvestEU“, sealhulgas uus ELi strateegiliste investeeringute poliitikaharu, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, õiglase ülemineku fond ja HKSi innovatsioonifond, on etendada keskne roll kogu ELis vesinikumajanduse sidusa arengu soodustamisel; rõhutab lisaks kohalike ja piirkondlike avaliku ja erasektori partnerluste olulist rolli vesinikutehnoloogia hoogsamal arendamisel ja kasutuselevõtul; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et tuleb investeerida märkimisväärsed rahasummad, et arendada ja suurendada taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmisvõimsust, muuta see konkurentsivõimeliseks ja edendada vesinikulahendusi, mis on sageli alles väljatöötamise varajases etapis, mis nõuaks ka taastuvallikatest toodetud vesinikuga seotud investeeringute riskide vähendamist, näiteks hinnavahelepingute kaudu; rõhutab, et ELi programmidel ja rahastamisvahenditel, nagu taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, programm „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastu, programm „InvestEU“, sealhulgas uus ELi strateegiliste investeeringute poliitikaharu, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, õiglase ülemineku fond ja HKSi innovatsioonifond, on etendada keskne roll kogu ELis vesinikumajanduse sidusa arengu soodustamisel; rõhutab lisaks kohalike ja piirkondlike avaliku ja erasektori partnerluste olulist rolli vesinikutehnoloogia hoogsamal arendamisel ja kasutuselevõtul;

| 48. | rõhutab vajadust tagada kõigi olemasolevate investeerimisfondide, programmide ja rahastamisvahendite vaheline sünergia, et tagada avaliku ja erasektori koostöö investeeringute puhul paljudesse erinevatesse projektidesse; võtab murega teadmiseks puhta energia tehnoloogiatega seotud teadus- ja innovatsioonitegevustesse tehtavate investeeringute vähenemise, nagu näitas 2020. aasta aruanne energialiidu olukorra kohta; |
| --- | --- |

48.

rõhutab vajadust tagada kõigi olemasolevate investeerimisfondide, programmide ja rahastamisvahendite vaheline sünergia, et tagada avaliku ja erasektori koostöö investeeringute puhul paljudesse erinevatesse projektidesse; võtab murega teadmiseks puhta energia tehnoloogiatega seotud teadus- ja innovatsioonitegevustesse tehtavate investeeringute vähenemise, nagu näitas 2020. aasta aruanne energialiidu olukorra kohta;

| 49. | kutsub komisjoni üles töötama välja taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku kooskõlastatud investeerimisstrateegia, mis on kooskõlas riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiatega, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtekohti; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles töötama välja taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku kooskõlastatud investeerimisstrateegia, mis on kooskõlas riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiatega, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtekohti;

| 50. | kutsub komisjoni üles asetama selles strateegias rõhku VKEde olulisele rollile; rõhutab vajadust lisada regulatiivsed kaitsemeetmed ning tagada juurdepääs rahastamisele ja innovatsioonivaradele, nagu inkubaatorid ja ühised uurimisprojektid, et idufirmad ja VKEd saaksid vesinikutööstuses kanda kinnitada; kutsub komisjoni üles tagama selliste ettevõtete võrdne juurdepääs turule ja hõlbustama nende turulepääsu ning soodustama nende osalemist, muu hulgas määrates nad proaktiivselt ümarlaudade koosseisu ja kaasates nad avaliku konsultatsiooni protsessidesse; kutsub komisjoni üles hindama VKEde vajadusi ning nende tootmisprotsesside ja energiavarustuse CO2 heite vesiniku abil vähendamise kulusid ning jälgima nende edusamme, kasutades sobivat põhiliste tulemusnäitajate kogumit, et toetada tõenditel põhinevat poliitikakujundamist; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles asetama selles strateegias rõhku VKEde olulisele rollile; rõhutab vajadust lisada regulatiivsed kaitsemeetmed ning tagada juurdepääs rahastamisele ja innovatsioonivaradele, nagu inkubaatorid ja ühised uurimisprojektid, et idufirmad ja VKEd saaksid vesinikutööstuses kanda kinnitada; kutsub komisjoni üles tagama selliste ettevõtete võrdne juurdepääs turule ja hõlbustama nende turulepääsu ning soodustama nende osalemist, muu hulgas määrates nad proaktiivselt ümarlaudade koosseisu ja kaasates nad avaliku konsultatsiooni protsessidesse; kutsub komisjoni üles hindama VKEde vajadusi ning nende tootmisprotsesside ja energiavarustuse CO2

| 51. | rõhutab, et EL on elektrolüüsiseadmete tootmises juhtpositsioonil ning peab seda konkurentsieelist säilitama ja edendama; on veendunud, et tehnoloogia valmidusastme suurendamiseks peaksid ELi teadus- ja arendustegevuse jõupingutused keskenduma paljudele võimalikele uutele taastuvallikatest toodetud vesiniku allikatele ja tehnoloogiatele, nagu fotosünteesi abil, vetikatest või merevee elektrolüüsi teel saadav vesinik; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et EL on elektrolüüsiseadmete tootmises juhtpositsioonil ning peab seda konkurentsieelist säilitama ja edendama; on veendunud, et tehnoloogia valmidusastme suurendamiseks peaksid ELi teadus- ja arendustegevuse jõupingutused keskenduma paljudele võimalikele uutele taastuvallikatest toodetud vesiniku allikatele ja tehnoloogiatele, nagu fotosünteesi abil, vetikatest või merevee elektrolüüsi teel saadav vesinik;

| 52. | väljendab heameelt Euroopa saastevaba vesiniku liidu, muude taastuvallikatest toodetud vesiniku alaste algatuste ja ühenduste, Euroopa vesinikufoorumi ja üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide üle, mis on olulised vahendid taastuvallikatest toodetud vesinikku investeerimise suurendamiseks; julgustab liikmesriike, komisjoni ja ettevõtjaid vabastama kiiresti üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide pakutavad võimalused, et toetada ELi vesinikumajanduse jaoks olulisi projekte; nõuab pragmaatilist käsitust, mis hõlbustaks nende projektide heakskiitmist; väljendab samuti heameelt komisjoni kava üle vaadata läbi keskkonnakaitse- ja energiavaldkonna riigiabi suuniseid, et hõlbustada vesiniku tootmist ja selle kiiret vastuvõttu turul; |
| --- | --- |

52.

väljendab heameelt Euroopa saastevaba vesiniku liidu, muude taastuvallikatest toodetud vesiniku alaste algatuste ja ühenduste, Euroopa vesinikufoorumi ja üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide üle, mis on olulised vahendid taastuvallikatest toodetud vesinikku investeerimise suurendamiseks; julgustab liikmesriike, komisjoni ja ettevõtjaid vabastama kiiresti üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide pakutavad võimalused, et toetada ELi vesinikumajanduse jaoks olulisi projekte; nõuab pragmaatilist käsitust, mis hõlbustaks nende projektide heakskiitmist; väljendab samuti heameelt komisjoni kava üle vaadata läbi keskkonnakaitse- ja energiavaldkonna riigiabi suuniseid, et hõlbustada vesiniku tootmist ja selle kiiret vastuvõttu turul;

| 53. | julgustab Euroopa saastevaba vesiniku liitu töötama koostöös Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõttega (FCH ühisettevõte) välja investeerimis- ja projektikava, mis tagaks vesinikueesmärkide võimalikult kiire elluviimise; rõhutab, et Euroopa saastevaba vesiniku liit peaks keskenduma taastuvallikatest toodetud vesiniku arendamisele ja tegutsema selgelt ELi 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkide saavutamise nimel; rõhutab, et Euroopa saastevaba vesiniku liit peaks tagama ka kõigi asjaomaste ELi sidusrühmade, sealhulgas taastuvenergia tootjate, teadlaste, sõltumatute ekspertide, mõttekodade, keskkonnaalaste valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tasakaalustatud esindatuse; rõhutab, et Euroopa saastevaba vesiniku liidu otsuste tegemise menetlust tuleks parandada läbipaistvuse ja kaasavuse seisukohast ning et seda protsessi peaks juhtima komisjon ja toetama teadusekspertidest koosnev sõltumatu organ, ning selle eesmärk peaks olema määrata kindlaks ülemineku viisid ja anda suuniseid vesinikunõudluse osas; võtab teadmiseks praegused viivitused Euroopa saastevaba vesiniku liidu töö kasutamisel ja nõuab tungivalt, et komisjon protsessi kiirendaks; |
| --- | --- |

53.

julgustab Euroopa saastevaba vesiniku liitu töötama koostöös Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõttega (FCH ühisettevõte) välja investeerimis- ja projektikava, mis tagaks vesinikueesmärkide võimalikult kiire elluviimise; rõhutab, et Euroopa saastevaba vesiniku liit peaks keskenduma taastuvallikatest toodetud vesiniku arendamisele ja tegutsema selgelt ELi 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkide saavutamise nimel; rõhutab, et Euroopa saastevaba vesiniku liit peaks tagama ka kõigi asjaomaste ELi sidusrühmade, sealhulgas taastuvenergia tootjate, teadlaste, sõltumatute ekspertide, mõttekodade, keskkonnaalaste valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tasakaalustatud esindatuse; rõhutab, et Euroopa saastevaba vesiniku liidu otsuste tegemise menetlust tuleks parandada läbipaistvuse ja kaasavuse seisukohast ning et seda protsessi peaks juhtima komisjon ja toetama teadusekspertidest koosnev sõltumatu organ, ning selle eesmärk peaks olema määrata kindlaks ülemineku viisid ja anda suuniseid vesinikunõudluse osas; võtab teadmiseks praegused viivitused Euroopa saastevaba vesiniku liidu töö kasutamisel ja nõuab tungivalt, et komisjon protsessi kiirendaks;

| 54. | väljendab heameelt FCH ühisettevõtte uuendamise üle programmi „Euroopa horisont“ raames; rõhutab ühisettevõtte töö olulisust ja palub komisjonil kasutada teda vesiniku pädevuskeskusena ning tagada talle piisavad rahalised vahendid, et ta saaks täita oma rolli Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et ühisettevõte peaks edendama teadus- ja arendustegevust kogu väärtusahela ulatuses, et tagada vesiniku rahastamisvahendite kulutõhus kasutamine ja parem kooskõlastamine; rõhutab, et ühisettevõte peaks saavutama koostoime transpordisektori ühisettevõtetega, et edendada piisavat integratsiooni vesinikutehnoloogia ning transporditaristu ja -teenuste vahel; kutsub komisjoni üles kasutama FCH ühisettevõttest saadud kogemusi ja stimuleerima edasisi teadusuuringuid kütuseelementide ja vesinikuenergia tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

54.

väljendab heameelt FCH ühisettevõtte uuendamise üle programmi „Euroopa horisont“ raames; rõhutab ühisettevõtte töö olulisust ja palub komisjonil kasutada teda vesiniku pädevuskeskusena ning tagada talle piisavad rahalised vahendid, et ta saaks täita oma rolli Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel; rõhutab, et ühisettevõte peaks edendama teadus- ja arendustegevust kogu väärtusahela ulatuses, et tagada vesiniku rahastamisvahendite kulutõhus kasutamine ja parem kooskõlastamine; rõhutab, et ühisettevõte peaks saavutama koostoime transpordisektori ühisettevõtetega, et edendada piisavat integratsiooni vesinikutehnoloogia ning transporditaristu ja -teenuste vahel; kutsub komisjoni üles kasutama FCH ühisettevõttest saadud kogemusi ja stimuleerima edasisi teadusuuringuid kütuseelementide ja vesinikuenergia tehnoloogiate valdkonnas;

| 55. | nõuab, et komisjon hindaks vesiniku kasutuselevõtu võimalikku lisamist Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas toimuva partnerluse (PRIMA) üldeesmärkidesse kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ prioriteetidega, et tugevdada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi kogu Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

55.

nõuab, et komisjon hindaks vesiniku kasutuselevõtu võimalikku lisamist Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas toimuva partnerluse (PRIMA) üldeesmärkidesse kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ prioriteetidega, et tugevdada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust ning arendada teadmisi ja ühiseid uuenduslikke lahendusi kogu Vahemere piirkonnas;

Rahvusvaheline koostöö vesiniku valdkonnas

Rahvusvaheline koostöö vesiniku valdkonnas

| 56. | rõhutab, et ELi juhtiv roll vesinikutehnoloogiate tootmisel annab võimaluse edendada ELi tööstuse juhtpositsiooni ja innovatsiooni ülemaailmsel tasandil, tugevdades samal ajal ELi rolli ülemaailmse liidrina kliimavaldkonnas; rõhutab, et esmatähtsaks tuleks pidada vesiniku tarneahela rajamist ELis, et suurendada esmategutsejate eeliseid, tööstuse konkurentsivõimet ja energiavarustuskindlust; rõhutab seda silmas pidades eesmärki suurendada kodumaist vesinikutootmist, tunnistades samas, et liikmesriigid võivad vastavalt oma vajadustele uurida ka võimalust importida energiat, vesinikku ja vesiniku pooltooteid naaberpiirkondadest ja kolmandatest riikidest, et täita suurenevat kodumaist nõudlust vesiniku järele; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et ELi juhtiv roll vesinikutehnoloogiate tootmisel annab võimaluse edendada ELi tööstuse juhtpositsiooni ja innovatsiooni ülemaailmsel tasandil, tugevdades samal ajal ELi rolli ülemaailmse liidrina kliimavaldkonnas; rõhutab, et esmatähtsaks tuleks pidada vesiniku tarneahela rajamist ELis, et suurendada esmategutsejate eeliseid, tööstuse konkurentsivõimet ja energiavarustuskindlust; rõhutab seda silmas pidades eesmärki suurendada kodumaist vesinikutootmist, tunnistades samas, et liikmesriigid võivad vastavalt oma vajadustele uurida ka võimalust importida energiat, vesinikku ja vesiniku pooltooteid naaberpiirkondadest ja kolmandatest riikidest, et täita suurenevat kodumaist nõudlust vesiniku järele;

| 57. | kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles asuma avatud ja konstruktiivsesse dialoogi, et seada sisse vastastikku kasulik koostöö ja partnerlused naaberpiirkondadega, nagu Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja idapartnerluse riigid, kaitstes ELi strateegilisi huvisid ja nii ELi kui ka tema partnerite energiajulgeolekut; rõhutab, et see koostöö aitaks teadmussiirde kaudu luua saastevaba ja uue tehnoloogia turgusid, edendada üleminekut taastuvenergiale ja saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärke; rõhutab vajadust vältida keskkonnamõjude, sealhulgas kasvuhoonegaaside heite ümberpaigutamist ja mis tahes viivitust elektrivõrgu CO2 heite vähendamisel ELi mittekuuluvates riikides; |
| --- | --- |

57.

kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles asuma avatud ja konstruktiivsesse dialoogi, et seada sisse vastastikku kasulik koostöö ja partnerlused naaberpiirkondadega, nagu Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja idapartnerluse riigid, kaitstes ELi strateegilisi huvisid ja nii ELi kui ka tema partnerite energiajulgeolekut; rõhutab, et see koostöö aitaks teadmussiirde kaudu luua saastevaba ja uue tehnoloogia turgusid, edendada üleminekut taastuvenergiale ja saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärke; rõhutab vajadust vältida keskkonnamõjude, sealhulgas kasvuhoonegaaside heite ümberpaigutamist ja mis tahes viivitust elektrivõrgu CO2

| 58. | rõhutab, et vesiniku valdkonnas kolmandate riikidega, eelkõige Ühendkuningriigi, Euroopa Majanduspiirkonna, energiaühenduse ja USAga tehtavat rahvusvahelist koostööd, mis on sisse seatud vastastikku järgitavate eeskirjade ja põhimõtete alusel, nagu kolmandate isikute juurdepääs, omandisuhete eraldamine, läbipaistvus ja mittediskrimineerivad tariifid, tuleks edasi arendada, et tugevdada siseturgu ja energiajulgeolekut; rõhutab, et tuleks vältida koostööd kolmandate riikidega, kelle suhtes kohaldatakse ELi piiravaid meetmeid, näiteks majandussanktsioone, ning riikidega, kes ei taga ohutus-, keskkonna- ja läbipaistvusnõuete järgimist, või kui selline koostöö kahjustaks ELi ja liikmesriikide julgeolekut; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et vesiniku valdkonnas kolmandate riikidega, eelkõige Ühendkuningriigi, Euroopa Majanduspiirkonna, energiaühenduse ja USAga tehtavat rahvusvahelist koostööd, mis on sisse seatud vastastikku järgitavate eeskirjade ja põhimõtete alusel, nagu kolmandate isikute juurdepääs, omandisuhete eraldamine, läbipaistvus ja mittediskrimineerivad tariifid, tuleks edasi arendada, et tugevdada siseturgu ja energiajulgeolekut; rõhutab, et tuleks vältida koostööd kolmandate riikidega, kelle suhtes kohaldatakse ELi piiravaid meetmeid, näiteks majandussanktsioone, ning riikidega, kes ei taga ohutus-, keskkonna- ja läbipaistvusnõuete järgimist, või kui selline koostöö kahjustaks ELi ja liikmesriikide julgeolekut;

| 59. | rõhutab, et EL peaks propageerima oma vesinikustandardeid ja kestlikkuse kriteeriume rahvusvaheliselt; nõuab seda silmas pidades, et koostataks rahvusvahelised standardid ning loodaks ühised määratlused ja metoodikad iga toodetud vesinikuühiku üldiste heitkoguste kindlaksmääramiseks, samuti rahvusvahelised kestlikkuse kriteeriumid, mis on vesinikuimpordi ja vesiniku pooltoodete impordi eeltingimuseks; rõhutab, et igasuguse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimiseks tuleks kogu vesiniku import sertifitseerida samal viisil nagu ELis toodetud vesinik, sealhulgas tootmine ja transport, ning see peaks olema kooskõlas Euroopa Liidu tulevase piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga; kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles investeerima sadamate ja piiriüleste ühenduste vajalikku taristusse ja olemasoleva taristu ümberkujundamisse taastuvallikatest toodetud vesiniku impordi jaoks; ergutab komisjoni edendama euro kui võrdlusvaluuta rolli rahvusvahelises vesinikukaubanduses; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et EL peaks propageerima oma vesinikustandardeid ja kestlikkuse kriteeriume rahvusvaheliselt; nõuab seda silmas pidades, et koostataks rahvusvahelised standardid ning loodaks ühised määratlused ja metoodikad iga toodetud vesinikuühiku üldiste heitkoguste kindlaksmääramiseks, samuti rahvusvahelised kestlikkuse kriteeriumid, mis on vesinikuimpordi ja vesiniku pooltoodete impordi eeltingimuseks; rõhutab, et igasuguse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimiseks tuleks kogu vesiniku import sertifitseerida samal viisil nagu ELis toodetud vesinik, sealhulgas tootmine ja transport, ning see peaks olema kooskõlas Euroopa Liidu tulevase piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga; kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles investeerima sadamate ja piiriüleste ühenduste vajalikku taristusse ja olemasoleva taristu ümberkujundamisse taastuvallikatest toodetud vesiniku impordi jaoks; ergutab komisjoni edendama euro kui võrdlusvaluuta rolli rahvusvahelises vesinikukaubanduses;

| 60. | on seisukohal, et vesinikust peaks saama ELi rahvusvahelise koostöö element, muu hulgas Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) töö, teaduskoostöö, kliima- ja energiadiplomaatia ning Euroopa naabruspoliitika raames; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et vesinikust peaks saama ELi rahvusvahelise koostöö element, muu hulgas Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) töö, teaduskoostöö, kliima- ja energiadiplomaatia ning Euroopa naabruspoliitika raames;

Vesiniku roll integreeritud energiasüsteemis

Vesiniku roll integreeritud energiasüsteemis

| 61. | rõhutab vajadust integreeritud energiasüsteemi järele, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid; väljendab sellega seoses heameelt vesiniku lisamise üle komisjoni energiasüsteemi integreerimise strateegiasse; usub, et energiasektorite ja -kandjate integreerimine ning elektri-, kütte-, gaasi- ja vesinikuvõrkude sidus kavandamine on kasulik kestlikkuse, energiasüsteemi ümberkujundamise ning hästi toimiva vesiniku- ja energiaturu seisukohast; on seisukohal, et rohkem rõhku tuleb panna innovatiivsetele projektidele, mille puhul kombineeritakse elektri, vesiniku ja soojuse tootmine ja taaskasutamine; |
| --- | --- |

61.

rõhutab vajadust integreeritud energiasüsteemi järele, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid; väljendab sellega seoses heameelt vesiniku lisamise üle komisjoni energiasüsteemi integreerimise strateegiasse; usub, et energiasektorite ja -kandjate integreerimine ning elektri-, kütte-, gaasi- ja vesinikuvõrkude sidus kavandamine on kasulik kestlikkuse, energiasüsteemi ümberkujundamise ning hästi toimiva vesiniku- ja energiaturu seisukohast; on seisukohal, et rohkem rõhku tuleb panna innovatiivsetele projektidele, mille puhul kombineeritakse elektri, vesiniku ja soojuse tootmine ja taaskasutamine;

| 62. | märgib, et vesinikumajanduse areng võib aidata kaasa tasakaalustamatuse vähendamisele energiasüsteemis tervikuna; kordab, et vesinik võib täita olulist rolli energia salvestamisel, et kompenseerida taastuvenergia pakkumise ja nõudluse kõikumisi; rõhutab seetõttu, et vesiniku transpordi- ja hoiustamistaristu arendamist tuleb kavandada, aimates ette energiatootmisrajatiste arendamise vajadust, et tagada tehniline ja majanduslik optimeerimine; |
| --- | --- |

62.

märgib, et vesinikumajanduse areng võib aidata kaasa tasakaalustamatuse vähendamisele energiasüsteemis tervikuna; kordab, et vesinik võib täita olulist rolli energia salvestamisel, et kompenseerida taastuvenergia pakkumise ja nõudluse kõikumisi; rõhutab seetõttu, et vesiniku transpordi- ja hoiustamistaristu arendamist tuleb kavandada, aimates ette energiatootmisrajatiste arendamise vajadust, et tagada tehniline ja majanduslik optimeerimine;

| 63. | rõhutab, et vaja on kaugeleulatuvat ja ajakohast strateegiat vesiniku kasutamise abil energia salvestamiseks uuenduslikes tööstus- ja liikuvuse lahendustes; märgib siiski, et vesiniku kasutamine energia salvestamiseks ei ole suurte tootmiskulude tõttu veel konkurentsivõimeline ning et vesiniku abil energia salvestamisega seotud energiakaod on nn edasi-tagasi tsükli puhul hinnanguliselt umbes 60 %; rõhutab seetõttu veel kord vajadust vähendada taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise kulusid ning edendada kogu energiasüsteemis võrdseid võimalusi paindlikkuse ja tasakaalustavate lahenduste jaoks; ergutab komisjoni seetõttu analüüsima vesiniku hoiustamise võimalusi ja mahtusid; märgib, et vesiniku hoiustamisel võib kehtida mitu vastuolulist regulatiivset korda, nimelt gaasi ja elektri säilitamise kohta, ning rõhutab seetõttu vajadust seda aspekti asjakohastes õigusaktides samuti selgitada; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et vaja on kaugeleulatuvat ja ajakohast strateegiat vesiniku kasutamise abil energia salvestamiseks uuenduslikes tööstus- ja liikuvuse lahendustes; märgib siiski, et vesiniku kasutamine energia salvestamiseks ei ole suurte tootmiskulude tõttu veel konkurentsivõimeline ning et vesiniku abil energia salvestamisega seotud energiakaod on nn edasi-tagasi tsükli puhul hinnanguliselt umbes 60 %; rõhutab seetõttu veel kord vajadust vähendada taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise kulusid ning edendada kogu energiasüsteemis võrdseid võimalusi paindlikkuse ja tasakaalustavate lahenduste jaoks; ergutab komisjoni seetõttu analüüsima vesiniku hoiustamise võimalusi ja mahtusid; märgib, et vesiniku hoiustamisel võib kehtida mitu vastuolulist regulatiivset korda, nimelt gaasi ja elektri säilitamise kohta, ning rõhutab seetõttu vajadust seda aspekti asjakohastes õigusaktides samuti selgitada;

o

o o

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon kõigile ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

64.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon kõigile ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 324, 1.10.2020, lk 41.

1

(2)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

2

(3)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

3

(4)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

4

(5)  ELT L 169, 7.6.2014, lk 108.

5

(6)  ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.

6

(7)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

7

(8)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

8

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0198.

9

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0199.

10

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0078.

12

(13)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 116.

13

(14)  ELT C 345, 16.10.2020, lk 80.

14

(15)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 10.

15

(16)  Komisjoni määratluse kohaselt tähendab saastevaba vesinik vesinikku, mis on toodetud vee elektrolüüsil taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriga. Vesinikku võib toota ka biogaasi reformimise või biomassi biokeemilise muundamise teel, kui see toimub kooskõlas kestlikkusnõuetega.

16

(17)  Komisjoni sõnul hõlmab nn vähese CO2 heitega vesinik fossiilkütusepõhist vesinikku koos CO2 sidumisega, ja elektripõhist vesinikku, ning selle kogu olelusringi kasvuhoonegaaside heide on praeguste meetoditega toodetud vesinikuga võrreldes oluliselt väiksem.

17

2

2

(18)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

20

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/70

---

P9_TA(2021)0242

Inimõiguste kaitse ja ELi rändealane välispoliitika

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon inimõiguste kaitse ja ELi rändealase välispoliitika kohta (2020/2116(INI))

(2022/C 15/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artikleid 13 ja 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artikleid 13 ja 14,

| — | võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 1966. aasta rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, eelkõige selle artiklit 3, ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, eelkõige selle artiklit 3, ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Palermo protokolle inimkaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Palermo protokolle inimkaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 3. augusti 2015. aasta aruannet inimõiguste edendamise ja kaitse kohta, sealhulgas rändajate inimõiguste edendamise võimaluste ja vahendite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 3. augusti 2015. aasta aruannet inimõiguste edendamise ja kaitse kohta, sealhulgas rändajate inimõiguste edendamise võimaluste ja vahendite kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2016. aasta resolutsiooni 71/1 pagulasi ja rändajaid käsitleva New Yorgi deklaratsiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2016. aasta resolutsiooni 71/1 pagulasi ja rändajaid käsitleva New Yorgi deklaratsiooni kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2017. aasta resolutsiooni 72/179 rändajate kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2017. aasta resolutsiooni 72/179 rändajate kaitse kohta,

| — | võttes arvesse erinevate rahvusvaheliste inimõiguste mehhanismide tööd, sealhulgas ÜRO eriraportööri aruandeid rändajate inimõiguste kohta, eelkõige tema 8. mai 2015. aasta Euroopa Liidu välispiiri haldamist ja selle mõju rändajatele käsitleva piirkondliku uuringu järelaruannet, samuti tema 2020. aasta mais avaldatud aruannet rändajate ühinemisvabaduse kohta, ning teiste eriraportööride vastavaid aruandeid, inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ja teiste aluslepingutega seotud organite tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse erinevate rahvusvaheliste inimõiguste mehhanismide tööd, sealhulgas ÜRO eriraportööri aruandeid rändajate inimõiguste kohta, eelkõige tema 8. mai 2015. aasta Euroopa Liidu välispiiri haldamist ja selle mõju rändajatele käsitleva piirkondliku uuringu järelaruannet, samuti tema 2020. aasta mais avaldatud aruannet rändajate ühinemisvabaduse kohta, ning teiste eriraportööride vastavaid aruandeid, inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ja teiste aluslepingutega seotud organite tööd,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo tööd ja aruandeid, sealhulgas soovituslikke põhimõtteid ja suuniseid inimõiguste austamise kohta rahvusvahelistel piiridel ja aruannet transiidiriikides asuvate rändajate olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo tööd ja aruandeid, sealhulgas soovituslikke põhimõtteid ja suuniseid inimõiguste austamise kohta rahvusvahelistel piiridel ja aruannet transiidiriikides asuvate rändajate olukorra kohta,

| — | võttes arvesse 2018. aastal toimunud ÜRO Peaassambleel vastu võetud ülemaailmset turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet ning ülemaailmset pagulasi käsitlevat kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aastal toimunud ÜRO Peaassambleel vastu võetud ülemaailmset turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet ning ülemaailmset pagulasi käsitlevat kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse komitee ja rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri 26. mai 2020. aasta ühissuuniseid, mis käsitlevad COVID-19 pandeemia mõju rändajate inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse komitee ja rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri 26. mai 2020. aasta ühissuuniseid, mis käsitlevad COVID-19 pandeemia mõju rändajate inimõigustele,

| — | võttes arvesse Dhaka põhimõtteid võõrtöötajate vastutustundliku värbamise ja kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Dhaka põhimõtteid võõrtöötajate vastutustundliku värbamise ja kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 79 ja 80, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 79 ja 80,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 656/2014, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri koordineeritava operatiivkoostöö raames toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (1). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 656/2014, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri koordineeritava operatiivkoostöö raames toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (1).

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti asjaomaseid aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti asjaomaseid aruandeid,

| — | võttes arvesse uut rände- ja varjupaigalepet, mille kohta tegi komisjon ettepaneku 23. septembril 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut rände- ja varjupaigalepet, mille kohta tegi komisjon ettepaneku 23. septembril 2020. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. novembril 2020 heaks kiidetud järeldusi ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) kohta ning lisatud ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. novembril 2020 heaks kiidetud järeldusi ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) kohta ning lisatud ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024“ (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024“ (JOIN(2020)0005),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatist rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatist rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta (COM(2011)0743),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta (COM(2016)0385),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti ELi arengukoostöö õigustepõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti ELi arengukoostöö õigustepõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi (SWD(2014)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist uue rände- ja varjupaigaleppe kohta (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist uue rände- ja varjupaigaleppe kohta (COM(2020)0609),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 3. veebruari 2017. aasta Malta deklaratsiooni rände välisaspektide kohta: Vahemere keskosa rändetee küsimusega tegelemine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete 3. veebruari 2017. aasta Malta deklaratsiooni rände välisaspektide kohta: Vahemere keskosa rändetee küsimusega tegelemine,

| — | võttes arvesse 25. novembri 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava (GAP III) – ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimusuurendamiseks ELi välistegevuses“ (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. novembri 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava (GAP III) – ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimusuurendamiseks ELi välistegevuses“ (SWD(2020)0284),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004),

| — | võttes arvesse 3. oktoobril 2016. aastal allkirjastatud Afganistani ja ELi vahelist ühiste edasiste sammude teemalist rändeküsimusi käsitlevat kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobril 2016. aastal allkirjastatud Afganistani ja ELi vahelist ühiste edasiste sammude teemalist rändeküsimusi käsitlevat kokkulepet,

| — | võttes arvesse ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse muid mitteametlikke kokkuleppeid, eelkõige kokkuleppeid Gambiaga (kindlakstegemise ja tagasipöördumisega seotud head tavad, mis jõustusid 16. novembril 2018), Bangladeshiga (standardse töökorra kohta, mis lepiti kokku 2017. aasta septembris), Etioopiaga (vastuvõtumenetluse kohta, milles lepiti kokku 5. veebruaril 2018), Guineaga (alates 2017. aasta juulist kehtivad head tavad) ja Côte d’Ivoire’iga (alates 2018. aasta oktoobrist kehtivad head tavad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muid mitteametlikke kokkuleppeid, eelkõige kokkuleppeid Gambiaga (kindlakstegemise ja tagasipöördumisega seotud head tavad, mis jõustusid 16. novembril 2018), Bangladeshiga (standardse töökorra kohta, mis lepiti kokku 2017. aasta septembris), Etioopiaga (vastuvõtumenetluse kohta, milles lepiti kokku 5. veebruaril 2018), Guineaga (alates 2017. aasta juulist kehtivad head tavad) ja Côte d’Ivoire’iga (alates 2018. aasta oktoobrist kehtivad head tavad),

| — | võttes arvesse oma varasemaid rändeteemalisi resolutsioone, eelkõige 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (2), 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (3), 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (4), ning 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitlus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid rändeteemalisi resolutsioone, eelkõige 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (2), 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (3), 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (4), ning 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitlus (5),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (6),

| — | võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid rändajate inimõiguste olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid rändajate inimõiguste olukorra kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist „Komisjoni suunised ebaseaduslikule piiriületusele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasaaitamise määratlemist ja tõkestamist käsitlevate ELi normide rakendamise kohta“ (C(2020)6470), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist „Komisjoni suunised ebaseaduslikule piiriületusele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasaaitamise määratlemist ja tõkestamist käsitlevate ELi normide rakendamise kohta“ (C(2020)6470),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni arengu tulemuslikkuse ja abi tõhususe parandamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni arengu tulemuslikkuse ja abi tõhususe parandamise kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0060/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0060/2021),

| A. | arvestades, et ränne on ülemaailmne nähtus, mida võimendavad üleilmastumine, suurenevad konfliktid, ebavõrdsus, kliimamuutused ja keskkonna kahjustamine; arvestades, et pagulaste ja rändajate õiguste järkjärguline, normatiivne areng kaasaegses rahvusvahelises inimõigustealases raamistikus, sõltumata nende õiguslikust seisundist, on inimkonna arengu ja kollektiivse uhkuse allikas; arvestades, et rändajad ja eelkõige põgenikud on siiski jätkuvalt vähimkaitstud ja ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade hulgas kogu maailmas ning nende õigusi rikutakse endiselt; arvestades, et naised, lapsed ja puuetega inimesed on kõige kaitsetumad rändajad; arvestades, et ränne on paljude inimeste jaoks jätkuvalt kannatuste, diskrimineerimise ja vägivallaga täidetud kogemus; arvestades, et tuhanded rändajad on rändeteel elu kaotanud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ränne on ülemaailmne nähtus, mida võimendavad üleilmastumine, suurenevad konfliktid, ebavõrdsus, kliimamuutused ja keskkonna kahjustamine; arvestades, et pagulaste ja rändajate õiguste järkjärguline, normatiivne areng kaasaegses rahvusvahelises inimõigustealases raamistikus, sõltumata nende õiguslikust seisundist, on inimkonna arengu ja kollektiivse uhkuse allikas; arvestades, et rändajad ja eelkõige põgenikud on siiski jätkuvalt vähimkaitstud ja ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade hulgas kogu maailmas ning nende õigusi rikutakse endiselt; arvestades, et naised, lapsed ja puuetega inimesed on kõige kaitsetumad rändajad; arvestades, et ränne on paljude inimeste jaoks jätkuvalt kannatuste, diskrimineerimise ja vägivallaga täidetud kogemus; arvestades, et tuhanded rändajad on rändeteel elu kaotanud;

| B. | arvestades, et ränne on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks olnud ja on jätkuvalt ühteaegu probleem ja šanss; arvestades, et oma geograafilise asukoha tõttu eesliinile kuuluvatel liikmesriikidel lasub ebaproportsionaalselt suur vastutus; arvestades, et vastutus peab käima käsikäes solidaarsusega; arvestades, et Euroopa Liidul, mis on nii väljarände kui ka sisserände ajalooline piirkond ja ühendus, mida seovad sellised põhiväärtused nagu inimväärikus, vabadus ja inimõigused ja mis on üks maailma suurimaid rahastajaid, mis toetab kestlikku arengut ja põgenikke, tegeleb rännet mõjutavate teguritega ning töötab mitmepoolsete foorumite kaudu püsivate lahenduste leidmise nimel, on eriline kohustus austada, kaitsta ja edendada rändajate õigusi, eelkõige oma välissuhetes; arvestades, et kõigi rändajate inimväärikus peab olema tähelepanu keskmes kõigis asjaomastes Euroopa poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ränne on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks olnud ja on jätkuvalt ühteaegu probleem ja šanss; arvestades, et oma geograafilise asukoha tõttu eesliinile kuuluvatel liikmesriikidel lasub ebaproportsionaalselt suur vastutus; arvestades, et vastutus peab käima käsikäes solidaarsusega; arvestades, et Euroopa Liidul, mis on nii väljarände kui ka sisserände ajalooline piirkond ja ühendus, mida seovad sellised põhiväärtused nagu inimväärikus, vabadus ja inimõigused ja mis on üks maailma suurimaid rahastajaid, mis toetab kestlikku arengut ja põgenikke, tegeleb rännet mõjutavate teguritega ning töötab mitmepoolsete foorumite kaudu püsivate lahenduste leidmise nimel, on eriline kohustus austada, kaitsta ja edendada rändajate õigusi, eelkõige oma välissuhetes; arvestades, et kõigi rändajate inimväärikus peab olema tähelepanu keskmes kõigis asjaomastes Euroopa poliitikavaldkondades;

| C. | arvestades, et terviklik lähenemine rändele ja varjupaigasüsteemile nõuab Euroopa rändepoliitika välismõõtme tugevdamist; arvestades, et välismõõtme mõju sõltub suurel määral ühismeetmetest ELi tasandil ja tegevuse koordineerimisest välispartneritega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et terviklik lähenemine rändele ja varjupaigasüsteemile nõuab Euroopa rändepoliitika välismõõtme tugevdamist; arvestades, et välismõõtme mõju sõltub suurel määral ühismeetmetest ELi tasandil ja tegevuse koordineerimisest välispartneritega;

| D. | arvestades, et 2017. aasta juunis vastu võetud Euroopa arengukonsensuses rõhutatakse, et hästi hallatud ränne ja liikuvus võib avaldada soodsat mõju kaasavale majanduskasvule ja kestlikule arengule vastavalt kestliku arengu tegevuskavale 2030; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aasta juunis vastu võetud Euroopa arengukonsensuses rõhutatakse, et hästi hallatud ränne ja liikuvus võib avaldada soodsat mõju kaasavale majanduskasvule ja kestlikule arengule vastavalt kestliku arengu tegevuskavale 2030;

| E. | arvestades, et kogu maailmast, sealhulgas ELi välispiirilt tuleb üha enam teateid inimõiguste rikkumistest ning rahvusvahelise humanitaar- ja/või pagulasõiguse rikkumistest, nagu tagasi- ja väljasaatmine, rändajate tagasisaatmine ja vägivaldne ründamine, meelevaldne ja tähtajatu kinnipidamine ebainimlikes tingimustes, ärakasutamine, piinamine ja muu väärkohtlemine, sealhulgas vägistamine, kadumine ja surm; arvestades, et liikmesriikidel on kohustus austada liidu õigust, inimõigusi ja rahvusvahelist õigust ning humanitaar- ja pagulasõigust; arvestades, et komisjon peab tagama, et liikmesriigid täidaksid oma humanitaar- ja inimõiguste alaseid kohustusi, ning algatama rikkumismenetlused, kui neid ei täideta; arvestades, et komisjon ei ole veel reageerinud tõendatud või väidetavatele tagasisaatmise juhtumitele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kogu maailmast, sealhulgas ELi välispiirilt tuleb üha enam teateid inimõiguste rikkumistest ning rahvusvahelise humanitaar- ja/või pagulasõiguse rikkumistest, nagu tagasi- ja väljasaatmine, rändajate tagasisaatmine ja vägivaldne ründamine, meelevaldne ja tähtajatu kinnipidamine ebainimlikes tingimustes, ärakasutamine, piinamine ja muu väärkohtlemine, sealhulgas vägistamine, kadumine ja surm; arvestades, et liikmesriikidel on kohustus austada liidu õigust, inimõigusi ja rahvusvahelist õigust ning humanitaar- ja pagulasõigust; arvestades, et komisjon peab tagama, et liikmesriigid täidaksid oma humanitaar- ja inimõiguste alaseid kohustusi, ning algatama rikkumismenetlused, kui neid ei täideta; arvestades, et komisjon ei ole veel reageerinud tõendatud või väidetavatele tagasisaatmise juhtumitele;

| F. | arvestades, et merepääste on rahvusvahelisest õigusest tulenev juriidiline kohustus, eelkõige vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artiklile 98, mis nõuab abi andmist kõigile merehädalistele; arvestades, et piirihaldussuutlikkuse suurendamist ning ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja salakaubaveo vastu võitlemist ei tohiks kasutada rändajate ega neid abistavate isikute kriminaliseerimiseks; arvestades, et komisjon on palunud liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, kasutada direktiivi 2002/90/EÜ (8) (kaasaaitamist käsitlev direktiiv) artikli 1 lõiget 2; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et merepääste on rahvusvahelisest õigusest tulenev juriidiline kohustus, eelkõige vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artiklile 98, mis nõuab abi andmist kõigile merehädalistele; arvestades, et piirihaldussuutlikkuse suurendamist ning ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja salakaubaveo vastu võitlemist ei tohiks kasutada rändajate ega neid abistavate isikute kriminaliseerimiseks; arvestades, et komisjon on palunud liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, kasutada direktiivi 2002/90/EÜ (8) (kaasaaitamist käsitlev direktiiv) artikli 1 lõiget 2;

| G. | arvestades, et komisjoni 2011. aasta teatises rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta viidatakse rändajakesksele lähenemisviisile, kus inimõigused on kesksel kohal, et tugevdada rändajate põhiõiguste ja inimõiguste austamist nii päritolu-, transiidi- kui ka sihtriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni 2011. aasta teatises rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta viidatakse rändajakesksele lähenemisviisile, kus inimõigused on kesksel kohal, et tugevdada rändajate põhiõiguste ja inimõiguste austamist nii päritolu-, transiidi- kui ka sihtriikides;

| H. | arvestades, et komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatises Euroopa rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi põhimõtetele tugineva uue kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta Euroopa rände tegevuskava raames rõhutatakse, et rändeküsimused on ELi välissuhete prioriteetide seas esikohal; arvestades, et see raamistik nõuab kolmandate riikidega, eeskätt Euroopa naaberriikidega, tihedamat koostööd partnerluste kaudu, mille eesmärk on tagada koostöö rände haldamisel, hoida tõhusalt ära ebaseaduslikku rännet ja võtta tagasi ebaseaduslikke rändajaid, sealhulgas positiivsete ja negatiivsete stiimulitega, mis lähtuvad ELi pädevuses olevatest erinevatest poliitikavaldkondadest (sh naabruspoliitika, arenguabi, kaubandus, liikuvus, energia, julgeolek ja digitaalpoliitika), mis kõik on suunatud sama eesmärgi saavutamisele; arvestades, et kõikidel sellistel partnerlussuhetel peab olema selge õiguslik alus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatises Euroopa rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi põhimõtetele tugineva uue kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta Euroopa rände tegevuskava raames rõhutatakse, et rändeküsimused on ELi välissuhete prioriteetide seas esikohal; arvestades, et see raamistik nõuab kolmandate riikidega, eeskätt Euroopa naaberriikidega, tihedamat koostööd partnerluste kaudu, mille eesmärk on tagada koostöö rände haldamisel, hoida tõhusalt ära ebaseaduslikku rännet ja võtta tagasi ebaseaduslikke rändajaid, sealhulgas positiivsete ja negatiivsete stiimulitega, mis lähtuvad ELi pädevuses olevatest erinevatest poliitikavaldkondadest (sh naabruspoliitika, arenguabi, kaubandus, liikuvus, energia, julgeolek ja digitaalpoliitika), mis kõik on suunatud sama eesmärgi saavutamisele; arvestades, et kõikidel sellistel partnerlussuhetel peab olema selge õiguslik alus;

| I. | arvestades, et komisjon esitas oma 2016. aasta teatises kolmandate riikidega tehtava koostöö kolm peamist eesmärki: inimeste elu päästmine Vahemere piirkonnas, päritolu- ja transiidiriikidesse tagasipöördumise määra suurendamine ning rändajatele ja pagulastele kodu lähedal püsimise võimaldamine ja ohtlike reiside vältimine; arvestades, et 2016. aasta teatises mainitakse ebaseadusliku rände vastu võitlemist liidu prioriteedina ja esitatakse lähenemisviis „vähema eest vähem“, kusjuures komisjon väljendab valmisolekut kohaldada kõiki ELi vahendeid ja meetmeid, välja arvatud humanitaarabi, negatiivsete stiimulitena tagasivõtmise ja piirikontrolli vallas kolmandate riikidega koostöö saavutamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon esitas oma 2016. aasta teatises kolmandate riikidega tehtava koostöö kolm peamist eesmärki: inimeste elu päästmine Vahemere piirkonnas, päritolu- ja transiidiriikidesse tagasipöördumise määra suurendamine ning rändajatele ja pagulastele kodu lähedal püsimise võimaldamine ja ohtlike reiside vältimine; arvestades, et 2016. aasta teatises mainitakse ebaseadusliku rände vastu võitlemist liidu prioriteedina ja esitatakse lähenemisviis „vähema eest vähem“, kusjuures komisjon väljendab valmisolekut kohaldada kõiki ELi vahendeid ja meetmeid, välja arvatud humanitaarabi, negatiivsete stiimulitena tagasivõtmise ja piirikontrolli vallas kolmandate riikidega koostöö saavutamiseks;

| J. | tuletab meelde, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemine on ühine ülesanne, mis nõuab koostööd ja koordineerimist kolmandate riikidega; arvestades, et ELi uues tegevuskavas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks on eesmärgiks võetud ELi ja kolmandate riikide koostöö edendamine konkreetsete partnerluste abil, mis on loodud rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks, eelkõige tihedama koostöö kaudu nende kolmandate riikidega, mis on selles valdkonnas keskse tähtsusega; arvestades, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastases võitluses on keskne roll Europolil; |
| --- | --- |

J.

tuletab meelde, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemine on ühine ülesanne, mis nõuab koostööd ja koordineerimist kolmandate riikidega; arvestades, et ELi uues tegevuskavas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks on eesmärgiks võetud ELi ja kolmandate riikide koostöö edendamine konkreetsete partnerluste abil, mis on loodud rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks, eelkõige tihedama koostöö kaudu nende kolmandate riikidega, mis on selles valdkonnas keskse tähtsusega; arvestades, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastases võitluses on keskne roll Europolil;

| K. | arvestades, et koostöö kolmandate riikidega on oluline inimkaubanduse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks; arvestades, et rändeteid võivad ära kasutada inimkaubandusvõrgustikud; arvestades, et inimkaubandusel on ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja tütarlastele, kuna nemad moodustavad valdava osa inimkaubanduse ohvritest ning kannatavad rändeteedel vägivalla ja ärakasutamise all; arvestades, et inimkaubanduse tõkestamiseks võetavad meetmed ei tohiks kahjustada inimkaubanduse ohvrite, rändajate, pagulaste ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õigusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et koostöö kolmandate riikidega on oluline inimkaubanduse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks; arvestades, et rändeteid võivad ära kasutada inimkaubandusvõrgustikud; arvestades, et inimkaubandusel on ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja tütarlastele, kuna nemad moodustavad valdava osa inimkaubanduse ohvritest ning kannatavad rändeteedel vägivalla ja ärakasutamise all; arvestades, et inimkaubanduse tõkestamiseks võetavad meetmed ei tohiks kahjustada inimkaubanduse ohvrite, rändajate, pagulaste ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õigusi;

| L. | arvestades, et alates 2016. aastast on EL ja eraldi mõni liikmesriik mitmekordistanud mitteametlike lepingute ja kokkulepete arvu kolmandate riikidega, eesmärgiga tugevdada nende tegevussuutlikkust piirikontrolli ja -halduse alal ning inimkaubandusevastases võitluses; arvestades, et need lepingud ja kokkulepped hõlmavad ka tagasisaatmist ja -võtmist kolmandate riikidega ning nende hulka kuuluvad rändealased ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, kokkulepped ühiseks edasiseks tegevuseks, standardsed töökorrad ja head tavad ning politseikoostöö lepingud; arvestades, et sarnaselt ametlikele tagasivõtulepingutele kinnitavad need mitteametlikud kokkulepped riikide kohustust võtta tagasi oma kodanikud (või muud isikud) ja rakendada menetlusi tagasisaatmiste korraldamiseks; arvestades, et alates 2016. aastast on EL sõlminud vähemalt 11 mitteametlikku lepingut, kuid ainult ühe uue tagasivõtulepingu; arvestades, et ELi ja kolmandate riikide vahelised mitteametlikud kokkulepped ei kindlusta prognoositavat poliitikat ega stabiilset ja ühtset õigusraamistikku ebaseadusliku rände küsimustes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alates 2016. aastast on EL ja eraldi mõni liikmesriik mitmekordistanud mitteametlike lepingute ja kokkulepete arvu kolmandate riikidega, eesmärgiga tugevdada nende tegevussuutlikkust piirikontrolli ja -halduse alal ning inimkaubandusevastases võitluses; arvestades, et need lepingud ja kokkulepped hõlmavad ka tagasisaatmist ja -võtmist kolmandate riikidega ning nende hulka kuuluvad rändealased ühisdeklaratsioonid, vastastikuse mõistmise memorandumid, kokkulepped ühiseks edasiseks tegevuseks, standardsed töökorrad ja head tavad ning politseikoostöö lepingud; arvestades, et sarnaselt ametlikele tagasivõtulepingutele kinnitavad need mitteametlikud kokkulepped riikide kohustust võtta tagasi oma kodanikud (või muud isikud) ja rakendada menetlusi tagasisaatmiste korraldamiseks; arvestades, et alates 2016. aastast on EL sõlminud vähemalt 11 mitteametlikku lepingut, kuid ainult ühe uue tagasivõtulepingu; arvestades, et ELi ja kolmandate riikide vahelised mitteametlikud kokkulepped ei kindlusta prognoositavat poliitikat ega stabiilset ja ühtset õigusraamistikku ebaseadusliku rände küsimustes;

| M. | arvestades, et oma teatises uue rände- ja varjupaigaleppe kohta kordas komisjon, et rände sise- ja välismõõde on lahutamatult omavahel seotud ning et konkreetsetele tingimustele kohandatud laiaulatuslik ja tasakaalustatud rändealane dialoog ja partnerlused päritolu- ja transiidiriikidega on oluline mõlema poole jaoks väärtuslike eesmärkide saavutamiseks, nagu peamiste rännet mõjutavate tegurite arvesse võtmine, võitlus rändajate smugeldamise vastu, kolmandates riikides elavate pagulaste aitamine ning seadusliku ja hästi hallatud rände toetamine; arvestades, et komisjoni teatises uue pakti kohta rõhutatakse, et selliste dialoogide ja partnerluste täiendamiseks on ülioluline aktiivselt tegutseda piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil; arvestades, et teatises toonitatakse veel, et nende kolmandate riikidega sõlmitud laiaulatuslike partnerluste raames tuleks rännet käsitada ühe peamise küsimusena ja siduda see muude poliitikavaldkondadega, näiteks arengukoostöö, julgeolek, viisad, kaubandus, põllumajandus, investeeringud ja tööhõive, energeetika, keskkond ning kliimamuutused ja haridus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oma teatises uue rände- ja varjupaigaleppe kohta kordas komisjon, et rände sise- ja välismõõde on lahutamatult omavahel seotud ning et konkreetsetele tingimustele kohandatud laiaulatuslik ja tasakaalustatud rändealane dialoog ja partnerlused päritolu- ja transiidiriikidega on oluline mõlema poole jaoks väärtuslike eesmärkide saavutamiseks, nagu peamiste rännet mõjutavate tegurite arvesse võtmine, võitlus rändajate smugeldamise vastu, kolmandates riikides elavate pagulaste aitamine ning seadusliku ja hästi hallatud rände toetamine; arvestades, et komisjoni teatises uue pakti kohta rõhutatakse, et selliste dialoogide ja partnerluste täiendamiseks on ülioluline aktiivselt tegutseda piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil; arvestades, et teatises toonitatakse veel, et nende kolmandate riikidega sõlmitud laiaulatuslike partnerluste raames tuleks rännet käsitada ühe peamise küsimusena ja siduda see muude poliitikavaldkondadega, näiteks arengukoostöö, julgeolek, viisad, kaubandus, põllumajandus, investeeringud ja tööhõive, energeetika, keskkond ning kliimamuutused ja haridus;

| N. | arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas aastateks 2020–2024 kohustatakse ELi ja selle liikmesriike „soovitama erikaitset, millele rändajatel, pagulastel ning riigisisestel põgenikel ja kodakondsuseta isikutel on õigus“; arvestades, et tegevuskavaga edendatakse mittediskrimineerivat juurdepääsu sotsiaalteenustele, sealhulgas kvaliteetsele ja taskukohasele tervishoiule ja haridusele (ka internetis), arendatakse spetsialistide suutlikkust vastata rändajate ja pagulaste erivajadustele ning toetatakse inimõigustel põhinevat lähenemisviisi rände juhtimisele ja tugevdatakse riikide, kodanikuühiskonna ja ÜRO partnerite suutlikkust selle lähenemisviisi rakendamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas aastateks 2020–2024 kohustatakse ELi ja selle liikmesriike „soovitama erikaitset, millele rändajatel, pagulastel ning riigisisestel põgenikel ja kodakondsuseta isikutel on õigus“; arvestades, et tegevuskavaga edendatakse mittediskrimineerivat juurdepääsu sotsiaalteenustele, sealhulgas kvaliteetsele ja taskukohasele tervishoiule ja haridusele (ka internetis), arendatakse spetsialistide suutlikkust vastata rändajate ja pagulaste erivajadustele ning toetatakse inimõigustel põhinevat lähenemisviisi rände juhtimisele ja tugevdatakse riikide, kodanikuühiskonna ja ÜRO partnerite suutlikkust selle lähenemisviisi rakendamiseks;

| O. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel moodustavad naised maailmas umbes 48 % pagulastest ja suure osa kaitsetutest varjupaigataotlejatest; arvestades, et ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskavaga kohustatakse ELi tagama, et „sisserännanud naiste ja tütarlaste inimõigused tagatakse täielikult sooteadliku rändepoliitika ning sooteadlike programmide ja seaduste abil ning et sooteadlikku rände haldamist tugevdatakse ülemaailmsel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil“; arvestades, et sooteadlik rändepoliitika tagab naiste, tütarlaste ja LGTBIQ+ kogukonna liikmete õiguste järgimise ning kaitse võimaliku vägivalla, ahistamise, vägistamise ja inimkaubanduse eest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel moodustavad naised maailmas umbes 48 % pagulastest ja suure osa kaitsetutest varjupaigataotlejatest; arvestades, et ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskavaga kohustatakse ELi tagama, et „sisserännanud naiste ja tütarlaste inimõigused tagatakse täielikult sooteadliku rändepoliitika ning sooteadlike programmide ja seaduste abil ning et sooteadlikku rände haldamist tugevdatakse ülemaailmsel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil“; arvestades, et sooteadlik rändepoliitika tagab naiste, tütarlaste ja LGTBIQ+ kogukonna liikmete õiguste järgimise ning kaitse võimaliku vägivalla, ahistamise, vägistamise ja inimkaubanduse eest;

| P. | arvestades, et rändajate inimõiguste küsimuste endise ÜRO eriraportööri 2015. aasta aruandes märgitakse, et ELi suhtumises rändesse on puudujääke läbipaistvuse ja selguse osas, kuna paljud selles raamistikus saavutatud kokkulepped on nõrgad ning eriraportööri hinnangul puuduvad üldiselt järelevalve- ja aruandlusmeetmed; arvestades, et eriraportöör jõuab ka järeldusele, et on vähe märke sellest, et liikuvuspartnerlustest oleksid tulenenud täiendavad inimõiguste või -arengu eelised, samas kui üleüldine rõhuasetus julgeolekule ja poliitika sidususe puudumine lähenemises tervikuna tekitab ohu, et inimõigustest ja arenguprojektidest tulenevad eelised võivad jääda pigem julgeolekule orienteeritud poliitika teisejärgulise mõju varju; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rändajate inimõiguste küsimuste endise ÜRO eriraportööri 2015. aasta aruandes märgitakse, et ELi suhtumises rändesse on puudujääke läbipaistvuse ja selguse osas, kuna paljud selles raamistikus saavutatud kokkulepped on nõrgad ning eriraportööri hinnangul puuduvad üldiselt järelevalve- ja aruandlusmeetmed; arvestades, et eriraportöör jõuab ka järeldusele, et on vähe märke sellest, et liikuvuspartnerlustest oleksid tulenenud täiendavad inimõiguste või -arengu eelised, samas kui üleüldine rõhuasetus julgeolekule ja poliitika sidususe puudumine lähenemises tervikuna tekitab ohu, et inimõigustest ja arenguprojektidest tulenevad eelised võivad jääda pigem julgeolekule orienteeritud poliitika teisejärgulise mõju varju;

| Q. | arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on hoiatanud, et COVID-19 pandeemia avaldab rändajatele ja nende perekondadele kogu maailmas tugevat ja ebaproportsionaalset mõju; arvestades, et nad on kutsunud riike üles kaitsma rändajate ja nende perekondade õigusi rändestaatusest sõltumata; arvestades, et pandeemia on pikendanud varjupaigataotluste läbivaatamise aega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on hoiatanud, et COVID-19 pandeemia avaldab rändajatele ja nende perekondadele kogu maailmas tugevat ja ebaproportsionaalset mõju; arvestades, et nad on kutsunud riike üles kaitsma rändajate ja nende perekondade õigusi rändestaatusest sõltumata; arvestades, et pandeemia on pikendanud varjupaigataotluste läbivaatamise aega;

| R. | arvestades, et liikumisvabaduse ja tööõiguse kaitsmine on ülimalt tähtis, et rändajad jõuaksid iseseisva toimetulekuni, ja aitab neil integreeruda; arvestades, et piirkondadesisene ränne on nende piiriüleste majandusmudelite oluline osa; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liikumisvabaduse ja tööõiguse kaitsmine on ülimalt tähtis, et rändajad jõuaksid iseseisva toimetulekuni, ja aitab neil integreeruda; arvestades, et piirkondadesisene ränne on nende piiriüleste majandusmudelite oluline osa;

I.   
  Rändepoliitika raamistik ja selle välismõõde

| 1. | rõhutab, et lisaks aluslepingutel põhinevale kohustusele järgida kõikides välissuhetes väärtusi, mis seisnevad inimväärikuse, õigusriigi ning inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamises, on ELil ja selle liikmesriikidel kolmandate riikide kodanike suhtes inimõigustealased kohustused, kui nad teevad kolmandate riikide ja muude ELi-väliste toimijatega rändevaldkonnas koostööd; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et need kohustused ei nõua üksnes vastavate normide kohaldatavuse tunnustamist, vaid ka nende asjakohast rakendamist üksikasjalike ja konkreetsete vahendite abil, mis võimaldavad tõhusat kaitset ja kaitsemeetmeid nii praktikas kui ka inimõigustel põhineva lähenemisviisi kaudu kogu rändepoliitika tsükli raames, pöörates erilist tähelepanu rändajate hulka kuuluvatele naistele ja saatjata lastele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on mures ebaseaduslikel rändeteedel liikuvate saatjata alaealiste üha suureneva hulga ja nende kaitsetuse pärast; juhib eelkõige tähelepanu ELi asutuste ja liikmesriikide poolse mõjusa järelevalve ja aruandluse puudumisele saatjata alaealiste suhtes; kutsub ELi üles tagama, et liidu liikmesriigid ja kolmandad riigid annaksid aru mehhanismidest, mida kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga kohaldatakse laste õiguste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et vastavalt ELi lepingu artikli 3 lõikele 5 ja artiklile 21 ning hartale peavad EL ja ELi õiguse kohaldamisel ka liikmesriigid rände-, piirihalduse ja varjupaiga valdkonnas oma välistegevuses ja väljaspool oma territooriumi kohaldatavates meetmetes austama hartas sätestatud õigusi, nagu õigus elule, õigus vabadusele, õigus varjupaigale, kaasa arvatud varjupaigataotluste individuaalne hindamine koos asjakohaste tagatistega vastavalt rahvusvahelisele õigusele, õigus inimväärikusele ja turvalisusele, kaitse sunniviisilise kadumise eest, piinamise ja väärkohtlemise, orjuse ja sunniviisilise töö keeld, õigus isikuandmete kaitsele, õigus kaitsele väljasaatmise või väljaandmise korral, usu-, veendumus-, mõtte- ja südametunnistuse vabadus ning kohustus võtta esmajärjekorras arvesse lapse huve ja rakendada sootundlikku lähenemisviisi; tuletab lisaks meelde, et liit ja selle liikmesriigid peavad tagama mittediskrimineerimise ja menetluslikud garantiid, nagu õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja perekonna taasühinemise õigus, ning vältima laste eraldamist vanematest või seaduslikest eestkostjatest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et komisjon ei ole veel hinnanud oma järjestikuste rändepoliitika raamistike, eelkõige rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi ja uue partnerluseraamistiku rakendamise mõju kolmandate riikide kodanike inimõigustele, samuti ELi kolmandate riikidega tehtava rändealase koostöö mõju inimõigustele, sealhulgas ELi toetuse mõju partnerriikide piiri- ja julgeolekujõududele; rõhutab vajadust teha selline hindamine süstemaatiliselt ning kõikehõlmavas, kaasavas ja avalikus vormis, eesmärgiga tagada ELi rändealase välispoliitika täielik vastavus inimõigustele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab äärmiselt murettekitavaks, et üksikjuhtumite puhul puuduvad tegevus-, aruandlus-, järelevalve-, hindamis- ja aruandlusmehhanismid võimalike rikkumiste jälgimiseks ja neile reageerimiseks, samuti tõhusad õiguskaitsevahendid isikutele, kelle õigusi ELi mitteametlike kokkulepete ja finantskoostöö tagajärjel väidetavalt rikutakse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kinnitab, et liidu rändepoliitika nõuetekohaseks toimimiseks peab EL suurendama oma väliskoostööd rändajate päritoluriikidega ning tegema pingutusi tagasipöördujate jätkusuutliku ja tõhusa tagasivõtmise tagamiseks; kutsub ELi üles tagama, et tagasivõtulepingud ja piirihalduse koostöölepingud sõlmitaks vaid nende kolmandate riikidega, kes kohustuvad kindlalt järgima inimõigusi, sealhulgas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ja ÜRO pagulaste konventsioonis sätestatud õigusi; nõuab, et EL tagaks, et koostööga ei kaasneks nende õiguste rikkumisi, ning pakub operatiivvahendeid, et tagada rikkumiste korral mõjus vastutus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et enamik sõlmitud 18 ametlikust tagasivõtulepingust hõlmab kolmandatest riikidest pärit kodanike transiidiriiki tagasivõtmist; rõhutab asjaolu, et transiitriikidesse tagasisaatmisega võib kaasneda tagasisaadetute inimõiguste rikkumise oht; toetab komisjoni 2011. aasta hinnangus tagasivõtulepingute kohta esitatud soovitust, et EL peaks põhimõtteliselt alati esmalt püüdma lasta isiku tagasi võtta tema päritoluriiki, kui asjaolud seda võimaldavad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil tagada sõltumatute ELi asutuste ja ekspertide, näiteks ELi Põhiõiguste Ameti poolt läbipaistvate riskihindamiste läbiviimine ELi ja kolmandate riikide igasuguse ametliku, mitteametliku või rahalise koostöö mõju hindamiseks rändajate ja pagulaste õigustele, kaasa arvatud naised, kohalikud inimõiguste kaitsjad ja nende õiguste kaitseks tegutsevad kodanikuühiskonnad, ning võimaluste piires ka sellise mõju hindamiseks, mida niisugune koostöö avaldab asjaomases riigis laiemale elanikkonnale ja mis puudutab õiguste kättesaadavust, inimeste julgeoleku ja rahu edendamist ning kestlikku arengut; kutsub komisjoni üles kehtestama ELi ametitele ja liikmesriikidele rakendussuunised enne kolmandate riikidega koostöö alustamist; palub sellega seoses olla eriti valvsad riikide suhtes, kus jätkuvad või on külmutatud konfliktid ja kus inimõiguste rikkumise oht on suurenenud; kutsub komisjoni üles tagama, et igasugune ELi koostöö kolmandate riikidega oleks täiel määral ametlikult vormistatud tagamaks kolmandate riikidega sõlmitud lepingute tõhus järelevalve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles looma rahvusvahelisel õigusel, hartal ja kestliku arengu eesmärkidel rajaneva sõltumatu, läbipaistva ja mõjusa järelevalvemehhanismi, mis hõlmaks perioodilisi aruandeid kolmandate riikidega sõlmitud ametlike, mitteametlike ja finantskokkulepete rakendamise kohta – nagu rändepartnerlused, tagasivõtulepingud ja rahvusvaheline koostöö rände haldamise ja haldamise valdkonnas, sealhulgas rände ja sunniviisilise ümberasustamisega seotud probleemide vahetu lahendamine –, mis võivad potentsiaalselt mõjutada rändajate ja pagulaste õigusi ning inimõiguste kaitsjate ja neid õigusi kolmandates riikides kaitsva kodanikuühiskonna tegevust; rõhutab, et see järelevalvemehhanism peab olema kaasav ja avalik; nõuab, et kodanikuühiskonnale ja teistele huvitatud sidusrühmadele tagataks vahendid, mis võimaldaksid neil mehhanismi toimimisele kaasa aidata; rõhutab, et selline süsteem peaks aitama tagada vastutuse võimalike inimõiguste rikkumiste eest, sealhulgas tagasisuunamiste eest, millega rikutakse tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles looma järelmeetmete mehhanismi, millega hindamistulemused ja ekspertide soovitused võetaks nõuetekohaselt asjaomasesse lepingusse, kokkuleppesse või meetmesse; rõhutab vajadust tagada parlamentaarne kontroll ja demokraatlik järelevalve; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi üles kaaluma mooduseid, kuidas tagada õiguskaitse kättesaadavus isikutele, keda mõjutavad liidu ja kolmandate riikide vahelise rändealase koostöö rakendusmeetmed, sealhulgas sõltumatu ja kättesaadava kaebuste esitamise mehhanismi loomise kaudu; palub rakendada meetmeid, millega tagada, et neile, kes kannatavad inimõiguste rikkumise all, oleksid kättesaadavad tõhusad õiguskaitsevahendid, ja et nad saaksid õiguskaitset või hüvitist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et ELi rändealase välispoliitika rakendamine ja rahastamine on tehtud ülesandeks komisjoni eri peadirektoraatidele ning et seda arvestatakse ELi rände- ja varjupaigapoliitikas ning arengu- ja välispoliitikas; märgib murelikult, et selline täidesaatvate volituste ühendamine on tekitanud komisjoni tegevuse üle piisava ja sidusa järelevalve puudumise, mis võimaldaks parlamendil teha demokraatlikku kontrolli ELi rändealase välispoliitika üle; rõhutab, kui oluline on tagada ühtsus, sünergiline toime ja täiendavus, et vältida erinevate vahendite kattumist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu tagasisaatmist ja -võtmist käsitlevate mitteametlike kokkulepete arvu suurenemisest ning nende õiguskaitsevälisest iseloomust tingitud tegelikele tagajärgedele inimõigustele, kuna sellised kokkulepped sõlmitakse nõuetekohase demokraatliku kontrolli ja parlamentaarse järelevalveta ning nende suhtes puudub kohtulik kontroll; märgib, et varjupaigataotlejate õigused sõltuvad olemuslikult võimalusest lasta kohtul hinnata inimõiguste rikkumisi; nõuab, et komisjon koostaks kava ja võtaks kõik vajalikud meetmed, et alustada või viia lõpule läbirääkimised ja sellest tulenevalt allkirjastada tagasivõtulepingud, seada prioriteediks ametlike tagasivõtulepingute sõlmimine, tagades sellega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 täieliku järgimise, ning tagada, et ametlikud tagasivõtulepingud välistaksid mitteametlikud kokkulepped; on veendunud, et Euroopa Parlament peab kontrollima mitteametlike kokkulepete õiguspärasust, mis hõlmavad kohustusi küsimustes, mis kuuluvad parlamendi pädevusse, nagu tagasivõtmine, ning et Euroopa Komisjon peab olema valmis võtma edasisi meetmeid (sealhulgas kokkulepete peatamine), kui mitteametlikud kokkulepped on ilmselt aluslepingutega vastuolus; kutsub komisjoni üles looma üldise raamistiku kõigi praeguste ja tulevaste ELi tagasivõtulepingute rakendamise tõhusaks jälgimiseks ja hindamiseks võtma sellesse järelevalvet käsitlevad erisätted; |
| --- | --- |

13.

II.   
  Inimõiguste järgimine ja rändealast välispoliitikat rakendavad ELi toimijad

| 14. | märgib Frontexi suurenenud rolli kolmandate riikidega tehtavas praktilises ja operatiivkoostöös, sealhulgas seoses tagasisaatmise ja -võtmise, inimkaubanduse vastase võitluse, koolituse võimaldamise ning operatiivse ja tehnilise abiga kolmandate riikide ametiasutustele piirihalduse ja piirikontrolli eesmärgil, viies läbi operatsioone või ühisoperatsioone ELi välispiiril või kolmandate riikide territooriumil ning lähetades kontaktametnikke ja operatiivtöötajaid kolmandatesse riikidesse; nõuab, et Frontexi vajadusi hinnataks regulaarselt, et tagada ameti optimaalne toimimine; kutsub komisjoni üles looma kogu Frontexi tegevuse jälgimiseks sõltumatu, läbipaistva ja mõjusa järelevalvemehhanismi, mis täiendaks olemasolevat ametisisest kaebuste esitamise mehhanismi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab staatust käsitlevate kokkulepete tähtsust ELi välispiiri turvalisuse ning Frontexi ja kolmandate riikide piirihaldusasutuste koostöö õigusraamistiku tagamisel; tuletab meelde, et Frontexi piirihaldusrühmade saatmiseks kolmandasse riiki, kus rühmaliikmetel on täitevvolitused, on vajalikud Euroopa Parlamendi kinnitatud staatust käsitlevad ad hoc kokkulepped; peab kahetsusväärseks, et praeguseks sõlmitud kaks staatust käsitlevat kokkulepet ei hõlma konkreetseid meetmeid inimõiguste tegelikuks kindlustamiseks osana piirihaldusest ega taga, et kolmandatele riikidele antavat materiaalset tuge ja koolitust ei anta edasi inimõiguste rikkumiste toimepanijatele; peab kahetsusväärseks, et nende kokkulepetega ei reguleerita selgelt vastutust võimalike inimõiguste rikkumiste eest, ning nõuab, et sellekohased meetmed võetaks kõigisse tulevastesse staatust käsitlevatesse kokkulepetesse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et määruses (EL) 2019/1896 (9) nõutakse, et Frontex tagaks Euroopa Parlamendile õigeaegse, järjepideva, läbipaistva, täieliku ja täpse aruandluse oma tegevuse kohta seoses kolmandate riikidega tehtava koostööga, eelkõige tehnilise ja operatiivabi saatmisega piirihalduse ja tagasisaatmise valdkonnas ning kontaktametnike lähetamisega kolmandatesse riikidesse, ja esitaks üksikasjaliku teabe põhiõiguste järgimise kohta; kutsub Frontexit üles teavitama regulaarselt parlamendi inimõiguste allkomisjoni, väliskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni mis tahes tegevusest, mis hõlmab koostööd kolmandate riikide ametiasutustega, eelkõige inimõiguste tegelikku tagamist selle tegevuse raames; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et määrus (EL) 2019/1240 (10) peaks veelgi enam parandama ELi suutlikkust koordineerida tegevust, teha koostööd ja vahetada informatsiooni kolmandates riikides asuvate sisserände kontaktametnike, Euroopa Komisjoni ning ELi ametitega, et tulemuslikumalt vastata ELi rändealastele prioriteetidele; rõhutab, et selle ELi võrgustiku juhtnõukogu üks keskseid ülesandeid on toetada sisserände kontaktametnike võimete arendamist, sealhulgas suuniste väljatöötamise kaudu inimõiguste järgimise tagamiseks nende tegevuse osana; kutsub komisjoni üles koostama juhtnõukogu kaudu kiiresti sellised inimõigustest lähtuvad suunised; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et ka teised ELi rändealast välispoliitikat rakendavad toimijad (näiteks ELi meremissioonid) on seotud kohaldatava rahvusvahelise õigusega ja et teabe edastamist kolmandate riikide ametiasutustele, mille lõpptulemus on rändajate ja pagulaste ebaseaduslik tagasisaatmine ohtlikesse riikidesse, võib rahvusvahelise õiguse kohaselt lugeda inimõiguste rikkumisele kaasaaitamiseks; rõhutab, et ELi rändealane välispoliitika ei tohiks toetada inimeste merel kinnipidamist, mille järel nad suunatakse tagasi ebaturvalistesse sadamatesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | soovitab laiendada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti volitusi ja pädevusi ning suurendada tema eelarvet, et amet saaks tõhusalt jälgida ELi varjupaiga- ja rändepoliitika välismõõdet, sealhulgas andes asjaomastele ametiasutustele hoiatusi, kui täheldatakse puudujääke inimõiguste järgimisel; kutsub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles välja töötama asjakohaseid vahendeid ja suuniseid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab väga murettekitavaks, et Vahemere ületamisel hukkunud inimeste isikut ei ole enamasti võimalik tuvastada; leiab, et vaja on välja töötada ELi koordineeritud toimimisviis, et tagada kiired ja tõhusad tuvastamismenetlused ning luua andmebaas teel ELi surnud inimeste ning nende vara ja isiklike asjade kohta, et anda teavet nende pereliikmetele ja sugulastele ja hõlbustada surnukehade tuvastamist; palub ELil ja selle liikmesriikidel paremini koordineerida ja parandada ELi meetmeid, et tagada piisavad ja tulemuslikud otsingu- ja päästeoperatsioonid; |
| --- | --- |

20.

III.   
  ELi rändega seonduv koostöö kolmandate riikidega ja neile riikidele antav rahaline abi

| 21. | märgib, et alates 2016. aastast rakendatakse arengukoostöö ja rände haldamise vahel, sealhulgas isikute tagasisaatmisel ja tagasivõtmisel, üha rohkem nn tõhustatud tingimuslikkuse põhimõtet; toonitab, et ELi arengukoostöö ja -abi peab olema kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega ja ka soolise võrdõiguslikkusega seotud meetmetega; rõhutab sellega seoses OECD arenguabi komitee ametliku arenguabi määratlust ja OECD arenguabi tõhususe põhimõtteid; rõhutab, et vastavalt ELi lepingu artiklile 21 ja ELi toimimise lepingu artiklile 208 on liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärk vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine, võitlus ebavõrdsuse ja tõrjutuse vastu, demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste edendamine ning kestliku ja kaasava arengu soodustamine; rõhutab, et need meetmed koos stabiilsete institutsioonide väljaarendamisega on rände algpõhjuste ületamisel keskse tähtsusega; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et arengukoostöö meetmed, sealhulgas arenguabi või kahe- või mitmepoolsed partnerlused ei oleks vastuolus ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud põhimõtetega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab humanitaarabile vajaduspõhist lähenemisviisi, milles tuleks järgida humanitaarabi põhimõtteid, rahvusvahelist inimõigustealast õigust, rahvusvahelist humanitaarõigust ja rahvusvahelist pagulasõigust; rõhutab lisaks, et humanitaarabi ja hädaabi tingimuste sidumine ELiga tehtava rändealase koostööga ei ole kooskõlas humanitaarabi põhimõtetega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et täielik avalik ülevaade kolmandate riikide rahastamisest ELi poolt rändealase koostöö hõlbustamiseks ei ole veel kättesaadav; kutsub komisjoni üles tagama täieliku läbipaistvuse, sealhulgas andma selge ülevaate kõigist ELi eelarve vahenditest, mida kasutatakse rände haldamise valdkonnas kolmandate riikidega tehtava koostöö rahastamiseks, kaasa arvatud teave rahastamise mahu, eesmärgi ja allika kohta ning üksikasjalik teave muude võimalike toetusmeetmete kohta, mida pakuvad sellised ELi ametid nagu Frontex, nii et parlament saaks tulemuslikult täita oma institutsioonilist rolli ELi eelarve täitmise kontrollimisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab Euroopa Liidu rahastamisvahendite eesmärki: toetada kolmandaid riike vajaliku institutsioonilise raamistiku ja suutlikkuse väljatöötamisel rände juhtimiseks kõigis selle aspektides, ühtlustades neid sealjuures ELi ja rahvusvaheliste normidega; rõhutab, et tähtis on eraldada oluline osa ELi rändevaldkonna tulevasest rahastusest kodanikuühiskonnale, valitsusvälistele ja kogukonnapõhistele rühmadele ning valitsuse, valitsustevahelise, piirkondliku ja kohaliku tasandi organisatsioonidele, kes tegutsevad kolmandate riikides – abi andmiseks, rändajate õiguste kaitsmiseks ja valvamiseks ning põgenike ja neid vastuvõtvate kogukondade toetamiseks; rõhutab, kui oluline on tagada, et märkimisväärne osa ELi vahenditest eraldataks inimõiguste, rahvusvahelise kaitse ja pagulaste tulevikuväljavaadete parandamiseks; nõuab ELi rahalist toetust, et leida kestlikud lahendused kohalikele ja piirkondlikele probleemidele, eelkõige probleemidele, mis on seotud demokraatlike protsesside ja õigusriigiga, sotsiaal-majandusliku arenguga, tervishoiuga, haridusega, vaesuse algpõhjustega, noorte tööhõivega päritoluriikides, sotsiaalse tõrjutusega, soolise võrdõiguslikkusega, kliimamuutustega, konfliktidega, teenuste kättesaadavusega, ning edendada pagulaste õigusi ja soodustada nende iseseisvat toimetulekut; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles esitama parlamendile, sealhulgas väliskomisjoni välisrahastamisvahendite töörühmale regulaarselt ja avalikult aruandeid rändealaste koostööprogrammide rahastamise kohta kolmandates riikides ja nende mõju kohta inimõigustele ning rahaliste vahendite kasutamise kohta partnerriikide poolt; peab taunitavaks, et parlament ei ole kaasatud hädaabifondide, sealhulgas ELi usaldusfondide järelevalvesse; nõuab, et Euroopa Parlamendile antaks suurem roll ELi rahalise toetuse kasutamise mõju jälgimisel inimõigustele asjaomastes kolmandates riikides; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on kindlalt seisukohal, et parlament peab täielikult ära kasutama oma rakendamis-, kontrolli- ja eelarvekontrolli volitusi ning Euroopa Kontrollikoja auditeerimismenetlusi seoses arengufondide, usaldusfondide, rahastute ja muude rahastamisvahenditega, mida kasutatakse rändega seotud ELi poliitikaeesmärkide saavutamiseks, ning tagama, et ELi rahastamisotsused ja nendega seotud eraldised oleksid kooskõlas liidu seaduslikkuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning vastavuses ELi finantsmäärusega (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et inimõigustepõhine käsitus on kohaldatav kõigile naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi (NDICI) sammastele, kaasa arvatud kriisidele reageerimine kiirreageerimise samba kaudu; rõhutab veel kord, et rändega seotud kulutused NDICIs peaksid olema orienteerivalt 10 % ja et rändega seotud meetmed NDICI raames peaksid keskenduma ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemisele ning tõhustatud koostöö toetamisele, et hõlbustada ohutut, seaduslikku, regulaarset ja vastutustundlikku rännet, ning planeeritud ja hästi juhitud rändepoliitika ja juhtimise rakendamisele; rõhutab, et NDICI on välisrahastamisvahend ning et tuleks selgelt eristada ELi rändealast sise- ja välispoliitikat ning neile vastavaid vahendeid ja -fonde; rõhutab, et lõplik kokkulepe NDICI raames rändega seotud meetmete kohta peaks kattumise vältimiseks olema horisontaalselt kooskõlastatud nii ELi sisevahenditega kui ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga; märgib, et rändega seotud meetmed kriisiolukordades „kiirreageerimise tegevussamba“ kaudu peaksid teenima eelkõige sundrändega seotud vajadusi, sealhulgas vastuvõtvate kogukondade toetamist rahvusvahelise humanitaarõiguse ja põhimõtete kohaselt; rõhutab sellega seoses vajadust tagada, et mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2021–2027 kaasneks tugev inimõiguste raamistik tulevaste rändealaste koostööprogrammide kindlaksmääramiseks, rakendamiseks ja järelevalveks, et siduda ELi rahaliste vahendite väljamaksmine inimõiguste alaste kohustustega; |
| --- | --- |

27.

IV.   
  ELi inimõigustealane välispoliitika ja rändealased eesmärgid

| 28. | tuletab meelde, et EL ja selle liikmesriigid on ülemaailmse pagulasi käsitleva kokkuleppe raames võtnud endale kohustuse jagada vastutust pagulaste tõhusa ja tervikliku kaitse eest ja leevendada survet vastuvõtvatele riikidele; rõhutab sellega seoses, et EL ja selle liikmesriigid peaksid laiendama ümberasustamislubadusi, tagades, et ümberasustamine ei sõltuks sellest, kas transiidiriik teeb koostööd tagasivõtmise või piirikontrolli valdkonnas, ning suurendama ohutuid ja seaduslikke võimalusi ja ennetama pagulaste sunniviisilist tagasipöördumist vastuvõtvatest riikidest; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles osalema nende kogukondade ja riikide struktuursemas ja tugevamas rahastamises, kus on kõige rohkem pagulasi; kordab, kui oluline on täielikult rakendada ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe 23 eesmärki; on seisukohal, et Euroopa Parlament peab nõuetekohaselt kontrollima mõlema kokkuleppe rakendamist ELi poolt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid järgiksid rändepoliitikat, mis kajastab täielikult rändajate ja pagulaste inimõigusi, mis on sätestatud rahvusvahelises, piirkondlikus ja riigi tasandi õiguses; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles tegema kolmandate riikidega koostööd rändajate õiguste valdkonnas, mis on ELi inimõiguste poliitika kindel koostisosa; rõhutab, et inimõiguste ja rände vahelist seost tuleks kohaselt käsitleda ELi ja asjaomaste riikide vahel peetavate kahepoolsete inimõigustealaste dialoogide raames; palub ELi delegatsioonidel nendes riikides, eriti transiidiriikides hoolikalt jälgida rändajate ning pagulaste ja riigisiseste põgenike õigusi; rõhutab tungivat vajadust luua ja edendada ohutuid ja seaduslikke rände- ja kaitseteid inimõiguste tagamiseks ja inimeste hukkumise vältimiseks; rõhutab, et EL peaks ettevaatavalt tegutsema riikides, kus inimõiguste kaitsjaid ning kodanikuühiskonna ja kogukonna organisatsioone, sealhulgas neid, kes kaitsevad ohusolevate rändajate ja varjupaigataotlejate elu, ähvardab oht või nende õiguspärase tegevuse kriminaliseerimine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub ELi üles korraldama ülemaailmse kampaania, et toetada Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli ülemaailmset ratifitseerimist; kutsub ELi liikmesriike üles näitama eeskuju ÜRO võõrtöötajate õiguste kaitse konventsiooni kui ühe peamise ÜRO inimõiguste konventsiooni järgimisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on kindlalt seisukohal, et EL peab võtma mitmepoolsetel foorumitel juhtrolli rändajate õigustega seotud poliitiliste ja normatiivsete muutuste toetamisel; rõhutab olulist rolli, mida täidavad rahvusvahelised organisatsioonid, piirkondlikud organid ja valitsusvälised organisatsioonid, nagu Rahvusvaheline Punase Risti Komitee, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioon Lähis-Idas (UNRWA), samuti ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja rändajate inimõiguste ÜRO eriraportöör; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama rahalist ja poliitilist toetust nendele organisatsioonidele ja üksustele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et EL kaasaks kolmandates riikides läbiviidavate projektide kavandamisse, rakendamisse ja hindamisse diasporaa, mõjutatud kogukonnad, pagulaste ja rändajate organisatsioonid, mida juhivad nad ise (eelkõige naised), ning kodanikuühiskonna esindajad; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  ELT L 189, 27.6.2014, lk 93.

(2)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 111.

(3)  ELT C 294, 12.8.2016, lk 18.

(4)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 47.

(5)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 9.

(6)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 47.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0323.

(8)  Nõukogu 28. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 17).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1896, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624 (ELT L 295, 14.11.2019, lk 1).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1240 sisserände kontaktametnike Euroopa võrgustiku loomise kohta (ELT L 198, 25.7.2019, lk 88).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/81

---

P9_TA(2021)0243

Türgit käsitlevad 2019.–2020. aasta aruanded

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon komisjoni 2019. ja 2020. aasta Türgit käsitlevate aruannete kohta (2019/2176(INI))

(2022/C 15/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2020)0660) ja sellele lisatud 2020. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2020)0660) ja sellele lisatud 2020. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2020)0355),

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, ja asjaolu, et Türgi (nagu kõigi kandidaatriikide) ühinemine ELiga sõltub Kopenhaageni kriteeriumide täielikust täitmisest, ning vajadust normaliseerida Türgi suhteid kõigi ELi liikmesriikidega, sealhulgas Küprose Vabariigiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, ja asjaolu, et Türgi (nagu kõigi kandidaatriikide) ühinemine ELiga sõltub Kopenhaageni kriteeriumide täielikust täitmisest, ning vajadust normaliseerida Türgi suhteid kõigi ELi liikmesriikidega, sealhulgas Küprose Vabariigiga,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2019)0260) ja sellele lisatud 2019. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2019)0260) ja sellele lisatud 2019. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2019)0220),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057),

| — | võttes arvesse tollase Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni, mis järgnes avaldusele, mille Türgi tegi 29. juulil 2005. aastal Ankara protokolli allkirjastamisel, ja mis sisaldab sätet, mille kohaselt on kõikide liikmesriikide tunnustamine läbirääkimiste vajalik element, ning võttes arvesse vajadust, et Türgi normaliseeriks suhted kõigi liikmesriikidega ja rakendaks Ankara lepingu lisaprotokolli täiel määral kõigi liikmesriikide suhtes, kaotades piirangute ja diskrimineerimiseta kõik kaupade vaba liikumise takistused, sealhulgas piirangud transpordivahenditele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tollase Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni, mis järgnes avaldusele, mille Türgi tegi 29. juulil 2005. aastal Ankara protokolli allkirjastamisel, ja mis sisaldab sätet, mille kohaselt on kõikide liikmesriikide tunnustamine läbirääkimiste vajalik element, ning võttes arvesse vajadust, et Türgi normaliseeriks suhted kõigi liikmesriikidega ja rakendaks Ankara lepingu lisaprotokolli täiel määral kõigi liikmesriikide suhtes, kaotades piirangute ja diskrimineerimiseta kõik kaupade vaba liikumise takistused, sealhulgas piirangud transpordivahenditele,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised kohustuvad järgima Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikke otsuseid kõigis nende osalusega kohtuasjades, ning seetõttu Türgi kohustust rakendada kõigi Euroopa kohtute, sealhulgas Inimõiguste Kohtu otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et konventsiooniosalised kohustuvad järgima Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikke otsuseid kõigis nende osalusega kohtuasjades, ning seetõttu Türgi kohustust rakendada kõigi Euroopa kohtute, sealhulgas Inimõiguste Kohtu otsuseid,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta ja 18. juuni 2019. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, nõukogu 15. juuli ja 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Vahemere idaosas toimuva Türgi ebaseadusliku puurimistegevuse kohta, Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta ning 1.–2. ja 15.–16. oktoobri 2020. aasta järeldusi, ELi välisministrite 15. mai 2020. aasta avaldust ja 14. augusti 2020. aasta videokonverentsi olukorra kohta Vahemere idaosas, ELi välisministrite 27.–28. augusti 2020. aasta mitteametliku kohtumise tulemusi ning kõiki varasemaid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu asjakohaseid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta ja 18. juuni 2019. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, nõukogu 15. juuli ja 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Vahemere idaosas toimuva Türgi ebaseadusliku puurimistegevuse kohta, Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta ning 1.–2. ja 15.–16. oktoobri 2020. aasta järeldusi, ELi välisministrite 15. mai 2020. aasta avaldust ja 14. augusti 2020. aasta videokonverentsi olukorra kohta Vahemere idaosas, ELi välisministrite 27.–28. augusti 2020. aasta mitteametliku kohtumise tulemusi ning kõiki varasemaid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu asjakohaseid järeldusi,

| — | võttes arvesse UNESCO 10. juuli 2020. aasta avaldust Istanbulis asuva Hagia Sophia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 10. juuli 2020. aasta avaldust Istanbulis asuva Hagia Sophia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. märtsi 2021. aasta ühisteatist ELi ja Türgi vaheliste poliitiliste, majandus- ja kaubandussuhete olukorra kohta (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. märtsi 2021. aasta ühisteatist ELi ja Türgi vaheliste poliitiliste, majandus- ja kaubandussuhete olukorra kohta (JOIN(2021)0008),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. veebruari 2020. aasta aruannet, mis koostati pärast tema 1.–5. juulil 2019 toimunud Türgi-visiiti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. veebruari 2020. aasta aruannet, mis koostati pärast tema 1.–5. juulil 2019 toimunud Türgi-visiiti,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Küprose kohta, sealhulgas resolutsiooni 550 (1984) ja resolutsiooni 789 (1992), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Küprose kohta, sealhulgas resolutsiooni 550 (1984) ja resolutsiooni 789 (1992),

| — | võttes arvesse ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2020. aasta teatist „Neljas aastaaruanne Türgi pagulasrahastu kohta“ (COM(2020)0162), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2020. aasta teatist „Neljas aastaaruanne Türgi pagulasrahastu kohta“ (COM(2020)0162),

| — | võttes arvesse tõsiasja, et organisatsiooni Piirideta Reporterid avaldatud 2020. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis on Türgi 180 riigi seas 154. kohal, ning Bertelsmanni üleminekuindeksi (Bertelsmann Transformation Index) 2020. aasta aruannet Türgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tõsiasja, et organisatsiooni Piirideta Reporterid avaldatud 2020. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis on Türgi 180 riigi seas 154. kohal, ning Bertelsmanni üleminekuindeksi (Bertelsmann Transformation Index) 2020. aasta aruannet Türgi kohta,

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni arvamusi, eriti 10.–11. märtsi 2017. aasta arvamusi – arvamust põhiseaduse muudatuste kohta, mille Suur Rahvuskogu võttis vastu 21. jaanuaril 2017 ja mis pandi hääletusele 16. aprilli 2017. aasta riiklikul referendumil, arvamust hiljutistes erakorralise seisukorra dekreetseadustes esitatud meetmete kohta seoses meediavabadusega ning arvamust kriminaalrahukohtunike ülesannete, pädevuste ja toimimise kohta, 6.–7. oktoobri 2017. aasta arvamust 1. septembri 2016. aasta erakorralise seisukorra dekreetseaduse nr 674 Türgis kohapeal demokraatia rakendamist käsitlevate sätete kohta, 9.–10. detsembri 2016. aasta arvamust pärast 15. juuli 2016. aasta ebaõnnestunud riigipöördekatset vastu võetud erakorralise seisukorra dekreetseaduste nr 667–676 kohta ning 14.–15. oktoobri 2016. aasta arvamust põhiseaduse artikli 83 teise lõigu (parlamendiliikmete puutumatus) kohaldamise peatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni arvamusi, eriti 10.–11. märtsi 2017. aasta arvamusi – arvamust põhiseaduse muudatuste kohta, mille Suur Rahvuskogu võttis vastu 21. jaanuaril 2017 ja mis pandi hääletusele 16. aprilli 2017. aasta riiklikul referendumil, arvamust hiljutistes erakorralise seisukorra dekreetseadustes esitatud meetmete kohta seoses meediavabadusega ning arvamust kriminaalrahukohtunike ülesannete, pädevuste ja toimimise kohta, 6.–7. oktoobri 2017. aasta arvamust 1. septembri 2016. aasta erakorralise seisukorra dekreetseaduse nr 674 Türgis kohapeal demokraatia rakendamist käsitlevate sätete kohta, 9.–10. detsembri 2016. aasta arvamust pärast 15. juuli 2016. aasta ebaõnnestunud riigipöördekatset vastu võetud erakorralise seisukorra dekreetseaduste nr 667–676 kohta ning 14.–15. oktoobri 2016. aasta arvamust põhiseaduse artikli 83 teise lõigu (parlamendiliikmete puutumatus) kohaldamise peatamise kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eriti 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2018. aasta aruannet Türgi kohta (2), 19. septembri 2019. aasta resolutsiooni olukorra kohta Türgis ja eelkõige valitud linnapeade ametist tagandamise kohta (3), 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas ja selle tagajärgi (4), 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu erakorralise tippkohtumise ettevalmistamise kohta, mille keskmes on olukorra ohtlik teravnemine ja Türgi roll Vahemere idaosas (5), ning 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasvu kohta Varoshas ja tungiva vajaduse kohta alustada uuesti läbirääkimisi (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eriti 13. märtsi 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2018. aasta aruannet Türgi kohta (2), 19. septembri 2019. aasta resolutsiooni olukorra kohta Türgis ja eelkõige valitud linnapeade ametist tagandamise kohta (3), 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas ja selle tagajärgi (4), 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu erakorralise tippkohtumise ettevalmistamise kohta, mille keskmes on olukorra ohtlik teravnemine ja Türgi roll Vahemere idaosas (5), ning 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Türgi ebaseaduslikule tegevusele järgnenud pingete kasvu kohta Varoshas ja tungiva vajaduse kohta alustada uuesti läbirääkimisi (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0153/2021),

| A. | arvestades, et Türgi on olnud assotsieerimislepinguga ELiga seotud alates 1964. aastast (7) ning et tolliliit loodi 1995. aastal; arvestades, et Euroopa Ülemkogu andis Türgile kandidaatriigi staatuse 1999. aasta detsembris ja ühinemisläbirääkimisi alustati 2005. aastal; arvestades, et järelikult on Türgi alates 1999. aastast olnud kõige ambitsioonikamates ja vastastikku nõudlikumates suhetes, mida EL saab ühele riigile pakkuda, st ELi tulevase liikme kandidaadistaatuses; arvestades, et Türgilt kui kandidaatriigilt ja ELi oluliselt partnerilt oodatakse Kopenhaageni kriteeriumide järgimist ja täitmist ning demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi kõrgeimatest standarditest kinni pidamist, sealhulgas nende rahvusvaheliste konventsioonide järgimist, millega EL on ühinenud; arvestades, et selle eeltingimuseks on vajadus reaalselt kohustuda ühinemisprotsessi edenedes viima eri avatud peatükkides läbi nõutavaid reforme ning seega vajadus viia oma õigusaktid järk-järgult vastavusse ELi õigustikuga ja läheneda kõigis aspektides ELi väärtustele, huvidele, normidele ja poliitikale; arvestades, et kandidaatriigiks olemisega kaasneb vajadus jätkata ja säilitada heanaaberlikke suhteid ELi ja selle liikmesriikidega, nende vahel vahet tegemata; arvestades, et Türgi viis kandidaatriigina ja ühinemisprotsessi raames läbi rea olulisi reforme, mis andis mõneks ajaks lootust edusammudele ELi liikmelisuse saavutamisel; arvestades, et kõigi nende aastate jooksul on EL ühinemisprotsessi tugevalt toetanud nii poliitiliselt kui ka rahaliselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Türgi on olnud assotsieerimislepinguga ELiga seotud alates 1964. aastast (7) ning et tolliliit loodi 1995. aastal; arvestades, et Euroopa Ülemkogu andis Türgile kandidaatriigi staatuse 1999. aasta detsembris ja ühinemisläbirääkimisi alustati 2005. aastal; arvestades, et järelikult on Türgi alates 1999. aastast olnud kõige ambitsioonikamates ja vastastikku nõudlikumates suhetes, mida EL saab ühele riigile pakkuda, st ELi tulevase liikme kandidaadistaatuses; arvestades, et Türgilt kui kandidaatriigilt ja ELi oluliselt partnerilt oodatakse Kopenhaageni kriteeriumide järgimist ja täitmist ning demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi kõrgeimatest standarditest kinni pidamist, sealhulgas nende rahvusvaheliste konventsioonide järgimist, millega EL on ühinenud; arvestades, et selle eeltingimuseks on vajadus reaalselt kohustuda ühinemisprotsessi edenedes viima eri avatud peatükkides läbi nõutavaid reforme ning seega vajadus viia oma õigusaktid järk-järgult vastavusse ELi õigustikuga ja läheneda kõigis aspektides ELi väärtustele, huvidele, normidele ja poliitikale; arvestades, et kandidaatriigiks olemisega kaasneb vajadus jätkata ja säilitada heanaaberlikke suhteid ELi ja selle liikmesriikidega, nende vahel vahet tegemata; arvestades, et Türgi viis kandidaatriigina ja ühinemisprotsessi raames läbi rea olulisi reforme, mis andis mõneks ajaks lootust edusammudele ELi liikmelisuse saavutamisel; arvestades, et kõigi nende aastate jooksul on EL ühinemisprotsessi tugevalt toetanud nii poliitiliselt kui ka rahaliselt;

| B. | arvestades, et ELi ja Türgi vaheliste heade suhete ülioluline eeldus on õigusriigi ja rahvusvahelise avaliku õiguse põhimõtete järgimine, sealhulgas eelkõige võimude lahusus ning võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, ühinemisvabadus ja õigus rahumeelselt meelt avaldada, väljendusvabadus ning rahvusvähemuste ja muude vähemuste ja kogukondade õigused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja Türgi vaheliste heade suhete ülioluline eeldus on õigusriigi ja rahvusvahelise avaliku õiguse põhimõtete järgimine, sealhulgas eelkõige võimude lahusus ning võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, ühinemisvabadus ja õigus rahumeelselt meelt avaldada, väljendusvabadus ning rahvusvähemuste ja muude vähemuste ja kogukondade õigused;

| C. | arvestades, et analüüsides komisjoni Türgit käsitlevaid aruandeid alates 2014. aastast, eelkõige 2019. ja 2020. aasta aruandeid, on näha, et Türgi valitsus on kahjuks vastupidiselt sellele, mida võiks oodata ühelt kandidaatriigilt, üha enam ja kiiresti kaugenenud ELi väärtustest ja normatiivsest raamistikust, ning seda tõendavad mitte ainult riigisisesed tagasilöögid demokraatia vallas, vaid ka agressiivsed välispoliitilised sammud, sealhulgas ELi liikmesriikide vastu suunatud ebaseaduslikud meetmed; märgib, et nendes aruannetes kinnitatakse, et Türgi ei rakendanud eelmiste aruannete soovitusi, viidates Türgi pühendumuse puudumisele ja seades kahtluse alla riigi ühinemissoovi; arvestades, et muret Türgi üldise tagasilanguse pärast ja kriitilist hinnangut selle kohta on jaganud ka teised asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Euroopa Nõukogu, ja rahvusvahelised inimõiguste organisatsioonid; arvestades, et see on kajastunud ka Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasjade ja kriitiliste otsuste arvu kasvus; arvestades, et sellist tagasilangust on täheldatud kolmes põhivaldkonnas: õigusriigi ja põhiõiguste seisukorra halvenemine, institutsiooniline raamistik ja sellega seotud reformid ning välispoliitika, milles esineb üha rohkem konflikte ning kus dialoogi ja diplomaatia asemel kiputakse valima sõjalisi võimalusi; arvestades, et kõigis neis kolmes valdkonnas on selgelt lahku mindud ELi normidest, poliitikast ja huvidest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et analüüsides komisjoni Türgit käsitlevaid aruandeid alates 2014. aastast, eelkõige 2019. ja 2020. aasta aruandeid, on näha, et Türgi valitsus on kahjuks vastupidiselt sellele, mida võiks oodata ühelt kandidaatriigilt, üha enam ja kiiresti kaugenenud ELi väärtustest ja normatiivsest raamistikust, ning seda tõendavad mitte ainult riigisisesed tagasilöögid demokraatia vallas, vaid ka agressiivsed välispoliitilised sammud, sealhulgas ELi liikmesriikide vastu suunatud ebaseaduslikud meetmed; märgib, et nendes aruannetes kinnitatakse, et Türgi ei rakendanud eelmiste aruannete soovitusi, viidates Türgi pühendumuse puudumisele ja seades kahtluse alla riigi ühinemissoovi; arvestades, et muret Türgi üldise tagasilanguse pärast ja kriitilist hinnangut selle kohta on jaganud ka teised asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Euroopa Nõukogu, ja rahvusvahelised inimõiguste organisatsioonid; arvestades, et see on kajastunud ka Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasjade ja kriitiliste otsuste arvu kasvus; arvestades, et sellist tagasilangust on täheldatud kolmes põhivaldkonnas: õigusriigi ja põhiõiguste seisukorra halvenemine, institutsiooniline raamistik ja sellega seotud reformid ning välispoliitika, milles esineb üha rohkem konflikte ning kus dialoogi ja diplomaatia asemel kiputakse valima sõjalisi võimalusi; arvestades, et kõigis neis kolmes valdkonnas on selgelt lahku mindud ELi normidest, poliitikast ja huvidest;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament rõhutas oma eelmises aastaaruandes muret Türgis toimuvate muutuste ja tõsiste tagasilöökide pärast ning palus Türgil hoiduda igasugusest tegevusest, mis rikuks ELi liikmesriikide suveräänsust ja suveräänseid õigusi, samuti provokatsioonidest, mis kahjustaksid konstruktiivse ja siira dialoogi võimalikkust, ning kutsus komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlas läbirääkimisraamistikuga ametlikult peatama Türgiga peetavad ühinemisläbirääkimised; arvestades, et Euroopa Parlament on endiselt kindlalt valmis pidama Türgiga demokraatlikku ja poliitilist dialoogi; arvestades, et ajal, kui Türgi valitsus oli andnud lubaduse viia ellu olulisi reforme, nõudis Euroopa Parlament korduvalt 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) avamist läbirääkimistel; arvestades, et Euroopa Parlament on olulisel määral vähendanud Türgi ühinemiseelset rahastamist, võttes arvesse tagasiminekut riigi demokraatia seisukorras ja suutmatust järgida õigusriiki; arvestades, et komisjon on märkinud, et mis puudutab Türgi programmidele eraldatavaid rahalisi vahendeid, siis nüüd pakub EL vaid minimaalset toetust kodanikuühiskonnale ja asjaomastele sidusrühmadele, nagu ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament rõhutas oma eelmises aastaaruandes muret Türgis toimuvate muutuste ja tõsiste tagasilöökide pärast ning palus Türgil hoiduda igasugusest tegevusest, mis rikuks ELi liikmesriikide suveräänsust ja suveräänseid õigusi, samuti provokatsioonidest, mis kahjustaksid konstruktiivse ja siira dialoogi võimalikkust, ning kutsus komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlas läbirääkimisraamistikuga ametlikult peatama Türgiga peetavad ühinemisläbirääkimised; arvestades, et Euroopa Parlament on endiselt kindlalt valmis pidama Türgiga demokraatlikku ja poliitilist dialoogi; arvestades, et ajal, kui Türgi valitsus oli andnud lubaduse viia ellu olulisi reforme, nõudis Euroopa Parlament korduvalt 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) avamist läbirääkimistel; arvestades, et Euroopa Parlament on olulisel määral vähendanud Türgi ühinemiseelset rahastamist, võttes arvesse tagasiminekut riigi demokraatia seisukorras ja suutmatust järgida õigusriiki; arvestades, et komisjon on märkinud, et mis puudutab Türgi programmidele eraldatavaid rahalisi vahendeid, siis nüüd pakub EL vaid minimaalset toetust kodanikuühiskonnale ja asjaomastele sidusrühmadele, nagu ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad;

| E. | arvestades, et parlamendi põhimõttekindlast seisukohast ja kõigist praegustest asjaoludest hoolimata pakkus Euroopa Ülemkogu oma 1.–2. oktoobri 2020. aasta järeldustes Türgile välja uuendatud ja laiaulatusliku positiivse tegevuskava, eeldusel, et Türgi jätkab konstruktiivseid pingutusi, et lõpetada oma ebaseaduslik tegevus Kreeka ja Küprose suhtes, ning eeldusel, et tehakse vastastikuseid järeleandmisi, vähendatakse pingeid ja loobutakse agressiivsest käitumisest edasises püüdluses ELi ja Türgi vahelisi suhteid taastada; arvestades, et samades järeldustes rõhutas Euroopa Ülemkogu, et Türgi uue ühepoolse tegevuse või provokatsioonide korral, millega rikutakse rahvusvahelist õigust, kasutab EL kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid ja võimalusi, sealhulgas neid, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 29 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 215, et kaitsta oma ja oma liikmesriikide huve ning võtta vastu asjakohaseid otsuseid; arvestades, et Türgi on hiljuti nõustunud taasalustama ettevalmistavaid kõnelusi Kreekaga, et tegeleda lahendamata küsimustega, mis mõjutavad Türgi ja Kreeka vahelisi suhteid ning puudutavad Kreeka suveräänseid õigusi; arvestades, et see on positiivne areng, mis võib tähistada Türgi ning ELi ja selle liikmesriikide vahelise uue dialoogi ja koostöö ajastu algust; arvestades, et kui Türgi astuks rohkem positiivseid samme ja teeks positiivseid algatusi ning ennekõike võtaks lisaks deklaratsioonide tegemisele tegelikke meetmeid, aitaks see oluliselt kaasa uuele arusaamale kahepoolsete suhete tulevikust; arvestades, et sellises olukorras on oluline edendada usalduse suurendamist ja laiaulatuslikumat arutelu Türgi ja ELi tulevaste suhete üle ning võimaldada diplomaatial viia täide ELi ja Türgi suhetega seotud püüdlused ja ootused, säilitades samal ajal kõrge valvsustaseme ja hoides käigus dialoogi inimõiguste olukorra üle Türgis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlamendi põhimõttekindlast seisukohast ja kõigist praegustest asjaoludest hoolimata pakkus Euroopa Ülemkogu oma 1.–2. oktoobri 2020. aasta järeldustes Türgile välja uuendatud ja laiaulatusliku positiivse tegevuskava, eeldusel, et Türgi jätkab konstruktiivseid pingutusi, et lõpetada oma ebaseaduslik tegevus Kreeka ja Küprose suhtes, ning eeldusel, et tehakse vastastikuseid järeleandmisi, vähendatakse pingeid ja loobutakse agressiivsest käitumisest edasises püüdluses ELi ja Türgi vahelisi suhteid taastada; arvestades, et samades järeldustes rõhutas Euroopa Ülemkogu, et Türgi uue ühepoolse tegevuse või provokatsioonide korral, millega rikutakse rahvusvahelist õigust, kasutab EL kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid ja võimalusi, sealhulgas neid, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 29 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 215, et kaitsta oma ja oma liikmesriikide huve ning võtta vastu asjakohaseid otsuseid; arvestades, et Türgi on hiljuti nõustunud taasalustama ettevalmistavaid kõnelusi Kreekaga, et tegeleda lahendamata küsimustega, mis mõjutavad Türgi ja Kreeka vahelisi suhteid ning puudutavad Kreeka suveräänseid õigusi; arvestades, et see on positiivne areng, mis võib tähistada Türgi ning ELi ja selle liikmesriikide vahelise uue dialoogi ja koostöö ajastu algust; arvestades, et kui Türgi astuks rohkem positiivseid samme ja teeks positiivseid algatusi ning ennekõike võtaks lisaks deklaratsioonide tegemisele tegelikke meetmeid, aitaks see oluliselt kaasa uuele arusaamale kahepoolsete suhete tulevikust; arvestades, et sellises olukorras on oluline edendada usalduse suurendamist ja laiaulatuslikumat arutelu Türgi ja ELi tulevaste suhete üle ning võimaldada diplomaatial viia täide ELi ja Türgi suhetega seotud püüdlused ja ootused, säilitades samal ajal kõrge valvsustaseme ja hoides käigus dialoogi inimõiguste olukorra üle Türgis;

Ühinemisprotsessi üldhinnang

| 1. | märgib sügava murega, et kuigi Türgi on kandidaatriik, on selle valitsus viimastel aastatel jätkanud pidevat ja kasvavat kaugenemist ELi väärtustest ja normidest; märgib, et lisaks sellele on Vahemere idaosas võetud ühepoolsed meetmed ning ELi ja selle liikmesriikide vastu esitatud karmid ja mõnikord provokatiivsed avaldused viinud ELi ja Türgi suhted ajalooliselt madalaimale tasemele, olles niivõrd halvenenud, et see nõuab mõlemalt poolelt nendevaheliste suhete ja suhteraamistiku praeguse olukorra põhjalikku ümberhindamist, et taastada dialoog vastastikuse usalduse ja koostöö vaimus ning tõhusalt lahendada praeguste konfliktide algpõhjused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Türgi poliitilise tahte puudumine viia läbi ühinemisprotsessi raames nõutud reforme ja suutmatus vastata ELi tõsisele murele õigusriigi ja põhiõiguste pärast on sügavalt ja negatiivselt mõjutanud ühinemisprotsessi ja selle väljavaateid ning on viinud selleni, et ELi ja Türgi suhted muutuvad üha enam tehinguteks ja lähtuvad asjaoludest, mis vaevu kajastavad algselt kavandatud järkjärgulist ja edenevat ELi õigustikuga vastavusse viimist, millel on eelnevalt kindlaks määratud eesmärgid; märgib, et selle tulemusena on ühinemisläbirääkimiste raames avatud ainult 16 peatükki 35-st ja ajutiselt on suletud ainult üks peatükk; rõhutab seetõttu, et praeguses olukorras on Türgi ühinemisläbirääkimised reaalselt ja kahetsusväärselt seiskunud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on sügavalt mures asjaolu pärast, et aastate jooksul on Türgi lähenemisalaste edusammude puudumisest saanud täielik tagasitõmbumine, mida iseloomustab tugev tagasiminek kolmes põhivaldkonnas: i) tagasilangused õigusriigi ja põhiõiguste alal, ii) tagurlike institutsiooniliste reformide vastuvõtmine ning iii) vastasseisul põhineva ja vaenuliku välispoliitika jätkamine, sealhulgas ELi ja selle liikmesriikide, eelkõige Kreeka ja Küprose suhtes; on mures ka asjaolu pärast, et seda tagasiminekut on järjest enam saatnud sõnaselge ja kohati agressiivne ELi-vastane narratiiv, mida esitavad kõrged valitsusametnikud, nende hulgas president, ja mida riigis võimendavad valitsusmeelsed meediakanalid; kutsub sellega seoses Türgit üles andma uut hinnangut sellele, kui siiras on tema pühendumus Euroopa Liiduga tihedamate suhete loomisele ja ELi õigustikuga vastavusse viimisele, ja seda siirust usutavalt demonstreerima, kuna see on kogu ühinemisprotsessi elujõulisuse hädavajalik koostisosa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ükski stiimul, mida ELi saaks pakkuda, ei saa kunagi asendada Türgi enda hädavajalikku poliitilist tahet tagada demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste austamine ning saada lõpuks ELi liikmesriigiks; tuletab meelde, et ühinemisprotsess on tulemuspõhine protsess, mis sõltub objektiivsetest edusammudest ja Kopenhaageni kriteeriumide ning ELi väärtuste selgesti märgatavast järgimisest ja heanaaberlike suhete hoidmisest ELi liikmesriikidega; tunnustab ELi vastu võetud püsivat avatuse ja hea tahte strateegiat, mis hiljuti lisati Euroopa Ülemkogu 2020. aasta oktoobris esitatud uuendatud positiivsesse tegevuskavva; tunnustab lisaks ELi jätkuvaid diplomaatilisi jõupingutusi, mille eesmärk on taastada Türgiga tõelise ja tõhusa dialoogi pidamise suutlikkus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et tulemuste puudumine aina enam soikuvas ühinemisprotsessis on mõlemat poolt väsitanud ja põhjustanud järkjärgulise eraldumise ning Türgi ametivõimude kasvava hoolimatuse komisjoni korraldatava edusammude seire menetluse tulemuste ja parlamendi resolutsioonide suhtes; tuletab sellega seoses meelde, et ajal, kui Türgi valitsus oli lubanud põhjalikke reforme läbi viia (ehkki ta ei täitnud neid lubadusi kunagi) ja tal oleks vaja läinud selgeid teetähiseid, jätkas nõukogu 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ning 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) avamise tõkestamist; rõhutab siiski, et nõukogu loodud takistus ei saa olla viimastel aastatel toimunud tagasimineku ettekäändeks; on seisukohal, et ühinemisprotsessist on saanud omaette eesmärk; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab kahetsust, et pärast parlamendi viimase raporti koostamist on olukord institutsionaalses, sise- ja välispoliitikas paranemise asemel veelgi halvenenud; nõuab seetõttu kindlalt, et kui praegust negatiivset suundumust kiiresti ja jäädavalt ei muudeta, peaks komisjon vastavalt 2005. aasta oktoobri läbirääkimisraamistikule soovitama Türgiga peetavate ühinemisläbirääkimiste ametlikku peatamist, et mõlemad pooled vaataksid realistlikul viisil ning struktureeritud ja põhjaliku kõrgetasemelise dialoogi käigus läbi praeguse raamistiku sobivuse ja toimivuse või püüaksid vajaduse korral leida tulevasteks suheteks uusi võimalikke mudeleid; tunnistab, et igal juhul tuleks läbirääkimisi pidada heauskselt ning neid ei tohiks rajalt eemale juhtida ega ümber pöörata pelgalt kultuurilistel või usulistel motiividel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kahetsusväärseks ELi ja Türgi vahelise mõistmise nüüdset puudumist, kuid kinnitab veel kord oma kindlat veendumust, et Türgi on strateegilise tähtsusega riik nii poliitilises, majanduslikus kui ka välispoliitika mõttes, partner, kes on oluline laiema piirkonna stabiilsuse huvides, ning liitlane, kellega EL soovib hoida parimaid võimalikke suhteid, sealhulgas NATO raames, et luua Vahemere idaosas stabiilne ja turvaline keskkond, mis põhineb heal dialoogil, pühendumusel, austusel ja vastastikusel usaldusel; kinnitab veel kord oma huvi strateegilise kooskõlastamise ja konstruktiivse koostöö vastu, mis põhineb ühistel väärtustel ja huvidel sellistes valdkondades nagu välispoliitika ja julgeolek, majandus, kaubandus, ränne, kliimamuutused ja digiüleminek; on pettunud, et kõiki neid positiivse suhte väljavaateid takistab Türgi juhtkonna praegune poliitika, sealhulgas Türgi destabiliseeriv käitumine piirkonnas ja tema ühepoolne tegevus, mis rikub rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab tahet suurendada ja süvendada Türgi ja ELi liikmesriikide ühiskondade vahelist vastastikust teadlikkust ja mõistmist, edendades kultuurilist arengut, sotsiaal-kultuurilisi vahetusi ning võideldes kõigi sotsiaalsete, usuliste ja kultuuriliste eelarvamuste ja sallimatuse ilmingute vastu; kinnitab kindlalt, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on eelkõige Türgi ja Türgi inimeste sõbrad ja partnerid, sest ELil on nendega sügavad kaubandus-, kultuuri- ja ajaloolised sidemed; väljendab oma täielikku pühendumust Türgi sõltumatu kodanikuühiskonna jätkuvale toetamisele mis tahes asjaoludel ja suhete raamistikus, mida tulevik tuua võib; on siiski veendunud, et ühinemisprotsess on endiselt kõige võimsam vahend, mille abil saab Türgi valitsusele normatiivset survet avaldada ja temaga konstruktiivset dialoogi pidada, ning et see on ka parim raamistik, milles toetada Türgi ühiskonna demokraatlikke ja Euroopa-meelseid püüdlusi ning edendada lähenemist ELile ja selle liikmesriikidele poliitika ja normide, sealhulgas põhiõiguste ja demokraatlike väärtuste vallas; rõhutab, et ainult tehingutel põhinev suhe ei aita eriti kaasa Türgi liikumisele demokraatlikuma mudeli suunas, ning et see liikumine nõuab poliitilist tahet kõrgeimal poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on paralleelselt institutsioonilisel tasandil dialoogi pidamise võimega tagada tihedad toimivad sidemed Türgi ühiskonnaga; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja Euroopa välisteenistus seaksid esmatähtsaks Türgi elujõulise kodanikuühiskonna ja selle demokraatiat taotlevad jõupingutused ning jätkaksid Türgi kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist asjakohaste rahastamisvahendite, sealhulgas ühinemiseelse abi instrumendi (IPA) kaudu, kuna need organisatsioonid võivad aidata luua poliitilist tahet, mis on vajalik ELi integratsiooniprotsessile tugeva aluse panemiseks; kordab sellega seoses oma nõudmist, et EL haldaks Türgis läbiviidavate poliitiliste reformide rahastamist IPA kaudu ning keskenduks jätkuvalt dialoogi edendamisele ja kodanikuühiskonna, valitsusväliste osalejate ja inimestevaheliste kontaktide toetamisele, nii kaua kui riik ei tee mingeid edusamme demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste valdkonnas; ergutab looma Türgi kodanikuühiskonnaga uue ja vahetu konstruktiivse dialoogi pidamise mehhanismi, et suurendada vastastikust usaldust ja säilitada Türgi ühiskonna demokraatlikke ja Euroopa-meelseid püüdlusi, toetades arvamuste vahetamist eelkõige demokratiseerimise, inimõiguste, õigusriigi, hea valitsemistava, kestliku arengu ning rohe- ja digiülemineku teemadel, toetudes tõhusate tulemuste saamiseks piisavatele ELi rahalistele vahenditele; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel jätkata Türgi noorte toetamist asjakohaste rahastamisvahendite kaudu ning laiendada neile osalemisvõimalust programmis „Erasmus+“ ja Jean Monnet’ stipendiumite taotlemisvõimalust, et toetada muu hulgas teaduskoostööd ja ühist võitlust kliimamuutuste vastu, keskkonnakaitset ning naiste mõjuvõimu suurendamist ühiskonnas ja ettevõtluses; |
| --- | --- |

9.

Õigusriik ja põhiõigused

| 10. | on sügavalt mures tõsise põhivabadustest taganemise pärast, mis näitab inimõiguste äärmiselt halba olukorda Türgis ning demokraatia ja õigusriigi jätkuvat õõnestamist, millega rikutakse Kopenhaageni kriteeriume; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on veendunud, et põhiõiguste ja -vabaduste üliolulist valdkonda, mis on ühinemisprotsessi keskmes, ei saa lahutada ja eraldada suhetest üldiselt, ning et see jääb peamiseks takistuseks edusammude tegemisel mis tahes positiivse tegevuskava kohaselt, mida Türgile võidakse pakkuda ja mille tingimuseks peaks olema ka rahvusvahelise õiguse ning heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö aluspõhimõtte täielik järgimine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et põhivabaduste olukord hakkas Türgis halvenema juba enne erakorralist seisukorda, mis kuulutati välja pärast 2016. aasta riigipöördekatset, mida parlament veel kord hukka mõistab; on seisukohal, et erandolukorras, näiteks riigipöördekatse tõttu võib erakorraliste meetmete kasutamine olla õigustatud, kuid need peavad olema proportsionaalsed ning ajaliselt ja ulatuselt piiratud; märgib sügava murega, et hoolimata erakorralise seisukorra ametlikust lõpetamisest 2018. aasta juulis on õigusesse integreeritud hulk erakorralise seisukorra õigusnorme ja piiravaid sätteid ning seetõttu on erakorralise seisukorra mõju demokraatiale ja põhiõigustele jätkuvalt tugevalt tunda, hoolimata sellest, et eksistentsiaalne oht on õnneks ammu möödas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab ülimalt kahetsusväärseks, et selline repressiivne valitsemisvorm on nüüd muutunud tahtlikuks, järeleandmatuks ja süsteemseks riiklikuks poliitikaks, mis laieneb kõigile kritiseerivatele tegevustele, nagu rahumeelne poliitiline aktivism kurdide ja alaviitidega seotud murettekitavates küsimustes, rahumeelsed protestid ja meeleavaldused, mida korraldavad endised avaliku sektori töötajad, naisõiguste ja LGBTI kogukonna õiguste aktivistid ning erakorralise seisukorra ohvrid, või isegi sündmustele, mis toimusid enne riigipöördekatset, nagu Gezi protestid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kahetsusväärseks, et praegused liialt laialivalguvad terrorismivastased sätted ja terrorismivastaste meetmete kuritarvitamine on muutunud selle riikliku poliitika alustalaks, mis seisneb inimõiguste ja riigis kostva mis tahes kriitilise hääle mahasurumises ning mida aetakse koostöös kohtuvõimuga, kes ei suuda või ei taha ohjeldada põhiseadusliku korra rikkumisi; peab kahetsusväärseks, et selline terrorismi laialivalguv mõiste läheb kollektiivseid üldisi süüdistusi tehes vastuollu individuaalse vastutuse aluspõhimõttega; märgib sügava murega, et jätkub inimeste, teiste hulgas ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja poliitiliste vastaste massiline vangistamine, kes mõistetakse süüdi või peetakse kohtueelselt kinni terrorismiga seotud vähetõendatud süüdistuste alusel, eelkõige väidetava terroristlikku organisatsiooni kuulumise eest; on väga mures selle pärast, et – nagu märgiti inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise vastuvõtmisel – Türgi ametivõimud ei kavatse terrorismivastast seadust rohkem läbi vaadata; nõuab seetõttu tungivalt, et Türgi viiks oma terrorismivastased õigusaktid vastavusse rahvusvaheliste standarditega, et tagada põhiõiguste ja -vabaduste tõhus kaitse ning proportsionaalsus ja võrdsus õiguse ees; tunnistab, et Türgil on põhjendatud julgeolekuprobleemid ja õigus terrorismiga võidelda; rõhutab, et sellest hoolimata tuleb seda tehes täiel määral austada õigusriiki, inimõiguseid ja põhivabadusi; kordab, et mõistab kindlalt ja üheselt hukka 2002. aastal terroristlike organisatsioonide ELi nimekirja kantud Kurdistani Töölispartei (PKK) vägivaldsed terrorirünnakud; avaldab siirast kaastunnet eelkõige Iraagis Gara piirkonnas 2021. aasta veebruaris toimunud terrorirünnakus hukkunud 13 Türgi kodaniku perekondadele ja Türgi üldsusele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | avaldab sügavat kahetsust, et Türgi terrorismivastastes sätetes ja meetmetes on säilinud arvukad erakorralised piirangud, mille tõttu need avaldavad jätkuvalt kahjulikku mõju inimõigustele ja põhivabadustele, sealhulgas piirates nõuetekohase menetluse tagatisi, pikendades kohtueelse kinnipidamise kestust ja võimaldades riigiametnike jätkuvat vallandamist nende väidetavate sidemete tõttu terroristlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on väga mures, et rassistlik paremäärmuslik Ülkücü liikumine, mida tuntakse ka Hallide Huntide nimetuse all ja mis on tihedalt seotud valitseva koalitsiooniparteiga Rahvusliku Liikumise Partei (MHP), levib nii Türgis kui ka ELi liikmesriikides; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles uurima võimalust lisada Hallid Hundid ELi terroristide nimekirja, keelustama nende ühendused ja organisatsioonid ELi riikides, jälgima tähelepanelikult nende tegevust ning võitlema nende mõju vastu, mis on eriti ohtlik kurdi, armeenia või kreeka päritolu isikutele ja kõigile, keda nad peavad oma vastaseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et õigusriigi õõnestamine ja kohtusüsteemi sõltumatuse süsteemne puudumine on jätkuvalt kaks kõige pakilisemat ja murettekitavamat probleemi; mõistab hukka täidesaatva võimu poolse ulatuslikuma järelevalve ja poliitilise surve, mis mõjutavad kohtunike, prokuröride, advokaatide ja advokatuuride tööd; on sügavalt mures süvenevate struktuursete probleemide pärast, mis on seotud kohtute institutsioonilise sõltumatuse puudumisega, mis on kasulik täitevvõimule; juhib tähelepanu asjaolule, et kohtusüsteemi sõltumatuse puudumine ühes valitsuse viimastel aastatel läbi viidud massiliste vallandamiste heidutava mõjuga kujutab endast tõsist ohtu õigusriigi toimimisele ja õõnestab kohtusüsteemi kui terviku suutlikkust pakkuda tõhusat õiguskaitsevahendit inimõiguste rikkumiste korral nii erakorralises seisukorras võetavate meetmete puhul kui ka üldiselt; märgib kahetsusega, et sellisel taustal ei suudeta esitatud eesmärke saavutada kohtusüsteemi reformi strateegiaga ja kolme järjestikuse õigusaktide paketiga, eriti kui need ei kajastu reaalselt prokuröride tegevuses ning kui kohtuotsused lähevad jätkuvalt vastuollu rahvusvaheliste normidega; rõhutab, et seadusandlikku ja kohtuvõimu peab kiiresti ja põhjalikult reformima, et parandada juurdepääsu kohtusüsteemile, suurendada selle tõhusust ning tagada parem kaitse õigusele õiglasele kohtulikule arutamisele mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mõistab hukka ligikaudu 30 % Türgi kohtunike ja prokuröride vallandamise, ulatusliku üleviimise ja sunniviisilise ametist vabastamise, mis põhjustab murettekitavat hirmutamist, enesetsensuuri ja kohtuotsuste üldise kvaliteedi halvenemist; tuletab meelde, et iga kohtusüsteemis aset leidev ametist tagandamine ja ametisse nimetamine peaks toimuma eriti range kontrolli all, et täitevvõimul peaks olema keelatud sekkuda kohtuvõimu või püüda seda mõjutada, ning et kohtunike ametisse nimetamisel tuleks järgida sõltumatuse ja erapooletuse põhimõtteid; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise tulemuste vastuvõtmise ajal 2020. aasta oktoobris keeldus Türgi nõustumast soovitustega võtta vastu põhiseaduse muudatus, mis annaks kohtunike ja prokuröride nõukogule (Hâkimler ve Savcılar Kurulu – HSK) sõltumatuse täidesaatvast võimust; nõuab, et kõrvaldataks vajakajäämised selle nõukogu liikmete valimise struktuuris ja menetluses, eesmärgiga tagada nõukogu sõltumatus ja teha lõpp tema meelevaldsetele otsustele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on sügavalt mures advokaatide olukorra pärast Türgis, sest viimaste aastate jooksul on neid sadade kaupa ahistatud, vahistatud, kohtu alla antud ja süüdi mõistetud seoses nende kutsetegevusega ja klientide esindamise eest; jagab muret, mida on rõhutatud Veneetsia komisjoni 2020. aasta oktoobris vastu võetud arvamuses 1969. aasta advokaatide seaduse 2020. aasta juuli muudatuste kohta, eelkõige seoses mitme advokatuuri loomisega samas linnas; rõhutab, et see toob kaasa õiguselukutse edasise politiseerumise, mis viib vastuoluni õiguselukutse erapooletuse nõudega ja ohustab advokaatide sõltumatust; on seisukohal, et see õigusalane reform võib olla järjekordne löök kohtusüsteemi toimimisele ja katse vähendada olemasolevate advokatuuride mõjuvõimu ning summutada järelejäänud kriitilised hääled; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud austaksid advokaatide sõltumatust ja lubaksid neil teha oma tööd vabalt ja kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; nõuab, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks kõik advokaadid, kes on kinni peetud üksnes oma erialal tegutsemise pärast; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mõistab hukka advokaat Ebru Timtiku surma pärast 238-päevast näljastreiki, millega ta nõudis õiglast kohtumõistmist pärast seda, kui ta mõisteti süüdi väidetavas kuulumises terroristlikku organisatsiooni, sellal kui tema apellatsioonikaebus oli kassatsioonikohtus menetlemisel; tuletab meelde, et pärast ansambli Grup Yorum kahe muusiku, Helin Böleki ja İbrahim Gökçeki, ning Mustafa Koçaki surma on Timtik neljas vang, kes suri 2020. aastal pärast näljastreiki, mille eesmärk oli nõuda õiglast kohtumõistmist; loodab, et pooleliolev kohtuprotsess kurdi inimõiguste advokaadi Tahir Elçi tapmises süüdistatava kolme politseiniku üle paljastab lõpuks kõik advokaadi surma asjaolud ja süüdlased võetakse vastutusele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on sügavalt mures selle pärast, et Türgi kohtuvõim ja Türgi valitsus eiravad Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid, ja asjaolu pärast, et madalama astme kohtud ei järgi üha enam konstitutsioonikohtu otsuseid; tunnistab, et on olnud juhtumeid, kus Türgi kohtud on pärast Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust vangide üle uuesti kohut mõistnud; märgib kahetsusega, et need uued kohtumenetlused ei vasta sageli rahvusvaheliselt tunnustatud õiglase kohtumõistmise normidele, näiteks İlhan Sami Çomaki kohtuasjas; kutsub Türgit üles tagama Euroopa inimõiguste konventsiooni täielikku austamist, Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaste otsuste järgimist ja tegema koostööd Euroopa Nõukoguga, et tugevdada õigusriiki, demokraatiat ja põhiõigusi; loodab, et Euroopa Inimõiguste Kohus suudab seada esikohale kohtuotsuste langetamise paljudes pooleliolevates Türgi kohtuasjades ja seda kiirendada, sealhulgas ajakirjanik Hanım Büşra Erdali kohtuasjas; väljendab heameelt Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutise otsuse üle silmapaistva kirjaniku Ahmet Altani kohtuasjas, mis oli olnud pooleli alates 2017. aastast ja milles otsustati muu hulgas, et on rikutud tema õigust vabadusele ja turvalisusele ning väljendusvabadust; väljendab heameelt tema vanglast vabastamise üle pärast seda, kui Türgi kassatsioonikohus tühistas tema suhtes tehtud otsuse, ning kutsub taas Türgi asjaomaseid ametivõime üles kohaldama kiiresti kõiki teisi Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; märgib, et Türgi kohtud eiravad ka ÜRO mehhanismide, näiteks ÜRO inimõiguste komitee ja meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva töörühma otsuseid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab hukka kinnipidamistingimused, milles viibib Türgis vahistatud ja süüdi mõistetud Prantsuse kodanik Fabien Azoulay, keda on hoitud rohkem kui neli aastat vangis, viimati Giresuni vanglas, kus tema suhtes on kasutatud füüsilist vägivalda ja korduvat väärkohtlemist ning püütud sundida pöörduma islamiusku; mõistab teravalt hukka tema korduva väärkohtlemise homofoobsed ja antisemiitlikud motiivid; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud võtaksid viivitamata kõik vajalikud meetmed, et tagada tema kaitse ja üleviimine koduriiki; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab taunitavaks tõhusate õiguskaitsevahendite puudumist suurte vallandamiste puhul, mis puudutavad paljusid inimesi, teiste seas rohkem kui 152 000 riigiteenistujat, sealhulgas õpetajaid, arste, akadeemilisi töötajaid, juriste, kohtunikke ja prokuröre, kes vallandati ja kellel keelati alaliselt avalikus sektoris või isegi oma erialal töötada; rõhutab, et sellisel vallandamisel on vallandatavale ja tema perekonnale sageli laastav mõju, kaasa arvatud kestev sotsiaalne ja ametialane häbimärgistamine; väljendab sügavat kahtlust erioluolukorra meetmete uurimise komisjoni kui riigisisese õiguskaitsevahendi tulemusliku toimimise suhtes, kuna see komisjon ei ole sõltumatu, erapooletu ega tõhus; märgib, et meelevaldne passide tühistamine, hoolimata mõnest sellega seoses tehtud parandusest, on endiselt suur ja õigustamatu liikumisvabaduse piiramine nende inimeste puhul, keda see puudutab; kutsub Türgi ametivõime üles austama vallandatud töötajate õigusi kaitsele ja tagama hindamismenetluse kooskõla rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab šokeerivaks täitevvõimu ja valitseva koalitsiooni kõrgete esindajate avaldusi, et Türgis võidakse taaskehtestada surmanuhtlus, mis kaotati 2004. aastal; hoiatab, et selline kahetsusväärne samm ei oleks vastuolus mitte ainult Türgi kehtivate rahvusvaheliste kohustustega, vaid oleks kokkusobimatu ka ELiga ühinemise protsessiga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kordab, kui oluline on meediavabadus ja meedia sõltumatus, mis on üks ELi põhiväärtusi ja iga demokraatlikku süsteemi alustugi; on sügavalt mures ebaproportsionaalsete ja meelevaldsete meetmete pärast, millega Türgis piiratakse väljendusvabadust, meediavabadust ja teabe kättesaadavust, kuna terrorismivastaseid õigusnorme väärkasutatakse sageli kriitika summutamiseks ja meediapluralismi lämmatamiseks; nõuab tungivalt, et Türgi tagaks esmajärjekorras meediavabaduse ja sõnavabaduse sotsiaalmeedia platvormidel, reformides esmajärjekorras oma kriminaalkoodeksi artiklit 299 (presidendi solvamise kohta), mida kuritarvitatakse pidevalt autorite, reporterite, kolumnistide ja toimetajate tagakiusamiseks, ning viivitamata vabastama ja õigeks mõistma kõik ajakirjanikud, autorid, meediatöötajad ja sotsiaalmeedia kasutajad, keda peetakse ebaseaduslikult kinni nende ameti ja kodanikuõiguste kasutamise eest; märgib, et kuigi eelmisel aastal vähenes vangistuses viibivate ajakirjanike arv 160-lt ligikaudu 70-le, on see arv ikkagi väga suur ja tekitab tõsist muret, ning väga sageli vangistatakse inimesi tühistel põhjustel; kutsub Türgi ametivõime üles täisleppimatusele kõigi ajakirjanike vastu suunatud füüsilise ja sõnalise väärkohtlemise või ähvardamise juhtumite suhtes ning lubama uuesti avada meelevaldselt suletud meediakanalid; on sügavalt mures Istanbuli provintsikohtu 20. oktoobri 2020. aasta otsuse pärast tühistada eelmine õigeksmõistev otsus ja hakata uuesti arutama organisatsiooni Piirideta Reporterid Türgi esindaja Erol Önderoğlu, inimõiguslase Şebnem Korur Fincancı ning autori ja ajakirjaniku Ahmet Nesini süüasju: neid süüdistatakse mitmetes kuritegudes, sealhulgas terroripropaganda levitamises ning osalemises ühe ajalehega seotud solidaarsuskampaanias, ning neid ähvardab kuni 14,5 aasta pikkune vanglakaristus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab äärmiselt murettekitavaks 2020. aasta juulis vastu võetud internetiväljaannete korraldust ja nende väljaannete kaudu toime pandud kuritegude vastu võitlemise korda reguleeriva seaduse negatiivset mõju sõnavabadusele, kuna sellega pannakse sotsiaalmeediateenuste pakkujatele uued karmid kohustused, antakse valitsusele ulatuslikud volitused võrgusisu tsenseerida ja täiendatakse põhjusi, mis lubavad meediakasutajatele süüdistuse esitada; märgib, et Wikipedia keeld küll tühistati, kuid rõhutab, et enam kui 400 000 veebisaiti on endiselt blokeeritud ja mitmed sotsiaalmeedia kasutamise piirangud veel jõus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on sügavalt mures teatavate avalik-õiguslike asutuste, nagu raadio ja televisiooni ülemnõukogu (RTÜK) ja ajakirjandusreklaami amet (BİK), sõltumatuse ja erapooletuse puudumise pärast, kuna neid kasutatakse valitsuse suhtes kriitiliseks peetavate meediaväljaannete meelevaldseks tõkestamiseks, keelustamiseks, trahvimiseks või finantsiliseks lämmatamiseks, mis võimaldab valitsusel massiteabevahendeid peaaegu täielikult kontrollida; peab kahetsusväärseks, et 2019. aastal tühistas presidentuuri kommunikatsioonirektoraat rohkem kui 700 pressikaarti, ning peab kahetsusväärseks raskusi, mida kohalikud ja välisajakirjanikud oma töös kogevad; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib tunnustavalt, et väga suurest poliitilisest survest hoolimata on Türgis elujõuline, mitmekesine, aktiivne ja heterogeenne kodanikuühiskond, mis on Türgi valitsuse tegevuse kontrollimisel üks väheseid allesjäänud jõude ja millel on potentsiaali aidata lahendada riigi ees seisvaid raskeid poliitilisi ja sotsiaalseid probleeme; on sügavalt mures veelgi suurema tagasilanguse pärast, mis mõjutab kogunemis- ja ühinemisvabadust, ning mõistab hukka kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas silmapaistvate inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ja meedia meelevaldse sulgemise; mõistab sellega seoses hukka 2020. aasta detsembris vastu võetud uue massihävitusrelvade leviku rahastamise tõkestamise seaduse, millega antakse siseministeeriumile ja presidendile laialdased õigused piirata valitsusväliste organisatsioonide, äripartnerluste ning sõltumatute rühmade ja ühenduste tegevust ning mille eesmärk näib olevat kodanikuühiskonda veelgi enam raamistada, piirata ja kontrollida; toetab kindlalt mitme ÜRO eriesindaja üleskutset Türgi valitsusele: vaadata see seadus läbi, et tagada Türgi rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste täitmine; kutsub Türgit üles pidama kriitilisi mõtlejaid ja teisitimõtlejaid, sealhulgas inimõiguslasi, akadeemilisi töötajaid ja ajakirjanikke väärtuslikeks sotsiaaldialoogis osalejateks, mitte destabiliseerivaks jõuks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | taunib akadeemilise vabaduse suurt ahenemist Türgis, eelkõige rahupetitsiooni esitanud akadeemiliste töötajate õiguste pidevaid rikkumisi, hoolimata konstitutsioonikohtu 2019. aasta juuli otsusest, samuti Türgi kõrgharidusnõukogu seaduse muudatusi, millega lisatakse juba kehtivatele piiravatele meetmetele uusi piiranguid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mõistab hukka vägivaldsed repressioonid, millega Türgi ametivõimud reageerisid protestidele, mis olid seotud Boğaziçi ülikooli rektori ametisse nimetamisega valitsuse poolt; on šokeeritud üliõpilaste massilisest kinnipidamisest, politsei ülemäärasest jõu kasutamisest rahumeelsetel meeleavaldustel, Istanbuli kuberneri otsusest keelata valikuliselt igasugused kogunemised ja meeleavaldused ülikooli ümbritseval alal, meeleavaldajate – üliõpilaste, vilistlaste ja akadeemiliste töötajate – kujutamisest terroristidena ning LGBTI-rühmade ründamisest; kutsub Türgit üles loobuma süüdistustest ja vabastama need, kes on meelevaldselt kinni peetud rahumeelse kogunemise õiguse kasutamise eest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub Türgit üles hoiduma ajakirjanike ja inimõiguslaste kinnipidamisest ja neile süüdistuste esitamisest, millega neid hirmutatakse või heidutatakse, et nad ei käsitleks vabalt inimõiguste probleeme; nõuab tungivalt, et Türgi uuriks viivitamatult ja sõltumatult inimõiguslaste, ajakirjanike, akadeemiliste töötajate ja kodanikuühiskonna aktivistide hirmutamise ja ahistamise juhtumeid, mis on teatavaks saanud, ja võtaks süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab äärmiselt murettekitavaks pidevaid rünnakuid ja survet Türgi opositsiooniparteidele, sealhulgas opositsiooniliikmete süüdimõistmist, ning ametisoleva valitsuse poolt rahaliste vahendite ja riigi halduspädevuse kuritarvitamist, mis kahjustab demokraatliku süsteemi õiget toimimist; kutsub Türgi tähtsamaid parteisid üles jätkama oma demokraatlikke ja parlamentaarseid pingutusi Euroopa Liidu poole liikumisel Türgi seaduste ja põhiseaduse raames; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab väga murettekitavaks, et Türgi ametivõimud on eriti tugevalt ja pidevalt rünnanud Rahvademokraatlikku Parteid (HDP) ja selle noorteorganisatsioone; mõistab teravalt hukka Türgi konstitutsioonikohtu kassatsioonikohtu prokuröri esitatud süüdistuse, mille abil püütakse HDP likvideerida ja rohkem kui 600 HDP liikmel poliitiline tegevus keelata; rõhutab, et see on keskpikas perspektiivis raske poliitiline viga ja lisaks pöördumatu mõjuga löök pluralismile ja demokraatlikele põhimõtetele, millega jäetakse miljonid valijad Türgis esindamata; mõistab resoluutselt hukka endiste HDP kaasesimeeste Figen Yüksekdaği ja Selahattin Demirtași, kes on ka opositsioonijuht ja endine presidendikandidaat, ning endise Diyarbakıri linnapea Gülten Kışanaki jätkuva kinnipidamise, mis kestab alates 2016. aasta novembrist; tuletab meelde Euroopa Inimõiguste Kohtu 20. novembri 2018. aasta otsust Selahattin Demirtaşi juhtumi kohta, mida kinnitati Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoja 22. detsembri 2020. aasta otsusega ja milles kutsutakse Türgi ametivõime üles Selahattin Demirtaşi viivitamata vabastama; peab šokeerivaks, et see Euroopa Inimõiguste Kohtu siduv otsus on endiselt täitmata; taunib Istanbuli Bakırköy 46. esimese astme kriminaalkohtu hiljutise otsuse määrata Selahattin Demirtaşile kolme ja poole aasta pikkune vanglakaristus presidendi väidetava solvamise eest, mis on üks kõige pikemaid karistusi, mis on kunagi sedalaadi süüdistuse eest mõistetud; peab kahetsusväärseks, et 7. jaanuaril 2021. aastal võttis Ankara 22. vandekohus vastu veel ühe süüdistuse esitamise otsuse 108 poliitiku, teiste hulgas Selahattin Demirtaşi ja Figen Yüksekdaği vastu nende väidetava rolli eest 2014. aasta oktoobris Kobane linnas toimunud meeleavaldustel, kuigi see otsus põhineb samadel faktidel ja intsidentidel, mille Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoda oli juba tunnistanud ebapiisavaks Selahattin Demirtaşi kinnipidamiseks; taunib ka opositsiooniliste parlamendiliikmete parlamentaarse staatuse korduvat tühistamist, mis kahjustab tõsiselt parlamendi kui demokraatliku institutsiooni mainet; peab murettekitavaks, et Ankara peaprokurör valmistab ette uurimisi veel üheksa HDP parlamendisaadiku – sealhulgas HDP praeguse kaasesimehe Pervin Buldani ning Meral Danış Beştaşi, Hakkı Saruhan Oluçi, Garo Paylani, Hüda Kaya, Sezai Temelli, Serpil Kemalbay Pekgözegü, Pero Dündari ja Fatma Kurtulani – parlamentaarse puutumatuse äravõtmiseks nende väidetava rolli eest 2014. aasta Kobane meeleavaldustel; juhib tähelepanu Cihan Erdali juhtumile: see Türgi roheliste/vasakpoolsete noorteühenduse liige vahistati ja peeti kinni 25. septembril 2020. aastal, kui ta külastas oma perekonda Türgis, ainult selle tõttu, et ta oli kuus aastat enne vahistamist olnud HDP liige; mõistab hukka otsuse võtta HDP parlamendiliikmelt Ömer Faruk Gergerlioğlult ära parlamendiliikme koht ja parlamentaarne puutumatus ning tema sellele järgnenud vahistamise Türgi Suure Rahvuskogu ruumides; on veendunud, et see otsus oli kättemaks tema inimõigusalase tegevuse eest, sealhulgas selle eest, et ta tõi parlamendi ette laialt levinud väited läbiotsimise ja ahistamise kohta vanglates ja politsei valve all ning alustas nende vastu kampaaniat sotsiaalmeedias; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab äärmiselt murettekitavaks järjest suurenevat survet peamisele opositsiooniparteile (CHP) ja selle juhile Kemal Kılıçdaroğlu, sealhulgas partei brošüüride konfiskeerimist kohtumääruse alusel, Kemal Kılıçdaroğlu poliitiliste avalduste põhjal tema puutumatuse äravõtmise taotlemist ning avalikke ähvardusi ja isegi füüsilisi rünnakuid tema vastu; kordab oma tõsist muret CHP Istanbuli provintsi esimehe Canan Kaftancıoğlu jätkuva poliitilise ja kohtuliku ahistamise pärast, kuna Canan Kaftancıoğlu mõisteti 2019. aasta septembris poliitiliselt motiveeritud kohtuasjas (mille kohta ei ole veel ülemkohtu otsust) peaaegu kümneks aastaks vangi ja talle esitati 2020. aasta detsembris süüdistus uues poliitilises kohtuasjas, mille eest teda ähvardab veel teine kümneaastane vanglakaristus ja mis puudutab ka nelja päevalehe Cumhuriyet ajakirjanikku; väljendab rahulolu selle üle, et CHP parlamendiliikme Enis Berberoğlu parlamendikoht ja parlamentaarne puutumatus on konstitutsioonikohtu teise, 21. jaanuaril 2021 tehtud otsusega taastatud, kuna madalama astme kohtud eirasid konstitutsioonikohtu esimest otsust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub Türgi vastutavaid ametivõime üles vabastama kõik vangistatud inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud, juristid, akadeemilised töötajad ja teised, kes on kinni peetud põhjendamatute süüdistuste alusel, ning võimaldama neil ähvarduste ja takistusteta igas olukorras oma tööd teha; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama Türgis ohus olevate inimõiguslaste kaitset ja toetamist, muu hulgas erakorraliste toetuste kaudu; mõistab hukka Istanbuli piirkondliku apellatsioonikohtu otsuse toetada nelja inimõiguslase pikaajalist vanglakaristust Büyükada kohtuasjas terrorismiga seotud süüdistuste alusel, hoolimata tegelikust kuriteo koosseisu puudumisest ja asjaolust, et nende kohtualuste süüdistused on korduvalt ümber lükatud, muu hulgas riigi enda esitatud tõendusmaterjaliga; peab seda kohtuasja veel üheks näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes vaenulikust keskkonnast ja vaenuliku poliitilise arutelu korduvast mõjust, mis viib erapoolikute kohtuotsusteni; mõistab hukka kirjanik Ahmet Altani uuesti vahistamise 2019. aasta novembris, vaid nädal pärast seda, kui ta vabastati vanglast pärast rohkem kui kolm aastat kestnud kohtueelset kinnipidamist; on sügavalt mures Öztürk Türkdoğani, tuntud inimõiguslase ja inimõiguste ühenduse İnsan Hakları Derneği (İHD) kaasesimehe tagakiusamise pärast: Öztürk Türkdoğan vahistati hiljuti seoses ühe salastatud uurimisega tema kodus korraldatud läbiotsimise käigus ja vabastati hiljem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mõistab resoluutselt hukka kodanikuühiskonna silmapaistva ja lugupeetud juhtfiguuri Osman Kavala uuesti arreteerimise juba mõni tund pärast tema õigeksmõistmist 2020. aasta veebruaris ning tema üle kolme aasta veninud kinnipidamise valesüüdistuste alusel, millega jultunult keeldutakse täitmast Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikku otsust ja sellele järgnenud Euroopa Nõukogu ministrite komitee üleskutseid; leiab, et uus kohtuasi ja süüdistus Osman Kavala ja USA teadlase Henri Barkey vastu väidetava spioneerimise ja Türgi põhiseadusliku korra kukutamise katse eest on alusetu, ilma igasuguse tõendusmaterjalita ja seega poliitiliselt motiveeritud; on šokeeritud hiljutistest kohtuotsustest, nagu Istanbuli apellatsioonikohtu 22. jaanuari 2021. aasta otsus, millega tühistati eelmine, õigeksmõistev otsus ja otsus Gezi pargi kohtuasja uuesti läbivaatamisel ning Istanbuli kohtu 5. veebruari 2021. aasta otsus liita see hiljuti uuesti avatud kohtuasi teise spionaažiasjaga, millega eiratakse täielikult Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust; rõhutab, et Euroopa Inimõiguste Kohus on juba teinud kohtuotsuse Gezi kohtuasjas ja seetõttu muudab mõlema kohtuasja liitmine eelvangistuse jätkamise veelgi absurdsemaks ja ebaseaduslikumaks; on šokeeritud kohtunike ja prokuröride nõukogu (HSK) otsusest uurida kolme Istanbuli 30. kriminaalkohtu kohtunikku, kes eelmise aasta veebruaris Osman Kavala ja ülejäänud kahtlusalused Gezi pargi kohtuprotsessis tõendite puudumise tõttu õigeks mõistsid; on šokeeritud et teisalt nimetati hiljuti justiitsministri asetäitjaks endine Istanbuli riigiprokuröri asetäitja Hasan Yılmaz, kes vastutas teise Osman Kavala vastase süüdistusakti esitamise eest; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on sügavalt mures jätkuvate vägivaldsete vahistamiste, peksmise, piinamise, väärkohtlemise ning julma ja ebainimliku või alandava kohtlemise pärast politsei- ja sõjaväevalve all ning vanglates, samuti viimase nelja aasta jooksul toimunud sunniviisiliste kadumiste pärast, prokuröride suutmatuse pärast korraldada sellekohaste süüdistuste sisulisi uurimisi ning julgeolekujõudude liikmete ja asjadesse segatud riigiametnike ulatusliku karistamatuse kultuuri pärast; kutsub Türgi valitsust üles selgitama sadade kadunud inimeste saatust ja andma lõpuks vastuse liikumisele Cumartesi Anneleri („laupäeva emad“), kes on õiguse nõutamiseks kogunenud nüüdseks juba üle 800 korra; nõuab, et Türgi ametivõimud uuriksid pidevaid usaldusväärseid teateid piinamise ja väärkohtlemise kohta ning võtaksid süüdlased vastutusele; kutsub Türgit üles rakendama piinamise suhtes täisleppimatuse poliitikat; kutsub Türgit üles lõpetama suhtlemisvõimaluseta kinnipidamine ja kinnipidamise mitteametlikes kinnipidamiskohtades, on šokeeritud rasedate ja äsja sünnitanud naiste vahistamisest ning nõuab, et Türgi need naised vabastaks ja lõpetaks naiste vahistamise vahetult enne või pärast sünnitust; juhib tähelepanu endise avaliku sektori töötaja Yusuf Bilge Tunçi kadumisele, millest teatati 2019. aasta augustis; on väga mures üha sagenevate teadete pärast, et kinnipidamiskohtades ja vanglates kasutatakse süstemaatiliselt ja kuritarvitavalt kahtlusaluste ja kinnipeetavate, eriti naiste alasti läbiotsimist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab murettekitavaks uut õigusakti, mille kohaselt lubatakse Türgi politseil ilma lisamenetlusteta kasutada sõjalisi vahendeid, sealhulgas raskerelvastust ja salateenistuse varustust, et tulla toime riigi julgeolekut ohustavate avalike juhtumite ja sündmustega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu nähti õigusaktide paketiga ette kuni 90 000 vangi tingimuslik vabastamine, kelle hulgast on aga diskrimineerivalt välja arvatud väidetavate terrorismivastaste kuritegude eest kohtueelselt kinnipeetavad, sealhulgas juristid, ajakirjanikud, poliitikud ja inimõiguslased, kuna nemad ei vasta nende meetmetega seoses ennetähtaegselt vabastamise tingimustele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mõistab hukka väljaspool Türgit elavate Türgi kodanike sunniviisilised väljaandmised, inimröövid või inimröövid poliitilistel põhjustel, millega rikutakse õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi; väljendab tõsist muret selle üle, et Türgi valitsus kasutab oma mõjuvõimu, et tagada oma kodanike sunniviisiline tagasisaatmine, rikkudes rahvusvahelist õigust, mõnel juhul õõnestades kohalikke väljaandmismenetlusi, ja kutsub ELi üles selle probleemiga tegelema; mõistab hukka kõik katsed kasutada vägivalda, ahistamist või surveavaldusi Türgi päritolu opositsionääride ja poliitikute vastu või intellektuaalide, poliitikute ja aktivistide vastu Euroopas üldiselt; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on mures, et Türgi ombudsman ning inimõiguste ja võrdõiguslikkuse institutsioon ei vasta oma põhikirja, struktuuri, funktsiooni, tegevuse, rahalise ja tegevusliku sõltumatuse, juhtimisorgani liikmete sõltumatuse taseme ning kõlblikkuse ja liikmelisuse poolest Pariisi põhimõtete ning rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni üldiste poliitiliste soovituste nr 2 ja nr 7 kriteeriumitele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | võtab teadmiseks hiljuti vastu võetud ja kahe aasta jooksul rakendatava inimõiguste tegevuskava, milles lubatakse mitmeid õigusreforme ja mis sisaldab üheksat põhieesmärki, 50 eesmärki ja peaaegu 400 meedet, mis varieeruvad konkreetsetest tehnilistest kohustustest suuresti üldiste ja mitmetimõistetavate avaldusteni; rõhutab, et kuigi tegevuskavas lubatakse tegeleda selliste oluliste küsimustega nagu kohtusüsteemi sõltumatus, väljendus- ja ühinemisvabadus ning kaitsetumate rühmade kaitse, ei käsitleta seal Türgi inimõiguste ja õigusriigi olukorra peamisi puudusi, kuna kava ei hõlma meetmeid, mille eesmärk oleks lõpetada terrorismiga seotud süüdistuste kuritarvitamine ja meelevaldsed kinnipidamised või tagada Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmine, kui vaid mõnda suurt probleemi nimetada; on seisukohal, et iga tegevuskava annab võimaluse üldist olukorda parandada üksnes siis, kui see väljendub reaalsetes ja usaldusväärsetes parandusmeetmetes, mis hõlmavad kõiki inimõiguste ja õigusriigi valdkonna probleeme; soovitab Türgi valitsusel esitada selgema ajakava selle tegevuskava tulemuslikuks täitmiseks ning kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone ja sidusrühmi asjakohase poliitika kujundamisse selles küsimuses; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunneb Türgis laialt levinud korruptsiooni pärast; rõhutab, et Euroopa Komisjoni aruannetes märgitakse, et ei ole näha mingeid edusamme Türgi korruptsioonivastase raamistiku paljude puuduste kõrvaldamise suunas, ning kutsub Türgit üles esitama mõjusa korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava; märgib, et Türgi avaliku sektori asutuste aruandlust ja läbipaistvust on vaja parandada; märgib, et Türgi on saavutanud väheldast edu võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu; kutsub Türgit üles viima oma andmekaitsealased õigusaktid vastavusse ELi normidega, et oleks võimalik teha koostööd Europoliga, ning parandada rahapesu, terrorismi rahastamise ja küberkuritegevuse vastast võitlust käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on jätkuvalt sügavalt mures Türgi kaguosas valitseva olukorra ja kurdi probleemi pärast, millele pööratakse vähem tähelepanu vähem tähelepanu, kui need väärivad, eriti mis puudutab inimõiguste kaitset, poliitilist tegevust ning väljendus- ja veendumusvabadust; tunneb muret kurdi probleemiga tegelevate ajakirjanikele ja inimõiguslaste õiguste piiramise ning jätkuva surve pärast kurdi ajakirjandusele, kultuuri- ja keeleinstitutsioonidele ja väljendusvormidele kogu riigis, mille tulemusena kultuuriliste õiguste olukord veelgi halveneb; on mures, et vaenu õhutamine ja ähvardused kurdi päritolu inimeste vastu on endiselt tõsine probleem; rõhutab, et usaldatavat poliitilist protsessi kurdi probleemi rahumeelseks lahendamiseks on tingimata vaja jätkata, kaasates kõik asjaosalised ja demokraatlikud jõud; tunneb eriti suurt muret kurdi naiste jätkuvalt ebasoodsa olukorra pärast, mida süvendavad eelarvamused nende etnilise ja keelelise identiteedi suhtes, mis toob kaasa nende naiste veelgi suurema tõrjumise seoses nende kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õigustega; kutsub Türgit üles tagama kurdi naistele võrdsete õiguste ja võimaluste täieliku kättesaadavuse; kutsub Türgit üles viivitamata uurima kõiki raskeid süüdistusi inimõiguste rikkumiste, tapmiste ja sunniviisiliste kadumiste kohta ning võimaldama rahvusvahelistel vaatlejatel teha sõltumatut järelevalvet; peab murettekitavaks hiljutisi massilisi haaranguid ja kinnipidamisi Diyarbakıris, mis puudutasid juriste, poliitikuid ja kodanikuõiguste aktiviste, ning viie kodanikuühiskonna tegelase, sealhulgas Türgi meditsiiniliidu (TTB) aunõukogu liikme dr Șeyhmus Gothenburgi vangistamist; nõuab, et Türgi tagaks viivitamatu, sõltumatu ja erapooletu uurimise korraldamise kahe Vani külaelaniku, Servet Turguti and Osman Şıbani väidetava piinamise asjas: see leidis aset pärast nende kinnipidamist sandarmite poolt 11. septembril 2020 ning selle tagajärjel Servet Turgut suri ja Osman Şıban sai raskeid vigastusi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab, et Türgi valitsus kaitseks vähemuste ja kaitsetute rühmade, sealhulgas naiste ja laste, LGBTI kogukonna liikmete, pagulaste, etniliste vähemuste (nagu romad, kreeka ja armeenia päritolu Türgi kodanikud) ja usuvähemuste (nagu kristlased, juudid ja aleviidid) õigusi; nõuab seetõttu, et Türgi kehtestaks viivitamata ulatuslikud diskrimineerimisvastased õigusnormid, sealhulgas etnilise päritolu, usu, keele, kodakondsuse, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimise keelu ning rassismi, homofoobia ja transfoobia vastased meetmed; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mõistab teravalt hukka Türgi valitsuse otsuse Istanbuli konventsioonist lahti öelda, millega Türgi kaugeneb veelgi ELi ja rahvusvahelistest normidest ning seab tõsiselt kahtluse alla endale võetud kohustused ennetada naistevastast vägivalda ja edendada naiste õigusi, mis on selge märk inimõiguste olukorra tunduvast halvenemisest Türgis; peab seda otsust arusaamatuks, sest konventsioon ei ole muutunud pärast seda, kui Türgi selle esimese riigina allkirjastas ja ratifitseeris, ning see otsus on ka ohtlik pandeemia ajal, mil naistevastane vägivald suureneb, ja arvestades naiste tapmiste suurt hulka Türgis; kutsub Türgi valitsust üles selle otsuse kiiresti tagasi võtma; nõuab, et mis tahes uued suhted Türgiga põhineksid demokraatlikel põhiväärtustel, sealhulgas naiste õiguste austamisel; on jätkuvalt mures selle pärast, et Türgi ühiskonnas on naistevastane vägivald, sealhulgas nn aumõrvad, ebaseaduslikud lapsega sõlmitud abielud ja seksuaalne väärkohtlemine laialt levinud ja raske probleem ning Türgi ametivõimud sageli ei karista soolise vägivalla toimepanijaid; keeldub tunnustamast mis tahes õigusnorme, mis võimaldaksid tulevikus määrata vägistajale tingimisi karistuse laste seksuaalse kuritarvitamise eest, tingimusel, et ta abiellub oma ohvriga; kutsub Türgi ametivõime üles suurendama pingutusi, et võidelda laste töö vastu, mis on Türgis küll viimastel aastatel vähenenud, kuid mida ikka veel üsna palju kasutatakse, ning laste igas vormis väärkohtlemise vastu; peab kahetsusväärseks naiste väga madalat osakaalu valitsuses ja parlamendis (vaid 17,3 %) ning kohalikul tasandil ja üldiselt kõigil otsuste tegemisega seotud kohtadel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab sügavat muret LGBTI kogukonna liikmete inimõiguste rikkumise, eriti füüsiliste rünnakute, kogu riigis geiparaadide keelu pikendamise ning kogunemis-, ühinemis- ja väljendusvabaduse piirangute pärast; tuletab meelde, et Türgi kuulub nende riikide hulka, kus on kõige kõrgem transseksuaalsete isikute mõrvade määr; mõistab hukka kõrgete valitsusametnike, sealhulgas usuasjade direktoraadi (Diyanet) juhi, ombudsmani institutsiooni või Türgi Punase Poolkuu Seltsi esimehe homofoobse keelekasutuse ja vaenukõned; kutsub Türgi ametiasutusi üles suurendama pingutusi vihakuritegude, eelarvamuste ja sotsiaalse soopõhise ebavõrdsuse tõkestamiseks; tuletab meelde, et vaenu õhutamist käsitlevad Türgi õigusnormid ei ole kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga; |
| --- | --- |

47.

| 48. | peab ülimalt kahetsusväärseks Hagia Sophia kui ajaloo- ja usumälestise mošeeks muutmist ilma eelneva aruteluta, millega ilmselt rikutakse UNESCO maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni, millele Türgi on alla kirjutanud; kutsub Türgi valitsust üles seda otsust uuesti kaaluma ja selle tühistama, et täielikult austada kultuuri- ja usumälestiste ja -sümbolite, eelkõige UNESCO maailmapärandi hulka arvatud objektide ajaloolist ja kultuurilist olemust; tuletab meelde, et Hagia Sophia on kõigile kogukondadele ja religioonidele avatud paik, ning kutsub UNESCOd üles võtma kohaseid meetmeid selle maailmapärandi objekti kaitsmiseks; rõhutab, et Hagia Sophia kohta tehtud otsus õõnestab usukogukondade dialoogi- ja koostööpüüdlusi ning Türgi pluralistlikku ja mitmekultuurilist sotsiaalset struktuuri; peab kahetsusväärseks, et viimaste kuude jooksul muudeti ka Moni tis Choras / Chora kirik muuseumist mošeeks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub Türgi ametivõime üles tegema positiivseid ja mõjusaid reforme mõtte-, südametunnistus- ja usuvabaduse valdkonnas – võimaldama usukogukondadel saada juriidilise isiku staatus ning kohaldama Veneetsia komisjoni soovitusi usukogukondade staatuse kohta, kõiki asjakohaseid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ja Euroopa Nõukogu resolutsioone, sealhulgas kreeka õigeusku tunnistava elanikkonna kohta Gökçeada (Imbros) ja Bozcaada (Tenedos) saarel; taunib Mor Gabrieli kloostri ja teiste Kagu-Türgi kloostrite vastaseid meetmeid ning kordab oma üleskutset Türgile: tunnistada kogu maailmas õigeusu kristlaste oikumeenilise patriarhaadi tähtsust, tunnustada seda kui juriidilist isikut ja oikumeenilise patriarhi tiitli avalikku kasutamist; rõhutab vajadust kaotada vaimulike koolitamise, ametisse nimetamise ja ametijärgluse piirangud, lubada uuesti avada Halki seminar ja kõrvaldada kõik selle asjakohast toimimist takistavad asjaolud; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub Türgit üles tegema rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukoguga, koostööd kultuuripärandiga kaubitsemise ja kultuuripärandi tahtliku hävitamise takistamisel ja võitlemisel selliste tegude vastu; rõhutab, et oluline on pidada kultuuri- ja usupärandi säilitamise teemal dialoogi asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELiga; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab muret selle pärast, et Türgis elavaid uiguure ähvardab üha sagedamini kinnipidamine ja väljasaatmine teistesse riikidesse, kes võivad nad seejärel üle anda Hiinale, kus neid tõenäoliselt tõsiselt taga kiusatakse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab, et tulemuslikult rakendataks teist tegevuskava ja romasid käsitlevat riiklikku strateegiat, millega rakendataks kaasavamat suhtumist kodanikuühiskonda, tugevamat soolist perspektiivi ja tihedamat koostööd kohalike ametiasutustega, ning et eraldataks selleks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toonitab, et ametiühinguvabadus ja sotsiaaldialoog on pluralistliku ühiskonna arengu jaoks ülimalt tähtsad; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et töö- ja ametiühinguõiguste puhul esineb seadusandlikke puudujääke, ja rõhutab, et õigus organiseeruda, õigus kollektiivläbirääkimisi pidada ja streigiõigus on töötajate põhiõigused; on mures ametühingute jätkuvalt tugeva diskrimineerimise ning mõnede ametühinguorganisatsioonide juhtide ja liikmete jätkuva vallandamise, ahistamise ja kinnipidamise pärast; kutsub Türgi ametivõime üles järgima endale kohustuseks võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööõiguse põhireegleid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub Türgit üles jätkama oma õigusaktide vastavusse viimist keskkonna- ja kliimameetmetega seotud ELi direktiivide ja õigustikuga ning ratifitseerima Pariisi kliimakokkuleppe; tunnustab Türgi keskkonnaõiguste kaitsjate tegevust ja hoiatab viimaste aastate suurte riiklike taristuprojektide, sealhulgas Istanbuli kolmanda ja suurima lennujaama ning Bosporuse kolmanda silla keskkonnakahjuliku mõju eest; on eriti mures võimaliku ökoloogilise hävingu pärast, mille võib tekitada kavandatav Istanbuli kanali projekt; rõhutab, et selle projekti keskkonnamõju positiivse hindamise vastu on algatatud mitu kohtuasja, ja nõuab sõltumatute keskkonnamõju hindamiste läbiviimist koos läbipaistvate riigihankemenetluste ja nõuetekohaste kaasavate avalike konsultatsioonidega; kutsub Türgit üles viima lõpule oma õigusnormide vastavusse viimine ELi keskkonnamõju hindamise direktiiviga (8), sealhulgas selle naaberriikidega piiriüleseid konsultatsioone nõudvate sätetega; kordab oma üleskutset Türgi valitsusele: peatada Akkuyu tuumaelektrijaama väljaehitamise plaanid, kuna ehitus asub piirkonnas, kus esineb tugevaid maavärinaid, ning kujutab endast seetõttu suurt ohtu mitte ainult Türgile, vaid kogu Vahemere piirkonnale; palub sellest tulenevalt Türgi valitsusel ühineda piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooniga (Espoo konventsioon), mis kohustab osalisi üksteist teavitama ja üksteisega konsulteerima kõikide oluliste projektide puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne piiriülene kahjulik keskkonnamõju; sellega seoses palub Türgi valitsusel kaasata naaberriikide valitsused Akkuyu projekti jätkamise kavadesse või vähemalt nendega konsulteerida; |
| --- | --- |

54.

Institutsiooniline raamistik

| 55. | on mures presidentaalse süsteemi autoritaarse tõlgenduse kinnistumise pärast; on sügavalt mures presidentuuri võimu jätkuva jõulise tsentraliseerimise pärast, mis on kahjulik mitte ainult parlamendile, vaid ka ministrite nõukogule endale reformitud põhiseadusliku kava raames, mis ei taga usaldusväärset ega tõhusat võimude lahusust täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu vahel; märgib sellega seoses muret, mida Veneetsia komisjon väljendas oma arvamuses Türgi põhiseaduse muutmise kohta seoses võimude lahususega; peab kahetsusväärseks praeguse täitevorgani tõhusa demokraatliku vastutuse tagamiseks vajaliku kontrolli ja tasakaalustatuse piiranguid, eelkõige presidentuuri aruandluse puudumist; tunneb muret presidentuuri üha suurema mõju pärast riigi- ja reguleerivate asutustele, mis peaksid jääma sõltumatuks; väljendab muret eelkõige parlamendi marginaliseerumise pärast, kuna parlamendi õigusloome- ja järelevalvefunktsioone on suurel määral vähendatud ning parlamendi eelisõigusi presidendi dekreetidega korduvalt rikutud; kutsub üles vaatama läbi praeguse presidentuuri ülesehitust ja selle rakendamist vastavalt demokraatia põhimõtetele, millele on osutatud Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 2017. aasta soovitustes; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et 10 %-line valimiskünnis, mis on kõrgeim Euroopa Nõukogu liikmete hulgas, on vastuolus Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga ning vähendab suurte valijarühmade esindusvõimalusi; tunneb muret avalike teadete pärast võimalike valimisreformide kohta, mis võivad veelgi raskendada erakondade pääsemist parlamenti ja nende osalemist parlamendis ning parlamendienamuse lõplikku saavutamist; kutsub Türgit üles parandama riigi kõigil tasanditel valimiste laiemat keskkonda, tagades kõigile kandidaatidele ja erakondadele õiglase ja vaba tegevusruumi ning viies ennast vastavusse Veneetsia komisjoni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) soovitustega, mis käsitlevad erinevusi valimisraamistikus, ja selle üleskutset muuta otsuseid, mis ei ole kooskõlas rahvusvaheliste normide ja standarditega; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib murega, et avaliku teenistuse süsteemi iseloomustab endiselt erakondlikkus ja politiseerimine ning et see koos presidendi liigse kontrolliga riigimasina igal tasandil on kaasa toonud avaliku halduse tõhususe, suutlikkuse ja kvaliteedi üldise languse; palub Türgil võtta meetmeid, et taastada tulemuspõhine konkurentsipõhine edutamissüsteem ning tagada halduse läbipaistvus ja aruandekohustus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on sügavalt mures selle pärast, et võimueliit kasutab üha sagedamini äärmusnatsionalistlikku ja õhutavat narratiivi – mida poliitikud kogu maal laialdaselt soosivad – sest see soodustab üha enam antagonistlikku suhtumist Euroopa Liitu ja selle liikmesriikidesse ning teistesse naaberriikidesse; on mures Türgi poliitika sügava polariseerumise pärast, mida süvendab uus presidendisüsteem, ning üha enam polariseeruvate populistlike narratiivide kasutamise pärast, mis lõhestavad veelgi Türgi ühiskonda ning takistavad erakondadevahelist dialoogi ja leppimist; on mures usulise konservatiivsuse suureneva mõju pärast poliitilises elus, mis on vastuolus riigi pikaajalise ilmaliku traditsiooniga; on seetõttu mures usuasjade direktoraadi Diyanet üha suurema rolli ja ressursside pärast kõigis Türgi avaliku elu valdkondades, sealhulgas hariduses, ning välismaal, sealhulgas olulisel määral Euroopas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on sügavalt mures Türgi ametivõimude hiljutiste otsuste tõsise mõju pärast kohalikule poliitikale ja demokraatiale; mõistab kindlalt hukka vähemalt 47 demokraatlikult valitud linnapea (sh Diyarbakiri, Vani, Mardini ja hiljuti Karsi linnapea) ametist tagandamise ja vangistamise küsitava väärtusega asitõendite põhjal ja eelkõige nende meelevaldse asendamise keskvalitsuse poolt ametisse määratud mittevalitud usaldusisikutega; on kindlalt veendunud, et need ebaseaduslikud otsused on otsene rünnak demokraatia peamiste aluspõhimõtete vastu, jättes miljonid valijad ilma oma demokraatlikult valitud esindajatest; kutsub Türgit üles andma vallandatud linnapeadele tagasi nende ametikohad; |
| --- | --- |

59.

| 60. | võtab teadmiseks valitsuse poliitilised, rahalised, seadusandlikud ja haldusmeetmed opositsioonierakondade linnapeade tegevuse halvamiseks İstanbulis, Ankaras, İzmiris ja riigi kaguosa linnades; mõistab hukka ülemvalimisnõukogu (YSK) otsused suurlinna linnapea valimiste uuesti korraldamise kohta İstanbulis ning linnapea volituste andmisest keeldumise kohta valimised võitnud HDP kandidaatidele, kelle asemel need antakse teiseks jäänud Õigluse ja Arengu Partei (AKP) kandidaatidele, mis seab tõsise kahtluse alla valimisprotsessi seaduslikkuse ja terviklikkuse austamise ning institutsiooni sõltumatuse poliitilisest sekkumisest; |
| --- | --- |

60.

ELi ja Türgi laiemad suhted ning Türgi välispoliitika

| 61. | tuletab meelde, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Türgi täitnud ja täidab endiselt olulist rolli peaaegu nelja miljoni pagulase vastuvõtmisel, kellest ligikaudu 3,6 miljonit on Süüria pagulased ja umbes 360 000 registreeritud pagulased ja varjupaigataotlejad teistest riikidest, ning tuletab meelde, et tegemist on maailma suurima pagulaskogukonnaga; märgib, et COVID-19 pandeemia on süvendanud selle kriisiga seotud probleeme; peab tervitatavaks kõigi asjaomaste ametiasutuste, eelkõige kohalike omavalitsuste pingutusi pagulaste lõimimise parandamisel; on seisukohal, et EL peaks andma Süüria pagulastele ja Türgi vastuvõtvatele kogukondadele endiselt vajalikku tuge, jätkates muu hulgas Türgis asuvatele pagulaskogukondadele suunatud ÜRO programmide toetamist; toetab ELi ja Türgi avalduse ning pagulaste, varjupaigataotlejate ja rände küsimuses tehtava koostöö objektiivset hindamist, sealhulgas inimõigustele avalduva mõju hindamist, ning rõhutab, kui oluline on, et kumbki pool täidaks rakendusprotsessi osana oma vastavad kohustused ja järgiks põhiõigusi; rõhutab, et rändajate ja pagulaste ärakasutamist ei tohi aktsepteerida poliitilise mõjutamise ja väljapressimise vahendina; mõistab sellega seoses teravalt hukka rändesurve kasutamise poliitilistel eesmärkidel 2020. aasta märtsis, kui Türgi ametivõimud julgustasid aktiivselt rändajaid, pagulasi ja varjupaigataotlejaid sisenema Euroopasse Kreeka kaudu; märgib, et kuni ELi ja Türgi tagasivõtulepingu (9) täieliku ja tulemusliku rakendamiseni kõikide liikmesriikide suhtes tuleb liikmesriikidega nõuetekohaselt rakendada kehtivaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid ja sarnaste lepingute ja korralduste sätteid; tuletab meelde, et Süüria pagulasi tuleks Süüriasse tagasi saata ainult siis, kui nad otsustavad minna vabatahtlikult ja saavad naasta oma algsesse kogukonda; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kinnitab taas oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsioonis väljendatud üleskutset ja julgustab uuesti Türgit tunnistama Armeenia genotsiidi, et sillutada teed tõelisele leppimisele Türgi ja Armeenia rahvaste vahel; kutsub Türgit sellega seoses üles hoiduma igasugusest Armeenia-vastasest propagandast ja vaenukõnest ning järgima täielikult oma kohustust kaitsta Armeenia ja teiste rahvaste kultuuripärandit; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on kindlalt veendunud, et COVID-19 pandeemiaga saab võidelda üksnes ülemaailmse koostöö kaudu; usub, et ELi ja Türgi koostööd võiks selles osas veelgi süvendada, sealhulgas kestlike tarneahelate loomise osas; tunneb heameelt Türgi positiivse rolli üle kaitsevarustuse tarnimisel mitmetesse liikmesriikidesse ja teistesse riikidesse; tunneb muret presidendi dekreetide ja ministrite otsuste väärkasutamise pärast, mis õõnestavad seaduslikkuse põhimõtet veelgi otsustega, mis on tehtud COVID-19 pandeemia eriolukorraga toimetulekuks; kritiseerib Türgi ametiasutuste rünnakuid Türgi Arstide Liidu vastu, et vaigistada kõik kriitilised küsimused selle kohta, kuidas valitsus COVID-19 pandeemiat ohjab; mõistab hukka kohtusüsteemi tööriistana kasutamise, õigusvastased kinnipidamised, ahistamise ja alusetu kriminaaluurimise, mida rakendatakse ajakirjanike suhtes, kes on teatanud COVID-19 pandeemia ohjamise puudustest Türgis; märgib, et töötuse ja vaesuse määr on Türgis COVID-19 pandeemia tõttu kiiresti suurenenud; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et tolliliidu ajakohastamine oleks kasulik mõlemale poolele ning hoiaks Türgi majanduslikult ja normatiivselt ELiga seotuna lisaks sellele, et luuakse uus võimalus positiivseks dialoogiks ja koostööks, luuakse parem õigusraamistik ELi investeeringuteks Türgis, sealhulgas vaidluste lahendamise mehhanism, ning kiirendatakse töökohtade loomist nii ELis kui ka Türgis ning Euroopa rohelise kokkuleppe alase koostöö projekte; rõhutab, et praeguses olukorras – muu hulgas see, et Türgi kaldub oma praegustest kohustustest kõrvale järjest sagedamini, asjaolu, et ELi ja Türgi vahel toimub praegu Maailma Kaubandusorganisatsioonis vaidlus, ning vastuvõetamatud üleskutsed boikoteerida ELi liikmesriike – näib, et tolliliidu ajakohastamine oleks eriti keeruline, kuid usub, et tuleks jätta alles võimalus soodustada konstruktiivsete pingutuste tegemist ja dialoogi uuendamist kõigis lahendamata küsimustes ning uurida tolliliidu ajakohastamise tingimusi; kordab, et selline ajakohastamine peaks põhinema rangetel inimõiguste ja põhivabadustega seotud tingimustel, nagu on ette nähtud Kopenhaageni kriteeriumides heanaaberlike suhete kohta ELi ja kõigi selle liikmesriikidega ning selle mittediskrimineeriva rakendamise kohta; tuletab sellega seoses meelde, et praeguse tolliliidu potentsiaal jääb täies ulatuses kasutamata seni, kui Türgi ei rakenda lisaprotokolli täies ulatuses, et laiendada Ankara lepingut reservatsioonidega ja diskrimineerimata kõigile liikmesriikidele, ning olemasolevad kaubandust häirivad tegurid on kõrvaldatud; |
| --- | --- |

64.

| 65. | toetab endiselt viisanõude kaotamist niipea, kui kehtestatud tingimused on täidetud; juhib tähelepanu sellele, et viisanõude kaotamine oleks oluline samm inimestevaheliste kontaktide hõlbustamise suunas, ning märgib, et see on väga oluline eelkõige üliõpilaste, akadeemikute, ettevõtjate esindajate ja ELi liikmesriikides peresidemeid omavate inimeste jaoks; tunneb heameelt presidendi 2019. aasta mai ringkirja üle, milles nõutakse demaršide kasutamise kiirendamist, kuid rõhutab, et Türgi on kuue olulise kriteeriumi täitmisel veel väga vähe edu saavutanud; palub Türgi valitsusel neid kriteeriume täielikult ja mittediskrimineerival viisil täita, sealhulgas seoses kõigi ELi liikmesriikidega, ning keskenduda eelkõige terrorismivastasele seadusele ja andmekaitseseadusele; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, kui oluline on nii ELi ja selle liikmesriikide kui ka Türgi jaoks jätkata tihedat dialoogi ja koostööd välispoliitika ja julgeoleku küsimustes; tunnistab, et Türgi, nii nagu iga suveräänne riik, võib ajada oma välispoliitikat vastavalt oma huvidele ja eesmärkidele; usub, et Türgi kui ELi kandidaatriik peaks püüdma oma välispoliitikat ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames üha enam ELi välispoliitikaga vastavusse viia; peab väga kahetsusväärseks, et Türgi on hoopis korduvalt otsustanud tegutseda ühepoolselt ja põrkunud paljudes välisküsimustes pidevalt ELi prioriteetidega ning et seetõttu on Türgi ÜVJPga vastavusse viimise määr vähenenud 14 %-le; ergutab Türgit püüdlema tihedama koostöö ning edasise vastavusse viimise poole ELi välispoliitika, kaitse- ja julgeolekuküsimustes, sealhulgas terrorismivastases võitluses; tuletab meelde, et Türgi on NATO kauaaegne liige ning tema geostrateegiline asend on piirkondliku säilitamiseks ja Euroopa julgeoleku tugevdamiseks ülioluline; rõhutab, et Türgit kui NATO liitlast tuleks julgustada tegutsema kooskõlas NATO lepinguga, milles sätestatakse, et liikmed peaksid oma välissuhetes vältima ähvarduste või jõu kasutamist mis tahes viisil, mis on vastuolus ÜRO eesmärkidega; märgib ka, et ELi liikmesriigid ja Türgi jätkavad koostööd küsimustes, mis on NATO raames (sõjalise) strateegilise tähtsusega; tuletab ka meelde, et EL ja NATO on rahvusvahelises julgeolekukoostöös endiselt Türgi kõige usaldusväärsemad pikaajalised partnerid, ning kutsub Türgit üles säilitama välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas poliitilist sidusust, pidades silmas tema rolli NATO liikmena ja ELi kandidaatriigina, ning pühenduma taas täielikult NATO-le kui oma ainsale julgeolekuankrule; nõuab USA uue administratsiooniga Atlandi-ülest dialoogi suhete üle Türgiga, et võtta Türgi suhtes ja Türgiga vastu ühine poliitika, mille eesmärk on tõhustada koostööd ning väärtuste ja huvide lähendamist; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et Türgi peab oma nõudmisi kaitsma rahvusvahelisel õigusel põhineva diplomaatia ja dialoogi kaudu ning et iga katse avaldada teistele riikidele survet jõu, ähvarduste või vaenuliku ja solvava retoorika abil, eriti ELi ja selle liikmesriikide suhtes, on ELi kandidaatriigi puhul vastuvõetamatu ja sobimatu; palub sellega seoses komisjonil ning komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal võtta Türgi valitsuse esindajate ELi ja selle liikmesriikide vastase mis tahes kuritahtliku keelekasutuse suhtes kindel seisukoht; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on sügavalt mures Türgi enneolematu ebaseadusliku käitumise pärast Vahemere idaosas – tegevuse pärast, mida ELi kandidaatriik on toime pannud ELi liikmesriikide vastu – ning sellega seotud julgeoleku- ja stabiilsusriskide pärast; mõistab teravalt hukka Türgi ebaseadusliku tegevuse Kreeka ja Küprose vetes, samuti Kreeka riikliku õhuruumi rikkumise, sealhulgas lennud üle asustatud piirkondade ja Kreeka territoriaalmere, mis rikub nii Euroopa liikmesriikide suveräänsust ja suveräänseid õigusi kui ka rahvusvahelist õigust; väljendab Kreeka ja Küprose Vabariigiga täielikku solidaarsust; kinnitab veel kord Küprose Vabariigi õigust sõlmida oma majandusvööndi kohta kahepoolseid lepinguid ning uurida ja kasutada oma loodusvarasid täielikus kooskõlas rahvusvahelise õigusega; väljendab sügavat muret Türgi ebaseadusliku kalapüügi pärast Kreeka territoriaalvetes Egeuse merel ning Türgi kalalaevastiku reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi pärast rahvusvahelistes vetes Egeuse merel ja Vahemere idaosas; nõuab tungivalt, et Türgi ja kõik sidusrühmad oleksid kaasatud heas usus vaidluste rahumeelsesse lahendamisse ning hoiduksid kõigist ühepoolsetest ja ebaseaduslikest tegevustest või ähvardustest; rõhutab, et konfliktidele on võimalik leida kestlik lahendus üksnes dialoogi, diplomaatia ja hea tahte vaimus peetavate läbirääkimiste kaudu ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega; kutsub kõiki asjaosalisi üles pidama tõelise ühise tahte märgina heas usus läbirääkimisi majandusvööndite ja mandrilava piiritlemise üle, austades täielikult rahvusvahelist õigust ja heanaaberlike suhete põhimõtet; märgib kahetsusega, et Türgi Suure Rahvuskogu poolt 1995. aastal Kreeka vastu kuulutatud casus belli ei ole veel tagasi võetud; tunneb heameelt, et Kreeka ja Türgi on alustanud pärast viieaastast seisakut ettevalmistavate kõneluste uut vooru, mille eesmärk on muu hulgas käsitleda mandrilava ja majandusvööndi piiritlemist kooskõlas rahvusvahelise õigusega; kordab üleskutset Türgi valitsusele allkirjastada ja ratifitseerida ÜRO mereõiguse konventsioon, mis on Euroopa Liidu õigustiku osa; peab tervitatavaks ja toetab täielikult Euroopa Ülemkogu ettepanekut korraldada Vahemere idaosa käsitlev mitmepoolne konverents, et luua platvorm vaidluste lahendamiseks dialoogi teel, ning kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles seda võimalikult kiiresti käivitama; kordab oma üleskutset nõukogule olla valmis töötama välja edasiste piiravate valdkondlike ja sihipäraste sanktsioonide loetelu, kui Türgiga suheldes ei saavutata olulisi edusamme ega uusi väljavaateid; märgib, arvestades Türgi jätkuvat ja uut ebaseaduslikku puurimistegevust, et nõukogu 15. juuli 2019. aasta järeldused, mille kohaselt loobutakse assotsiatsiooninõukogu ning ELi ja Türgi vahelistest kõrgetasemelistele dialoogidele pühendatud edasistest kohtumistest, ja nõukogu 11. novembri 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1894, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Türgi ebaseadusliku puurimistegevusega Vahemere idaosas (10), on esimene kord, kui selliseid reageeringuid peeti kandidaatriigi tegevuse tõttu vajalikuks; nõuab ka tungivalt, et Türgi lahendaks vaidlusi rahumeelselt ning hoiduks ühepoolsetest ja ebaseaduslikest tegudest ja ähvardustest, kuna see võib heanaaberlikke suhteid ELi ja selle liikmesriikidega kahjustada: palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal kaaluda Vahemere idaosas asuva Euroopa Liidu eriesindaja ametisse nimetamist, et hõlbustada Türgi diplomaatilist teavitamist; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mõistab teravalt hukka Türgi Rahvuskogu esimehe avalduse, mille kohaselt võib Türgi üksnes presidendi dekreediga taganeda Montreux’ konventsioonist, mis on oluline rahvusvaheline kokkulepe, mis reguleerib vaba rahvusvahelist laevaliiklust Dardanellide ja Bosporuse väinas; märgib, et see avaldus on kooskõlas Türgi varasemate pingutustega vaidlustada Lausanne’i rahulepingu kehtivus ning seega õõnestada rahvusvahelist rahu ja stabiilsust laiemas piirkonnas, sealhulgas eelkõige Türgi naaberriikides; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mõistab teravalt hukka Varosha ebaseadusliku osalise taasavamise Famagusta linnas, sest see õõnestab vastastikust usaldust ja seega võimalust alustada Küprose küsimuse tervikliku lahenduse üle uuesti otseseid läbirääkimisi, muutes kohapealse olukorra halvemaks ning süvendades Küprose lõhenemist ja püsivat jagamist; hoiatab Varosha status quo’s tehtavate mis tahes muudatuste eest, millega rikutaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone; kutsub Türgi valitsust kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutise üleskutsega üles seda sammu tühistama ning hoiduma kõigist muudest ühepoolsetest meetmetest, mis võiksid pingeid saarel veelgi suurendada; kutsub Türgit üles tooma oma väed Küproselt välja, andma Varosha piirkonna üle selle seaduslikele elanikele ÜRO administratsiooni ajutise kontrolli all kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550 (1984) ja hoiduma tegevusest, mis muudab ebaseaduslike asunduste poliitika kaudu saare demograafilist tasakaalu; kordab oma üleskutset Türgile pühenduda ja aidata kaasa terviklikule lahendusele, mis on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega, sealhulgas omandi tagastamise ja usupaikade säilitamise kohta; peab kahetsusväärseks, et Türgi kõrgeimad ametivõimud on kiitnud poliitilistel ja natsionalistlikel eesmärkidel heaks kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse, ning nõuab tungivalt, et Türgi valitsus reageeriks konkreetselt ÜRO peasekretäri üleskutsele läbirääkimisi uuendada; nõuab tungivalt, et osapooled taasalustaksid ÜRO peasekretäri egiidi all võimalikult kiiresti läbirääkimisi Küprose taasühinemise üle, alustades kohast, kus need pooleli jäid, ja tuginedes 2017. aasta Crans-Montana protsessi käigus juba saavutatud kokkulepetele; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid täidaksid läbirääkimiste edukal lõpuleviimisel aktiivsemat rolli; väljendab veel kord toetust õiglasele, terviklikule ja kestlikule lahendusele, mis põhineb kahe kogukonna ja kahe tsooni föderatsioonil, mis oleks ühtne juriidiline isik, millel oleks ühtne suveräänsus ja üks kodakondsus ning kus kahe kogukonna vahel valitseks poliitiline võrdsus, nagu on määratletud asjakohastes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides, kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ELi õigustikuga ning järgides põhimõtteid, millel liit rajaneb; on kindlalt veendunud, et konfliktidele on võimalik leida kestlik lahendus üksnes dialoogi, diplomaatia ja läbirääkimiste kaudu hea tahte vaimus ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega; on kindlalt veendunud, et Küprose probleemi kestlik lahendamine tooks kasu kõigile piirkonna riikidele; rõhutab, et Küprose probleemi lahendamise järel on vaja ELi õigustikku rakendada kogu saarel, ning Küprose türgi kogukonna demokraatlike jõudude kaasamise tähtsust; tunnustab tähtsat tööd, mida on teinud teadmata kadunud isikutega tegelev kahe kogukonna komisjon nii teadmata kadunud Küprose türklaste kui ka Küprose kreeklaste otsimisel, ning kordab oma heakskiitu asjaolule, et asjakohastele aladele on juba mitu aastat antud parem juurdepääs, kaasa arvatud sõjaväealad; palub Türgil teadmata kadunud isikutega tegelevat komisjoni aidata, andes teavet oma sõjaväearhiividest; peab kahetsusväärseks Türgi jätkuvat keeldumist järgida lennundusõigust ning luua suhtluskanal Türgi ja Küprose Vabariigi lennujuhtimiskeskuste vahel, mille puudumine kätkeb endas reaalseid ohutusriske ja ohte Euroopa reisijatele, nagu on kindlaks teinud Euroopa Lennundusohutusamet ja Rahvusvaheline Lennuettevõtjate Föderatsioon; on seisukohal, et see võiks olla valdkond, kus Türgi võiks tõendada oma pühendumust usaldust suurendavatele meetmetele, ning kutsub Türgit üles tegema koostööd ja rakendama täielikult ELi lennundusõigust; tuletab meelde oma varasemates resolutsioonides väljendatud seisukohta kõigile ELi liikmesriikidele suunatud nõukogu algatuse käivitamise kohta, et peatada relvaeksport Türgisse vastavalt nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mõistab kindlalt hukka Türgi sõjalised sekkumised Süürias, mis on rahvusvahelise õiguse rasked rikkumised ning õõnestavad kogu piirkonna stabiilsust ja julgeolekut; kutsub Türgi valitsust üles lõpetama Põhja-Süüria ja Afrini ebaseaduslik okupeerimine ning viima sealt välja oma sõjalised ja poolsõjaväelised jõud; kordab, et julgeolekukaalutlused ei tohi õigustada ühepoolset sõjalist tegevust välisriigis; tuletab meelde, et Idlibi probleemi ei saa lahendada kestlikult sõjalisel teel, vaid ainult poliitiliselt; väljendab sügavat muret võitlejate ja palgasõdurite üleviimise pärast Põhja-Süürias asuvatest džihaadi rühmitustest Liibüasse ja Mägi-Karabahhi konflikti ning mõistab selle teravalt hukka; palub Türgi ametivõimudel luua Süüria põgenike kogukondadele õiged tingimused koju tagasipöördumiseks ja teha see neile võimalikuks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub Türgit üles pühenduma jätkuvalt Liibüa konflikti rahumeelsele lahendamisele ÜRO egiidi all ning järgima täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud relvaembargot; kiidab heaks Euroopa Liidu juhitavate merevägede operatsiooni „Irini“ Vahemerel (EUNAVFOR MED Irini) ja selle pingutused säilitada mandaadiga kehtestatud relvaembargo ning ennetada inim- ja uimastikaubandust; peab kahetsusväärseks, et Türgi on vähemalt kahel juhul keelanud EUNAVFOR MED Irini personalil kontrollida Türgist Liibüasse reisivaid laevu; kutsub seetõttu Türgit üles tegema täielikku koostööd EUNAVFOR MED Iriniga, mis tegutseb kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 2292 ja 2526, mis on siduvad kõigile ÜRO liikmesriikidele, sealhulgas Türgi Vabariigile; kutsub sellega seoses nõukogu üles alustama koostööd EUNAVFOR MED Irini ja NATO operatsiooni „Sea Guardian“ vahel, et tagada operatsiooni „Irini“ varustatus vajalike vahendite ja töötajatega, et tõhusalt täita oma põhiülesannet teostada järelevalvet maismaa-, mere- ja lennuliikluse üle ning aidata kõikidel riikidel täielikult rakendada relvaembargot; rõhutab vajadust säilitada relvarahu ning viia kõik välisjõud ja palgasõdurid kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega viivitamata ja tingimusteta kogu Liibüa territooriumilt välja; mõistab karmilt hukka asjaolu, et Türgi ja Liibüa kirjutasid alla kaks vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitlevad igakülgset julgeoleku- ja sõjalist koostööd ja merepiirkondade piiritlemist ning mis on omavahel seotud ja rikuvad selgelt rahvusvahelist õigust ja ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomaseid resolutsioone; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mõistab hukku asjaolu, et selle asemel, et nõuda vägivallale lõpu tegemist ja rahumeelsete läbirääkimiste taasalustamist, toetades Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Minski grupi pingutusi, otsustas Türgi hoopis tingimusteta toetada ühe poole sõjalist tegevust hiljutises Mägi-Karabahhi konfliktis, kasutades sellega seoses provotseerivat retoorikat, mis õhutab pingeid, selle asemel et neid vähendada; mõistab hukka välisvõitlejate üleviimise Süüriast ja mujalt Mägi-Karabahhi, nagu on kinnitanud OSCE Minski rühma kaaseesistujariigid, ning kutsub Türgit üles hoiduma igasugusest tegevusest ja retoorikast, mis võiks veelgi süvendada pingeid Lõuna-Kaukaasia piirkonnas, ning toetama rahvusvahelist dialoogi ja rahuprotsessi OSCE Minski rühma egiidi all; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub Euroopa välisteenistuse tegevusüksust üles dokumenteerima Türgi ELi vastu suunatud väärteavet, eelkõige Aafrikas, Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, ning esitama oma järeldused Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

74.

ELi ja Türgi suhete tulevik

| 75. | usub, et on õige aeg tõsiselt kaaluda ELi ja Türgi suhete seisu ning koostada kõikide ELi institutsioonide ja liikmesriikide koostöös terviklik, ühtne ja sidus keskpika kuni pika perspektiiviga strateegia; kutsub Türgit üles alustama konstruktiivset ja heauskset dialoogi, sealhulgas välispoliitika küsimustes, kus Türgi ja EL on olnud vastandlikel seisukohtadel, et leida taas ühine seisukoht ja ühine arusaam ELiga, taasalustada dialoogi ja koostööd heanaaberlike suhete valdkonnas ning taaskäivitada Türgis reformiprotsess, pöörates erilist tähelepanu põhiõiguste valdkonnale; on veendunud, et EL peaks jätkama kõigi võimalike Türgiga peetavate dialoogide, ühise arusaamise ja seisukohtade lähendamise juhtumitega tegelemist, kuid kordab, et kui see ebaõnnestub ja tulevad uued rahvusvahelise õigusega vastuolus olevad ühepoolsed meetmed või provokatsioonid, peaks EL kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid ja võimalusi, sealhulgas viimase abinõuna sihipäraseid sanktsioone, millel ei tohiks olla kahjulikku mõju Türgi rahvale, kodanikuühiskonnale või Türgis asuvatele pagulastele; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on veendunud, et EL ei tohiks segamini ajada Türgit tema praeguse valitsuse poliitikaga, ning rõhutab seetõttu, et EL peaks jätkuvalt pühenduma Türgi kodanikuühiskonna toetamisele, et kaitsta ja edendada demokraatlikke väärtusi ja põhimõtteid, inimõigusi ja õigusriiki, võttes arvesse Türgi ühiskonna üldist tugevat euroopameelsust ja Euroopa identiteeti; kutsub sellega seoses kõiki ELi institutsioone, eelkõige nõukogu, üles seadma inimõiguste mõõdet ning põhivabaduste ja õigusriigi olukorda Türgis oma Türgi suhtes võetavate meetmete keskmesse; võtab teadmiseks hiljutise ühisteatise ELi ja Türgi poliitiliste, majandus- ja kaubandussuhete olukorra kohta (JOIN(2021)0008) kui lühikokkuvõtte praegusest olukorrast; peab kahetsusväärseks, et demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste tagasilööke Türgis ei käsitletud Euroopa Ülemkogu 2021. aasta märtsi järeldustes piisavalt; rõhutab, et õigusriigi ja inimõiguste mõõde peaksid olema ELi Türgi-poliitika hindamise keskmes; palub seetõttu komisjonil ja nõukogul lisada inimõiguste ja õigusriigi mõõde ühe põhikriteeriumina ELi ja Türgi suhete järgmiste võimalike sammude kavandamisse; rõhutab, et see võib aidata heastada viimasel ajal Türgis täheldatud põhivabaduste tagasilöögid ning saata suurele euroopameelsele ja demokraatiat pooldavale Türgi ühiskonna osale julgustava sõnumi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | on arvamusel, et nii EL kui ka Türgi teavad, kui vajalik ja oluline on saavutada omavahelistes suhetes konstruktiivne ja üksteist austav suhtumine ning et suhtluse ja dialoogi suurendamine kõigil tasanditel on ELi ja Türgi vastastikuse usaldussuhte taastamisel ülioluline, et luua kindel ja püsiv alus, mis võimaldab konstruktiivset arengut, kodanike elu pidevat paremaks muutmist ja rahu säilitamist; on veendunud, et tuleb tugevdada ka teisi kommunikatsioonikanaleid, sealhulgas kohalike omavalitsuste vahel, toetades Regioonide Komitee asjakohast tööd, ning akadeemilist, kultuuri- ja ajakirjanduse valdkonda; nõuab, et kõik ELi institutsioonid ja liikmesriigid teeksid selleks ühiseid pingutusi, ning kutsub komisjoni üles andma sellistest sammudest aru oma järgmises aruandes ELi ja Türgi suhete kohta; märgib, et viimane ELi-Türgi parlamentaarne ühiskomisjon pidas Ankaras oma 78. kohtumise 19.–20. detsembril 2018. aastal; peab kahetsusväärseks ELi-Türgi parlamentaarse ühiskomisjoni põhjendamatu tegevusetuse perioodi ja väljendab seetõttu lootust, et Türgi Suure Rahvuskogu ja Euroopa Parlamendi kohtumisi ELi-Türgi parlamentaarse ühiskomisjoni raames, mis on oluline raamistik aruteludeks ja pingete leevendamiseks, taasalustatakse kiiresti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | nõuab, et ELi ja Türgi liidrid pärast tegelikku pingete leevenemise protsessi kokku saaksid, et vaadata üle praegune suhete raamistik või uurida uusi tulemuslikumaid ELi ja Türgi suhete mudeleid; |
| --- | --- |

78.

| 79. | on seisukohal, et suhete üldise olukorra parandamiseks peavad mõlemad pooled järgima lugupidavat keelekasutust, tegema pingutusi võitluses olemasolevate eelarvamuste ja väärarusaamade vastu ning võimaldama, et teise poole maine muutuks üldsuse silmis objektiivsemaks ja terviklikumaks, parandades teineteise kohta tekkinud halvemat ettekujutust; kutsub sellega seoses komisjoni üles käivitama Türgi ühiskonnale suunatud kommunikatsioonipoliitikat, mille eesmärk on tõsta teadlikkust EList, anda objektiivset teavet ELi poliitika kohta ja taastada Türgi kodanike õige ettekujutus liidust; rõhutab, et sõjakas ja agressiivne retoorika ainult tugevdab mõlemal poolel äärmuslikke seisukohti ning üksnes vastanduv lähenemisviis on kasulik ainult neile, kes püüavad Türgit ja ELi üksteisest lahutada; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile ning palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tõlkida komisjoni 2020. aasta aruanne Türgi kohta ja käesolev resolutsioon türgi keelde ja saata koopia Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  ELT C 328, 6.9.2016, lk 2.

(2)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 58.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0017.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0049.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0230.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0332.

(7)  Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vaheline 12. septembri 1963. aasta assotsieerimisleping (EÜT L 361, 31.12.1977, lk 29).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

(9)  Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vaheline riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtuleping (ELT L 134, 7.5.2014, lk 3).

(10)  ELT L 291, 12.11.2019, lk 4.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/100

---

P9_TA(2021)0244

Montenegrot käsitlevad 2019.–2020. aasta aruanded

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon Montenegrot käsitlevate komisjoni 2019.–2020. aasta aruannete kohta (2019/2173(INI))

(2022/C 15/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (1), mis jõustus 1. mail 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (1), mis jõustus 1. mail 2010,

| — | võttes arvesse Montenegro 15. detsembril 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Montenegro 15. detsembril 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta arvamust Montenegro Euroopa Liidu liikmeks saamise avalduse kohta (COM(2010)0670), Euroopa Ülemkogu 16.–17. detsembri 2010. aasta otsust anda Montenegrole kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta otsust alustada Montenegroga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta arvamust Montenegro Euroopa Liidu liikmeks saamise avalduse kohta (COM(2010)0670), Euroopa Ülemkogu 16.–17. detsembri 2010. aasta otsust anda Montenegrole kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta otsust alustada Montenegroga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks,

| — | võttes arvesse Montenegro ühinemist NATOga 5. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Montenegro ühinemist NATOga 5. juunil 2017,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumisel vastu võetud Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumisel vastu võetud Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi,

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Montenegro kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Montenegro kohta (2),

| — | võttes arvesse 25.–26. veebruaril 2020 Podgoricas toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 18. kohtumisel vastu võetud avaldust ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. veebruaril 2020 Podgoricas toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 18. kohtumisel vastu võetud avaldust ja soovitusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist „2019. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2019)0260) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2019. aasta aruannet Montenegro kohta (SWD(2019)0217), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist „2019. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2019)0260) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2019. aasta aruannet Montenegro kohta (SWD(2019)0217),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „2020. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2020)0660) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2020. aasta aruannet Montenegro kohta (SWD(2020)0353), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „2020. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2020)0660) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2020. aasta aruannet Montenegro kohta (SWD(2020)0353),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. aprilli 2020. aasta ühisteatist „Teatis ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga“ (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. aprilli 2020. aasta ühisteatist „Teatis ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga“ (JOIN(2020)0011),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2020. aasta hinnangut Montenegro 2020.–2022. aasta majandusreformide programmi kohta (SWD(2020)0066) ning ühiseid järeldusi ELi, Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta, mille nõukogu võttis vastu 19. mail 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. aprilli 2020. aasta hinnangut Montenegro 2020.–2022. aasta majandusreformide programmi kohta (SWD(2020)0066) ning ühiseid järeldusi ELi, Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta, mille nõukogu võttis vastu 19. mail 2020,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“ (COM(2020)0315),

| — | võttes arvesse Montenegroga peetava ühinemiskonverentsi 30. juunil 2020 Brüsselis toimunud viiendat asetäitjate tasandi kohtumist, kus avati läbirääkimised viimase sõelutud peatüki üle (8. peatükk, konkurentsipoliitika), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Montenegroga peetava ühinemiskonverentsi 30. juunil 2020 Brüsselis toimunud viiendat asetäitjate tasandi kohtumist, kus avati läbirääkimised viimase sõelutud peatüki üle (8. peatükk, konkurentsipoliitika),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni 11. detsembril 2020. aastal tehtud avaldust, milles esitatakse esialgsed tähelepanekud ja järeldused 30. augustil 2020 Montenegros toimunud parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni 11. detsembril 2020. aastal tehtud avaldust, milles esitatakse esialgsed tähelepanekud ja järeldused 30. augustil 2020 Montenegros toimunud parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Lääne-Balkani riikide parlamentide esimeeste ühisdeklaratsiooni, mis avaldati 28. jaanuaril 2020 toimunud tippkohtumisel, mille kutsus kokku Euroopa Parlamendi president koos Lääne-Balkani riikide parlamentide juhtidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Lääne-Balkani riikide parlamentide esimeeste ühisdeklaratsiooni, mis avaldati 28. jaanuaril 2020 toimunud tippkohtumisel, mille kutsus kokku Euroopa Parlamendi president koos Lääne-Balkani riikide parlamentide juhtidega,

| — | võttes arvesse 6. mail 2020. aastal videokonverentsi teel toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisel kokku lepitud Zagrebi avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 2020. aastal videokonverentsi teel toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisel kokku lepitud Zagrebi avaldust,

| — | võttes arvesse Berliini protsessi raames 5. juulil 2019. aastal Poznańis ja 10. novembril 2020. aastal Sofias toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Berliini protsessi raames 5. juulil 2019. aastal Poznańis ja 10. novembril 2020. aastal Sofias toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisi,

| — | võttes arvesse 2017. aasta septembris avaldatud rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni teist riigi seirearuannet Montenegro kohta (viies jälgimistsükkel) ja 2020. aasta juunis avaldatud järeldusi Montenegro 2017. aasta soovituste rakendamise olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta septembris avaldatud rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni teist riigi seirearuannet Montenegro kohta (viies jälgimistsükkel) ja 2020. aasta juunis avaldatud järeldusi Montenegro 2017. aasta soovituste rakendamise olukorra kohta,

| — | võttes arvesse Lääne-Balkani partnerite 5. juuli 2019. aasta deklaratsiooni romade integreerimise kohta ELi laienemisprotsessis ning Montenegro romade ja egiptlaste sotsiaalse kaasamise strateegiat aastateks 2016–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Balkani partnerite 5. juuli 2019. aasta deklaratsiooni romade integreerimise kohta ELi laienemisprotsessis ning Montenegro romade ja egiptlaste sotsiaalse kaasamise strateegiat aastateks 2016–2020,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0131/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0131/2021),

| A. | arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 49 võib iga Euroopa riik taotleda liidu liikmeks saamist tingimusel, et ta täidab kõiki Kopenhaageni kriteeriume, sealhulgas vähemuste austamine ja kaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 49 võib iga Euroopa riik taotleda liidu liikmeks saamist tingimusel, et ta täidab kõiki Kopenhaageni kriteeriume, sealhulgas vähemuste austamine ja kaitse;

| C. | arvestades, et demokraatia ja õigusriik on ELi alusväärtused, mis on laienemis- ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessides kesksel kohal; arvestades, et nendes valdkondades püsivate probleemide lahendamiseks on vaja reforme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatia ja õigusriik on ELi alusväärtused, mis on laienemis- ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessides kesksel kohal; arvestades, et nendes valdkondades püsivate probleemide lahendamiseks on vaja reforme;

| D. | arvestades, et Montenegro on praegu läbirääkimisprotsessiga kõige kaugemale jõudnud, kuna on avanud ELi acquis’ kõik 33 sõelutud peatükki ja sulgenud ajutiselt läbirääkimised kolme peatüki kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Montenegro on praegu läbirääkimisprotsessiga kõige kaugemale jõudnud, kuna on avanud ELi acquis’ kõik 33 sõelutud peatükki ja sulgenud ajutiselt läbirääkimised kolme peatüki kohta;

| E. | arvestades, et Montenegro on edukalt jätkanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste nõuetekohast täitmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Montenegro on edukalt jätkanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust tulenevate kohustuste nõuetekohast täitmist;

| F. | arvestades, et 30. augustil 2020 toimunud parlamendivalimiste tulemusena vahetus võim Montenegros esimest korda pärast mitmeparteisüsteemi kehtestamist; arvestades, et see üleminek toimus korrakohaselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 30. augustil 2020 toimunud parlamendivalimiste tulemusena vahetus võim Montenegros esimest korda pärast mitmeparteisüsteemi kehtestamist; arvestades, et see üleminek toimus korrakohaselt;

| G. | arvestades, et eelmine valitsus aktsepteeris valimistulemusi ja võimu üleminekut, kinnitades seega Montenegro demokraatlikku küpsust ja saavutatud edu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelmine valitsus aktsepteeris valimistulemusi ja võimu üleminekut, kinnitades seega Montenegro demokraatlikku küpsust ja saavutatud edu;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit on Montenegro suurim kaubanduspartner ning kaubandussuhted liiduga moodustavad 37 % kaupade kogu ekspordist ja 47 % kogu impordist, kusjuures 2019. aastal ulatus kaubavahetuse maht 1,38 miljardi euroni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit on Montenegro suurim kaubanduspartner ning kaubandussuhted liiduga moodustavad 37 % kaupade kogu ekspordist ja 47 % kogu impordist, kusjuures 2019. aastal ulatus kaubavahetuse maht 1,38 miljardi euroni;

| I. | arvestades, et EL on suurim Montenegrole finantsabi andja, ning arvestades, et Montenegrole eraldati ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) aastatel 2007–2020 ühinemiseelset abi kokku 504,9 miljonit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on suurim Montenegrole finantsabi andja, ning arvestades, et Montenegrole eraldati ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) aastatel 2007–2020 ühinemiseelset abi kokku 504,9 miljonit eurot;

| J. | arvestades, et EL eraldas Lääne-Balkani riikidele 38 miljonit eurot kohest toetust, et tulla toime COVID-19-st tuleneva tervishoiualase hädaolukorraga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL eraldas Lääne-Balkani riikidele 38 miljonit eurot kohest toetust, et tulla toime COVID-19-st tuleneva tervishoiualase hädaolukorraga;

| K. | arvestades, et EL leppis kokku 374 miljoni euro ümberjaotamises ühinemiseelse abi rahastamisvahendist, et aidata selles piirkonnas leevendada COVID-19 sotsiaal-majanduslikku mõju Lääne-Balkanil; arvestades, et komisjon ja Montenegro leppisid kokku 53 miljoni euro suuruses summas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL leppis kokku 374 miljoni euro ümberjaotamises ühinemiseelse abi rahastamisvahendist, et aidata selles piirkonnas leevendada COVID-19 sotsiaal-majanduslikku mõju Lääne-Balkanil; arvestades, et komisjon ja Montenegro leppisid kokku 53 miljoni euro suuruses summas;

| L. | arvestades, et Montenegrole pakuti ka 60 miljoni euro suurust makromajandusliku finantsabi paketti ning et alates 1999. aastast on Euroopa Investeerimispanga laenude kaudu antud 804 miljonit eurot; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Montenegrole pakuti ka 60 miljoni euro suurust makromajandusliku finantsabi paketti ning et alates 1999. aastast on Euroopa Investeerimispanga laenude kaudu antud 804 miljonit eurot;

| M. | arvestades, et komisjon võttis ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames vastu 70 miljoni euro suuruse paketi, et aidata rahastada ELi liikmesriikide hangitavate koroonavaktsiinide kättesaadavust Lääne-Balkani riikidele; arvestades, et Montenegro allkirjastas 2020. aasta oktoobris COVAXi algatuse raames lepingu nende vaktsiinide 248 800 doosi saamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon võttis ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames vastu 70 miljoni euro suuruse paketi, et aidata rahastada ELi liikmesriikide hangitavate koroonavaktsiinide kättesaadavust Lääne-Balkani riikidele; arvestades, et Montenegro allkirjastas 2020. aasta oktoobris COVAXi algatuse raames lepingu nende vaktsiinide 248 800 doosi saamiseks;

| N. | arvestades, et romad ja egiptlased on koroonapandeemiast eriti mõjutatud, kuna nad on sügavalt juurdunud eelarvamuste ohvrid nii sotsiaalses kui ka tööalases sfääris; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et romad ja egiptlased on koroonapandeemiast eriti mõjutatud, kuna nad on sügavalt juurdunud eelarvamuste ohvrid nii sotsiaalses kui ka tööalases sfääris;

Laienemisvalmidus

| 1. | tunnustab Montenegro jätkuvat osalemist ELiga integreerumise protsessis ja selle protsessi üldist edenemist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et on oluline kiiresti rakendada muudetud laienemismetoodikat, mis põhineb temaatiliste läbirääkimispeatükkide rühmitamisel ning järk-järgult konkreetsete ELi poliitikavaldkondade ja programmide suunas liikumisel, et kiirendada kogu läbirääkimisprotsessi ning leida Montenegro kodanikele otsest huvi pakkuvaid selgeid ja käegakatsutavaid stiimuleid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab rahulolu 8. läbirääkimispeatüki (konkurentsipoliitika) avamise ja Montenegro otsuse üle kiita heaks muudetud laienemismetoodika; kutsub Montenegrot eelkõige üles tõhusalt täitma 23. ja 24. peatüki vahekriteeriume, mis on järgmine vahe-eesmärk, ning toetab kindlalt ühinemispeatükkide sulgemist, kuna Montenegro viib ellu ja rakendab nõutavate kriteeriumide osas reforme; tuletab meelde, et alates esimese peatüki avamisest 2012. aasta detsembris on ajutiselt suletud kolm peatükki, ning kutsub Montenegrot üles keskenduma sulgemiskriteeriumide täitmisele kõigis teistes peatükkides; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tervitab asjaolu, et 30. augusti 2020. aasta valimised tõid kaasa võimu esimese ülemineku alates mitmeparteisüsteemi kehtestamisest, järgides täielikult demokraatlikke standardeid ja Montenegro põhiseadust, ning asjaolu, et OSCE/ODIHR leidis, et valimised viidi läbi tõhusal, konkurentsivõimelisel ja läbipaistval viisil; peab positiivseks, et valimistulemusi ei vaidlustatud ja et kõik valitud parlamendiliikmed on ka tegelikult oma tööd jätkanud; väljendab muret teadete pärast, et valimisprotsessi mõjutati väljastpoolt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tervitab asjaolu, et oma esimesel tööpäeval pidas Montenegro uus valitsus arvamuste vahetuse Euroopa Parlamendi liikmete ja ELi ametnikega, samuti uue valitsuse selgesõnalist pühendumust jätkata ELiga integreerumist, täita riigi ELiga ühinemise suunas liikumiseks vajalikud standardid ja tugevdada Atlandi-ülest liitu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et on äärmiselt oluline mitte pöörata tagasi reformiprotsessi varasemaid saavutusi, ning julgustab uut valitsust kasutama oma volitusi ELiga seotud reformide ja ühinemisläbirääkimiste kiirendamiseks; märgib, et Montenegrol on ELiga ühinemise suunas liikumiseks vaja avatud ja konstruktiivset dialoogi kõigi poliitiliste ja sotsiaalsete sidusrühmade vahel ning kokkulepet riigi üldiste edusammudega seotud põhiküsimustes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab presidendi, uue valitsuse ja parlamendi (Skupština) koostöö ja konstruktiivse kooseksisteerimise vajalikkust, kuna see soodustab Montenegro edenemist ELiga ühinemise suunas ja tugevdab riigi jätkuvat demokraatlikku edasiminekut; kutsub kõiki osapooli üles järgima demokraatlikke ja põhiseaduslikke põhimõtteid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib tunnustavalt, et hiljutiste avaliku arvamuse uuringute põhjal kasvab nende Montenegro kodanike osakaal, kes toetavad riigi tulevast ühinemist ELiga (76,6 %) ja saadavad sellega uuele valitsusele selge sõnumi, et nad soovivad reforme, lähtudes euroopalikest väärtustest; märgib, et see on piirkonnas üks kõrgemaid ELi avalikkusepoolse toetamise määrasid; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et komisjon andis 2020. aastal laienemisele uue tõuke, koostades uue Lääne-Balkani strateegia ning majandus- ja investeerimiskava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustab Montenegro edusamme mitmes ühinemisläbirääkimiste valdkonnas, sealhulgas rahvusvahelise politseikoostöö ning organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse asjus (sh esialgsete tulemuste saavutamine inimkaubanduse ja uimastikaubanduse valdkonnas); kutsub Montenegro ametivõime üles kiirendama poliitilisi ja majandusreforme, eelkõige õigusriigi ja põhiõiguste, kohtusüsteemi, meediavabaduse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, kus on veel palju teha; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab Lääne-Balkani riikide, sealhulgas kodanikuühiskonna ja noorte aktiivset osalemist ja asjakohast kaasamist Euroopa tulevikku käsitlevasse konverentsi ning nende panuse arvessevõtmist, arvestades nende kindlat soovi saada tulevikus ELi liikmesriikideks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab regulaarsete ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumiste ning ministrite ja parlamentide tihedamate kontaktide kaudu uute võimaluste loomist kõrgetasemeliseks poliitiliseks ja poliitikadialoogiks Lääne-Balkani riikidega, et tugevdada laienemisprotsessi poliitilist usaldusväärsust, tagada selle tugevam juhtimine ja kõrgetasemeline kaasatus, nii nagu seda nõuab ka muudetud laienemismetoodika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et valitsuse huvides on tagada piisav esindatus välismaal; viitab sellega seoses Montenegro ELi esinduse juhi eelseisvale ametisse nimetamisele; |
| --- | --- |

12.

Demokraatia ja õigusriik

| 13. | võtab teadmiseks OSCE ODIHRi rahvusvaheliste vaatlejate tähelepanekud ja järeldused ning kutsub ametivõime üles järgima nende soovitusi täielikult ja aegsasti enne järgmisi üldvalimisi; väljendab rahulolu selle üle, et valitsus on vastu võtnud otsuse moodustada kontrollinõukogu valijate nimekirja kontrollimiseks; märgib, et Skupština võttis 2020. aasta detsembris vastu otsuse luua terviklik valimisreformi komitee ning loodab, et see komitee alustab viivitamata tööd; |
| --- | --- |

13.

| 14. | julgustab Montenegrot korraldama kohalikke valimisi samaaegselt kogu riigis, et saavutada suurem stabiilsus ja demokraatia, vältida pidevaid kampaaniaid ja leevendada pingelist poliitilist õhkkonda; väljendab pettumust, et vaatamata erakondadevahelisele kokkuleppele korraldada kohalikud valimised samal päeval, ei käsitleta õigusraamistikus seda küsimust ikka veel piisavalt; tuletab meelde, et nõukogu liikmete ja parlamendiliikmete valimise seaduse muutmiseks on vaja kahekolmandikulist häälteenamust, mis eeldab parlamendiparteide laialdast konsensust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub kõiki Montenegro Skupština äsja valitud koosseisus esindatud poliitilisi jõude üles alustama parlamendis konstruktiivset, sisukat ja kaasavat dialoogi, kuna see on eduka parlamentaarse demokraatia jaoks ülimalt tähtis; väljendab heameelt, et opositsioon on otsustanud mitte boikoteerida Skupština tööd ning kordab, et toimiv parlamentaarne demokraatia põhineb nii valitsuse kui ka opositsiooni osalemisel parlamentaarses otsustusprotsessis; rõhutab, et nii valitseva enamuse kui ka opositsiooni laiapõhjaline konsensus on ELiga ühinemise suunas liikumisel ja reformide läbiviimisel otsustava tähtsusega; nõuab, et võetaks meetmeid, et parandada dialoogi ja usaldust kogu poliitilise spektri ulatuses; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tervitab hiljutisi Montenegro delegatsiooni liikmete nimetamisi ELi-Montenegro parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees ja Montenegro delegatsiooni lõplikku koostamist; nõuab, et parlamentaarne stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee alustaks võimalikult kiiresti uuesti tegevust; ja väljendab heameelt, et 2021. aasta juuniks on kavandatud selle komitee kaugkoosolek; rõhutab, kui tähtis on parlamentidevaheline suhtlus ja kaks korda aastas toimuvate kohtumiste taasalustamine |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt meetmete üle, millega soovitakse parandada Skupština järelevalverolli ning läbipaistvust ja avatust kodanikele ja kodanikuühiskonnale; nõuab, et vastvalitud Skupština tagaks kaasava poliitilise dialoogi parlamendis ja kodanikuühiskonna rolli tugevdamise; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab, kui oluline on kiirendada tööd 23. ja 24. peatüki tegevuskavade ja muude õigusriigi põhimõtte ja põhiõigustega seotud strateegiliste dokumentide rakendamisel, eelkõige mõjusa erakondadevahelise dialoogi kaudu eesmärgiga tagada nõutav kvalifitseeritud häälteenamus tähtsamateks kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamisteks, ning konsulteerides oluliste õigusaktide muutmise asjus avalikkuse ja ekspertidega; väljendab muret asjaolu pärast, et 24. peatüki töörühm ei ole viimase aasta jooksul kohtunud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb muret organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni eriprokuröriga seotud hiljutiste arengute pärast ning prokuratuurinõukogu koosseisu kavandatud muudatuste pärast; kutsub Montenegro valitsust üles muutma olulisi õigusakte, sealhulgas prokuratuuriseaduse ja eriprokuratuuri seaduse kavandatud muudatuste puhul, kooskõlas demokraatlike normide ja väljakujunenud Euroopa tavadega, ning võtma järelmeetmeid Veneetsia komisjoni arvamusele selles küsimuses; rõhutab, et Montenegro edukaks arenguks õigusriigi valdkonnas on keskse tähtsusega eriprokuratuuri sõltumatu toimimine ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kahetsusväärseks väheseid edusamme Montenegro kohtusüsteemis ja kutsub ametivõime üles riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) ja Veneetsia komisjoni soovitusi järgides kiiresti lahendama veel püsivad probleemid seoses kohtusüsteemi sõltumatuse, professionaalsuse, tõhususe ja vastutusega, rakendades olemasolevaid õigusakte; rõhutab, et Montenegro peab tegema täiendavaid edusamme õigusriigi reformide osas, sealhulgas edendama vastavalt headele demokraatlikele normidele ja tavadele kohtureformi rakendamist, ja mitte seda tagasi pöörama; kordab, et läbi viidud reformide tulemusena on Montenegrol olemas organid ja mehhanismid kohtusüsteemi ja prokuratuuri sõltumatuse ja vastutuse tagamiseks; ergutab ametiasutusi neid mehhanisme järjepidevalt kasutama ja tuginema tehtud tööle, et saada uusi tulemusi ja parandada saavutusi korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse alal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab äärmiselt murettekitavaks kohtute nõukogu esitatud põhiseaduse tõlgendust, mis õigustab kohtute esimeeste ebaseaduslikku uuesti ametisse nimetamist rohkem kui kaheks ametiajaks; märgib, et pärast seda, kui Euroopa head tava ja demokraatlikke standardeid järgides nõuti mitme mandaadiga kohtunike tagasiastumist, astusid ülemkohtu president ning Bari, Kotori ja Plavi esimese astme kohtute esimehed tagasi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab rahulolu selle üle, et teatavaid edusamme on tehtud võitluses organiseeritud kuritegevusega, eelkõige tänu politsei suutlikkuse ja professionaalsuse suurendamisele; ergutab Montenegrot jätkama jõupingutusi selles valdkonnas, eelkõige võideldes rahvusvaheliselt tegutsevate kuritegelike võrgustike vastu, pöörates erilist tähelepanu võitlusele rahapesu, inim-, uimasti- ja relvakaubanduse, ebaseaduslike hasartmängude ja sigarettide salakaubaveo vastu ning jälgides nende võimalikke sidemeid poliitikute ja riigi institutsioonide esindajatega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiidab asepeaministri hiljutist edu organiseeritud kuritegevusega seotud oluliste isikute vahistamisel; mõistab teravalt hukka tema vastu suunatud surmaähvardused; nõuab, et toetataks ja kaitstaks kõiki ametnikke, kes võitlevad oma eluga riskides korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, ning väljendab nendega solidaarsust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kriminaalõigussüsteemi süsteemsed puudused püsivad ja nendega tuleb esmajärjekorras tegeleda; nõuab tungivalt, et ametivõimud kehtestaksid konkreetsed meetmed tagamaks, et kokkuleppemenetlust saab taotleda ainult erandjuhul, et suurendada kohtute reageerimise läbipaistvust ja usaldusväärsust seoses organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on tõsiselt mures väheste edusammude pärast korruptsioonivastases võitluses ning kutsub vastutavaid institutsioone üles märkimisväärselt parandama riigi tulemusi kuritegelikul teel saadud vara konfiskeerimisel, süüdistuste esitamisel ja lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel, eelkõige kõrgetasemeliste juhtumite puhul, parandades oluliselt kriminaaluurimise ja õiguskaitse kvaliteeti ja sõltumatust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib positiivseid arenguid korruptsiooni ennetamise ameti tegevuses; rõhutab siiski, et endiselt on probleeme ameti sõltumatuse ja prioriteetide seadmisega, ning kutsub ametit üles tegutsema sõltumatult, ning järjepidevalt rakendama korruptsiooni ärahoidmise seadust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kinnitab, et kõrgemal tasandil esinevale korruptsioonile on vaja jõuliselt kriminaalõiguslikult reageerida; tuletab meelde vajadust reageerida mõjusalt väidetavale riigi vahendite kuritarvitamisele erakondade tarbeks ja erakondade ebaseaduslikule rahastamisele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunnustab pingutusi avaliku halduse reformi elluviimiseks ja sel alal juba saavutatud tulemusi; tunneb muret järelduste pärast, et parteiline kuuluvus mõjutab endiselt tugevalt tööhõivet Montenegro avalikus sektoris, ning kutsub sellega seoses Montenegro uut valitsust üles vältima avaliku teenistuse spetsialistide poliitilistel põhjustel vallandamist ja töölevõtmist; kutsub Montenegro ametivõime üles jätkama pingutusi, et luua tõhusalt toimiv avalik haldus ja hoida asjatundlikkust, eelkõige ELiga ühinemise protsessis, ning tervitab sellega seoses läbipaistvat ametissenimetamist; peab kahetsusväärseks, et konkurentsiasutuste ja korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste institutsiooniline suutlikkus on endiselt nõrk; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab muret Skupštinas vastu võetud avalike ja riigiteenistujate seaduse muudatuste pärast, millega nõrgendatakse avalikus halduses töötamise kriteeriume ja mis võivad kahjustada avaliku halduse reformi edenemist, millega soovitakse rakendada tulemuspõhist töölevõtmist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab rahulolu uue valitsuse lubaduste üle suurendada märkimisväärselt läbipaistvust kõigis valdkondades, sealhulgas riigi rahanduses, ning ergutab valitsust kiiresti välja töötama ja vastu võtma parandatud seadust teabele vaba juurdepääsu kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | võtab teadmiseks eelseisva rahva- ja eluasemeloenduse kohta Montenegros ning kutsub vastutavaid institutsioone üles seda korraldama vastavalt Euroopa standarditele ja rahvusvahelistele soovitustele; nõuab tungivalt, et välditaks selle protsessi politiseerimist, ning nõuab, et uuritaks kõiki süüdistusi, mis on seotud välisriikide sekkumisega rahvaloendusesse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub Montenegro ametivõime üles pöörama erilist tähelepanu rahapesule, maksudest kõrvalehoidumisele ja mis tahes muule kuritegelikule tegevusele investoritele kodakondsuse andmise kava raames, mis aegub 2021. aastal; tervitab Montenegro valitsuse hiljutist otsust see aasta lõpuks järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

32.

Põhivabaduste ja inimõiguste austamine

| 33. | peab kahetsusväärseks väljendus- ja meediavabaduse olukorda, mille kohta on viies järjestikuses komisjoni aruandes märgitud, et edusamme ei ole tehtud, eriti mis puudutab avalik-õiguslikku ringhäälinguorganisatsiooni RTCG; mõistab teravalt hukka kõik meediavastased rünnakud ja ajakirjanike hirmutamise ning nõuab nende kiiret ja tulemuslikku uurimist, sealhulgas varasemate juhtumite uurimist, et teha lõpp ajakirjanike suhtes toime pandud kuritegude karistamatusele; peab kahetsusväärseks, et mõned ajakirjanike vastu suunatud vägivallajuhtumid on endiselt lahendamata; nõuab lisameetmeid meedia ja ajakirjanike sõltumatuse tagamiseks; nõuab, et Montenegro looks tingimused, mis soodustavad sõnavabaduse mõjusat kasutamist, mis on üks ELi põhiväärtusi ja Montenegro ELiga ühinemise protsessi oluline element; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab muret meediamaastiku suure polariseerumise pärast, eelkõige väärinfo kasvava mahu pärast, mille eesmärk on ka süvendada etnilisi pingeid, moonutada valimisprotsesse ja vähendada elanikkonna toetust Euroopa-Atlandi integratsioonile; toonitab, et meediapädevus, -vabadus ja sõltumatus on väärinfo vastu võitlemisel keskse tähtsusega; rõhutab vajadust parandada koordineerimist, et võidelda piirkondlike desinformatsioonikampaaniate vastu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab Euroopa Liidu ja Montenegro koostöö tugevdamist võitluses desinformatsiooni, küber- ja hübriidohtude vastu, millega püütakse õõnestada piirkonna Euroopa perspektiivi; on mures Montenegro kasvava kaitsetuse pärast, mis tuleneb riigi valitsemissektori võla suurenemisest (eelkõige võlg Hiinale); kutsub sellega seoses komisjoni ja Montenegro valitsust üles tegema koostööd, et leida lahendus eelmise valitsuse võetud väga vastuolulisele Hiina Bar-Boljare kiirteelaenule, et vältida võlasõltuvust ja Montenegro kohustust anda tagatis üle Hiina võlausaldajatele; nõuab, et Montenegro ametivõimud viiksid paralleelselt läbi kõnealuse laenu ja selle kulutuste põhjaliku ja läbipaistva uurimise ning võtaksid poliitiliselt vastutavad isikud vastutusele; kutsub komisjoni üles leidma koos rahvusvaheliste finantsasutustega mõistlik lahendus, et toetada Montenegro eelarve jätkusuutlikkust ja reforme kooskõlas riigi Euroopa väljavaatega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub Montenegrot, ELi liikmesriike ja ELi delegatsiooni Montenegros üles jätkama ELiga ühinemise väljavaatega seoses aktiivsemat ja tõhusamat kommunikatsioonipoliitikat, mis on suunatud nii Montenegro kui ka ELi kodanikele, ning jätkama kooskõlastatud jõupingutusi, et suurendada ELi rahastatud projektide nähtavust; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama Balkanile keskenduva desinformatsiooni tippkeskuse loomist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub Montenegro ametiasutusi üles astuma konkreetseid samme vastupanuvõime ja küberjulgeoleku suurendamiseks ajal, mil riik seisab silmitsi kasvava survega välismaise sekkumise kaudu, millega püütakse õõnestada tema omariiklust ja läänemeelsust, ning tugevdama järelevalvet meediamaastiku üle, et võidelda libauudiste ja muu desinformatsiooniga seotud tegevustega, mida korraldavad eelkõige kahjulikud välised mõjutajad, ning tagada Montenegro meediat reguleerivate asutuste ja avalik-õigusliku ringhäälingu tegevuse sõltumatus, hoides samal ajal tasakaalu ebaproportsionaalse sõnavabaduse ja internetis levivate piirangute vahel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mõistab teravalt hukka rahvusvähemuste vastu suunatud verbaalsed ja füüsilised rünnakud ning nende hirmutamise, eriti pärast 2020. aasta augustikuiseid parlamendivalimisi Pljevljas aset leidnud rünnakud ja hiljuti Beranes ja Nikšićis toimunud rünnakud; nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud uuriksid põhjalikult kõiki neid juhtumeid ja annaksid kuritegude toimepanijad kohtu alla; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust kaitsta kõigi rahvusvähemuste õigusi, eelkõige seetõttu, et mõnel vähemusparteil ei ole enam Skupštinas esindajaid; nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud pööraksid erilist tähelepanu riigi kodanike rahvusliku ja etnilise kuuluvusega seotud küsimustele; võtab sellega seoses teadmiseks Montenegro valitsuse hiljutise ettepaneku Montenegro kodakondsusseaduse muutmise kohta; rõhutab, et kõik selliste tundlike seaduste muudatused peavad läbima ulatusliku konsulteerimiseprotsessi ning need tuleks vastu võtta üksnes kooskõlas demokraatlike normide ja väljakujunenud Euroopa tavadega ning eesmärgiga edendada Montenegro väljavaateid saada ELi liikmeks; nõuab riigi mitmerahvuselise identiteedi, sealhulgas kasutatavate keelte, kultuuripärandi ja kohalike kogukondade traditsioonide austamist; rõhutab, et tuleb teha täiendavaid edusamme romade ja egiptlaste sotsiaalsel kaasamisel Montenegro tööturule, haridusse ja avalikku ellu, ning kutsub ametivõime üles tagama neile juurdepääs isikut tõendavatele dokumentidele ja õiguslik seisund ning võtma tõhusaid meetmeid vihakõne vastu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | võtab teadmiseks koduvägivalla eest kaitse seaduse ja sellesse kavandatavad muudatused ning nõuab tungivalt, et Montenegro ametiasutused rakendaksid seda täies ulatuses ja eraldaksid selleks piisavaid vahendeid, sest sooline vägivald, koduvägivald ja lastevastane vägivald on endiselt tõsine probleem; nõuab COVID-19 pandeemia ajal suuremat valvsust ja tugisüsteemide loomist koduvägivalla ohvritele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub, et ametivõimud tagaksid Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsiooni) sätete täies ulatuses rakendamise, sh suurendaksid hästi koolitatud ja sootundlike õiguskaitseametnike ja kohtunike arvu, et tagada perevägivalla kuritegude nõuetekohane uurimine ja nende eest vastutusele võtmine, ning võtaksid kasutusele tõhusad seksuaalse ahistamise vastased meetmed, sealhulgas töökohal; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunneb muret, et poliitikameetmed ja projektid, mille eesmärk on julgustada naisi osalema tööturul, poliitika kujundamises ja poliitikas ning lahendada kitsaskohti tööhõives ja sotsiaalpoliitikas, on andnud piiratud tulemusi; peab sellega seoses kahetsusväärseks naissoost parlamendiliikmete arvu vähenemist, sooliselt tasakaalustatud poliitilise esindatuse puudumist valimistel ning uues Skupštinas ja valitsuses; nõuab vajalikke õiguslikke ja poliitilisi meetmeid, et edendada naiste osalemist poliitikas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et kuigi Montenegro valitsus kiitis heaks puuetega inimeste diskrimineerimise eest kaitsmise ja võrdõiguslikkuse edendamise strateegia iga-aastase tegevuskava, on peamine eesmärk siiski selle rakendamine; peab kahetsusväärseks, et puuetega inimesi diskrimineeritakse endiselt ja neil on raske õiguskaitset saada; rõhutab, et tuleb parandada puuetega inimeste, sisepõgenike ja muude vähekaitstud rühmade juurdepääsu tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunnustab edusamme LGBTI kogukonna liikmete õiguste kaitsmisel ja tõsiasja, et Montenegro on piirkonna esimene riik, kus on vastu võetud samasooliste partnerlust käsitlev seadus; kutsub ametivõime üles tagama, et kõik selle nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikud tingimused oleksid täidetud; rõhutab, et transsooliste ja mittebinaarsete inimeste olukorda tuleb parandada; väljendab heameelt selle üle, et 2019. aastal toimus rahumeelselt geiparaad; kutsub Montenegro ametivõime üles jätkama ühiskondliku kaasavuse ja sallivuse õhkkonna parandamist ning koguma eristatud andmeid seksuaalsel sättumusel ja soolisel identiteedil põhineva vaenukõne ja kuritegude kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub Montenegro ametivõime üles jätkama usuvabaduse seaduse küsimuses tõelist dialoogi religiooni esindajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega ja kooskõlas Veneetsia komisjoni 24. juuni 2019. aasta arvamusega; kutsub naaberriike üles hoiduma sekkumast sellesse küsimusse ja Montenegro muudesse siseasjadesse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab kahetsusväärseks, et uus valitsus võttis usu- ja veendumusvabaduse ning usukogukondade õigusliku seisundi seaduse muudatused vastu kiirmenetluse korras, ilma avaliku aruteluta, ilma et oleks kõigi usukogukondadega dialoogi pidanud, ja küsimata Veneetsia komisjoni arvamust; märgib, et president on seaduse allkirjastanud; |
| --- | --- |

46.

Leppimine, heanaaberlikud suhted ja rahvusvaheline koostöö

| 47. | tunnustab Montenegrot kindla toetuse eest kaasavale piirkondlikule koostööle ja konstruktiivse rolli eest Lääne-Balkani piirkonnas ning hindab Montenegro aktiivset osalemist arvukates piirkondlikes algatustes, rõhutab, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on seotud Montenegro ELiga ühinemise väljavaatega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro ning Serbia Vabariigi vahelise piiri kindlaksmääramise protokolli allkirjastamise üle 2019. aasta mais ning ergutab Montenegrot jätkama konstruktiivses vaimus ja võimalikult varakult ühinemisprotsessi käigus oma naabritega lahendamata kahepoolsete küsimuste, sealhulgas Serbia ja Horvaatiaga lahendamata piirituvastusküsimuste käsitlemist; tuletab meelde, et kehtivaid kahepoolseid piirikokkuleppeid tuleks järgida; kordab, et piirivaidlusi tuleks käsitleda heanaaberlike suhete vaimus, kahepoolselt ja olemasolevate rahvusvaheliste mehhanismide kaudu; märgib, et kahepoolsed suhted Serbiaga on olnud pingelised, ning nõuab, et kõik kahepoolsed vaidlused lahendataks kaasava ja mittevastanduva dialoogi teel, vältides mis tahes välist sekkumist riigi siseasjadesse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mõistab Srebrenica genotsiidi eitamise ning justiits-, inim- ja vähemuste õiguste ministri poolt endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) otsuste ja õiguspärasuse suhtes väljendatud kahtlused teravalt hukka; tunneb heameelt teiste valitsusliikmete kiirete vastuväidete ja nimetatud ministri ametist vabastamise ettepaneku üle; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab heameelt ühise piirkondliku turu rajamise üle, millega valmistatakse ette riigi täielikku ühinemist Euroopa ühtse turuga; on kindlalt veendunud, et sellised algatused võivad olla oluline vahend piirkonna potentsiaali, atraktiivsuse ja konkurentsivõime suurendamisel ja toetada sealsete riikide majandust pandeemiajärgse taastumise protsessis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mõistab karmilt hukka Montenegro ja kogu piirkonna poliitikute katsed eitada Srebrenica genotsiidi ja muid endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegusid; väljendab heameelt selle üle, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegro valitsus allkirjastasid protokolli teadmata kadunud inimeste otsimisel tehtava koostöö kohta, ning peab seda niisuguste juhtumite uurimisel tehtava koostöö heaks näiteks; peab murettekitavaks, et Montenegros toime pandud sõjakuritegude käsitlemisel ei ole edusamme tehtud, ning kutsub ametivõime üles tugevdama jõupingutusi sõjakuritegude eest karistamiseks ja kadunud inimeste saatuse väljaselgitamiseks ning toetama ja arendama asutatud dokumenteerimis- ja teabekeskust; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kinnitab oma toetust algatusele luua endise Jugoslaavia territooriumil toime pandud sõjakuritegude ja muude raskete inimõiguste rikkumise asjaolude uurimise piirkondlik komisjon (RECOM); tunnustab Montenegro valitsusi nende pühendumuse ja kohustuste täitmise eest piirkondliku noorte koostööameti (RYCO) liikmesuse raames, rõhutades Montenegro praeguse roteeruva eesistumise tähtsust selles organisatsioonis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub Montenegro ametiasutusi üles täitma täielikult sätteid, mis käsitlevad endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi õigusjärglust, eriti seoses sõjaväe varadega; |
| --- | --- |

53.

| 54. | peab tunnustust väärivaks, et Montenegro on oma poliitika täiel määral ühitanud ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, ning hindab Montenegro aktiivset osalemist tsiviil- ja sõjalistel missioonidel ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames, eelkõige EUFOR Somaalia – operatsioonis Atalanta ja ELi väljaõppemissioonil Malis ning muudel rahvusvahelistel missioonidel, eeskätt ÜRO Lääne-Sahara referendumi missioonil, ÜRO rahuvalvejõudude tegevuses Küprosel, NATO juhitud missioonil Resolute Support Afganistanis ja NATO juhitud Kosovo rahuvalvejõududes (KFOR); |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab muret valitsuse ametissenimetamiste pärast julgeoleku- ja sõjalise luure sektoris ning ohu pärast, et Montenegro strateegiline liit ELi ja NATOga võidakse kahtluse alla seada; rõhutab Montenegro NATOsse kuulumise strateegilist tähtsust ning ergutab Montenegro ametiasutusi tegema välissekkumisele vastupanu ja küberjulgeoleku valdkonnas koostööd nii ELi kui ka NATOga; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab vajadust, et EL ja Ameerika Ühendriigid tugevdaksid oma partnerlust ja koostööd Lääne-Balkanil, et edendada kõige olulisemaid reforme, parandada valitsemist ja saavutada leppimist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunnustab Montenegro edusamme rahvusvahelise politseikoostöö valdkonnas ja taaskinnitatud kindlat valmidust selleks koostööks ning kutsub Montenegrot jätkama pingutusi ebaseadusliku rändega toimetulekuks, arendades edasi rahvusvahelist koostööd piirikaitse ja isikute tagasivõtmise küsimustes ning suurendades suutlikkust võtta migrantide ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustikud vastutusele; |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib ära, et jõustub Montenegro ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) vaheline piirihalduskoostöö leping, mis võimaldab Frontexil abistada Montenegrot piirihalduses, ühisoperatsioonide läbiviimisel ja piiriülese kuritegevuse, sealhulgas uimastite ja relvade salakaubaveo ning inimkaubanduse ja terrorismi vastu võitlemisel riigi merepiiridel; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud hoiaksid oma rände- ja piiripoliitika keskmes inimõiguste, põhivabaduse ja rahvusvahelise õiguse järgimise; nõuab, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) tegevus Montenegro territooriumil järgiks samu standardeid; |
| --- | --- |

59.

Majandus ja COVID-19 pandeemia

| 60. | tunnustab Montenegro edusamme oma finantssektori stabiilsuse suurendamisel ja tööturu olukorra konkreetsel parandamisel; märgib siiski, et töötuse määr on endiselt kõrge, eriti naiste, noorte, romade ja madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas; ergutab ametiasutusi parandama naiste osalemist tööturul ja tegelema selliste küsimustega nagu sooline ebavõrdsus tööhõives ja palgas ning taskukohane lapsehoid; |
| --- | --- |

60.

| 61. | väljendab muret selle pärast, et 2021. aasta eelarveseadust ei esitatud enne 2020. aasta lõppu ning nõuab, et riikliku eelarve koostamine oleks läbipaistvam ja õigeaegsem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | väljendab rahulolu selle üle, et Montenegro on teinud vajalikud reformid, et järgida ELi hea maksuhaldustava põhimõtteid, ja selle üle, et nõukogu kustutas Montenegro (18. veebruar 2020) maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetelust; |
| --- | --- |

62.

| 63. | soovitab Montenegrol tõhustada pingutusi haridussüsteemi paremaks vastavusse viimiseks tööturu vajadustega, et tulemuslikumalt võidelda oskuste ja nõudluse lahknevuse ning ajude äravoolu probleemiga noorte hulgas; kutsub Montenegro ametiasutusi üles püüdlema avatud ja läbipaistva personalipoliitika poole avalikus halduses ning suuremate avaliku sektori investeeringute poole kestliku sotsiaalse ja majandusliku arengu heaks; |
| --- | --- |

63.

| 64. | peab murettekitavaks COVID-19 pandeemia mõju Montenegro majandusele, sest riigi SKP vähenes 2020. aastal 14,3 %; kutsub valitsust üles viima ellu vastutustundlikku makromajandus- ja eelarvepoliitikat, pidades silmas valitsemissektori suurt võlga; kutsub ametiasutusi üles kasutama ELi abi parimal võimalikul viisil, et kriisi mõju leevendada, sealhulgas töötama välja ja rakendama sihipäraseid meetmeid, et leevendada pandeemia mõju marginaliseeritud kogukondadele ja vähekaitstud inimestele; toonitab, kui oluline on arendada noorte seas ettevõtlusoskusi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni üles toetama Montenegro jõupingutusi vähendamaks töötust, mida COVID-19 pandeemia tõsiselt süvendas, eelkõige turismisektoris, mis moodustab rohkem kui 20 % Montenegro sisemajanduse koguproduktist, võttes arvesse turistide arvu suurt vähenemist; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kordab, et Euroopa Liit on kiiresti andnud Lääne-Balkani riikidele rahalist ja materiaalset toetust, et lahendada piirkonnas COVID-19 pandeemiast tingitud tervishoiualane hädaolukord ja kiirendada sotsiaal-majanduslikku taastamist; tuletab meelde, et Montenegrole eraldati 53 miljonit eurot kiireloomuliste meditsiinitarvete hankimiseks ja COVID-19 kriisist kõige rohkem mõjutatud sektorite abistamiseks; tuletab ka meelde otsust anda kuni 60 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi, et aidata Montenegrol piirata pandeemia negatiivseid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab asjaolu, et COVID-19 pandeemial on olnud kahjulik mõju kogu ühiskonnale, eriti naistele, üksikvanemaga peredele ja vähekaitstud rühmadele, nagu romad, egiptlased, LGBTI kogukonna liikmed, puuetega inimesed ja muud vähemused, kuna see on suurendanud ebavõrdsust ja süvendanud olemasolevaid probleeme; kutsub Montenegro ametivõime üles COVID-19 sotsiaal-majanduslike toetusmeetmete loomisel ja rakendamisel arvesse nende rühmade vajadusi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tunnustab ELi elanikkonnakaitse mehhanismi rolli, mis on taganud Montenegros COVID-19 vastu võitlemisel väga vajaliku toetuse meditsiini- ja isikukaitsevahendite valdkonnas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | väljendab muret käimasoleva protsessi pärast, mille eesmärk on vallandada avalike tervishoiuasutuste juhte ajal, mil Montenegrot mõjutab tõsiselt COVID-19 pandeemia, ning valitsuse võetud uue 750 miljoni euro suuruse laenu pärast ilma Skupštinaga konsulteerimata; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles näitama üles solidaarsust Lääne-Balkani riikidega, aidates neil saada COVID-19 vaktsiine, ning kaasama Montenegro ELi ühistesse vaktsineerimishangetesse; tunnustab komisjoni ja nõukogu meetmeid, mille eesmärk on aidata Montenegrol hankida COVID-19 vastaseid vaktsiine COVAXi ja muude vahendite abil, nt ELi liikmesriikide annetuste koordineerimine; nõuab täiendavat abi, et tagada kõigi Lääne-Balkani riikide elanikele võimalikult kiiresti piisavas koguses COVID-19 vaktsiinide kättesaadavus, võttes arvesse iga riigi pandeemiaolukorda; on kindlalt seisukohal, et üldine vaktsiinipoliitika peaks olema humanitaarne ega tohiks teenida mingeid geopoliitilisi huve; |
| --- | --- |

70.

| 71. | soovitab Montenegrol parimal võimalikul viisil ära kasutada Euroopa Komisjoni majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani riikidele; tunnustab selle tähtsust kestliku ühendatuse toetamisel transpordi ja taristu, inimkapitali, konkurentsivõime ja kaasava majanduskasvu valdkonnas Lääne-Balkani piirkonnas, rõhutab aga, et kõik investeeringud peavad olema kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ja ELi CO2 heite vähendamise eesmärkidega; |
| --- | --- |

71.

| 72. | märgib, et kõik ühinemiseelse abi instrumendi (IPA III) investeerimiseesmärgid on võrdse tähtsusega; kutsub komisjoni sellega seoses üles suunama piisava osa IPA III vahenditest eelkõige Montenegro jätkuvale demokraatiale üleminekule, pidades eriti silmas Montenegro püsivaid probleeme seoses investeerimiskliima, abikasutamise suutlikkuse ja keskkonnanõuetega; |
| --- | --- |

72.

Keskkond, energeetika ja transport

| 73. | hindab Montenegro edusamme elektritootmise mitmekesistamisel taastuvate energiaallikate suunas ja 2020. aastaks seatud taastuvenergia üldeesmärgi ja sektoripõhiste elektri-, kütte- ja jahutuseesmärkide ületamisel ning aktiivset osalemist Lääne-Balkani ühendatust käsitlevas tegevuskavas; kutsub Montenegrot üles võtma kasutusele ühtlustatud ja lihtsustatud reeglid, et hõlbustada taastuvenergia projektide jätkuvat elluviimist; rõhutab ELi toetuse tähtsust üleminekul puhtamale ja taastuvenergiale; on mures nafta ja gaasi puurimise projektide pärast Montenegro ranniku lähedal, mis võivad kahjustada keskkonda, loodust ja turismi, mis on riigi kõige olulisem majandussektor; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tunnustab Montenegro otsust lõpetada rahaline toetus väikestele hüdroelektrijaamadele, mis ei järgi asjakohaseid keskkonnanorme; märgib, et Pljevlja soojuselektrijaama sulgemisel on edusammud aeglased ja hiljaks jäänud ning kutsub Montenegrot üles järgima viivitamata suurte põletusseadmete direktiivi norme (4); |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunnustab Montenegro tegevust päritolutagatiste elektroonilise süsteemi loomiseks, et tagada vastavus standarditud Euroopa energiatunnistuse süsteemile; võtab teadmiseks, et Montenegro on elektrisektori reformide elluviimisega kaugele jõudnud, ning kutsub Montenegrot üles võtma viivitamata üle energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (5) ning võtma võrgureeglid üle oma riigi võrgureeglitesse; kutsub Montenegrot üles suurendama kooskõlas ELi parimate tavadega elektrituru osalistele kättesaadava piirkonnaülese võimsuse praegust madalat taset; avaldab Montenegrole tunnustust selle eest, et ta on oma piirkonnas süsinikdioksiidi hinnakujunduse ja heitkogustega kauplemise mehhanismi loomisel esirinnas; märgib tunnustavalt, et Montenegro on jõudnud kütusekvaliteedi direktiivi (6) täieliku järgimiseni ning nõuab veelgi paremaid tulemusi hädaolukorra naftavarude hoidmisel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | väljendab heameelt edusammude üle Montenegro riiklike keskkonna- ja kliimamuutuste alaste õigusaktide ning riikliku energia- ja kliimakava jätkuval vastavusse viimisel ELi õigustikuga ning nõuab täiendavaid pingutusi, et viia dokument võimalikult kiiresti lõpule kooskõlas energiaühenduse ministrite nõukogu soovitustega; tunnustab Montenegrot Zeta jõe kui looduspargi kaitsmise eest; kutsub ametivõime üles võtma kiireid meetmeid kaitsealade ja potentsiaalsete Natura 2000 alade, sealhulgas Ulcinj Salina, Skadari järve, Tara jõe jt paremaks kaitsmiseks; kutsub Montenegrot üles parandama jäätmekäitlust ja tegelema jäätmete ebaseadusliku kõrvaldamise probleemiga; kutsub Montenegro ametiasutusi üles kaasama kohalikke kogukondi ja kodanikuühiskonda riigi keskkonna-, kliima- ja energiapoliitika ja -projektide elluviimisse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib veel kord rahuloluga, et vastavalt Montenegro põhiseaduse artiklile 1 on Montenegro keskkonda hoidev riik; tuletab meelde, et Sinjajevina sõjalise väljaõppe ja relvakatsetuste ala loomisel UNESCO kaitsealadel tuleb järgida UNESCO sotsiaal-kultuurilise ja ökoloogilise kestlikkuse põhimõtteid; märgib, et hüdroenergeetika ja turismi mahu suurendamisel, eelkõige kaitsealadel, tuleks arvesse võtta ELi keskkonnakaitsenõudeid; kutsub ametivõime üles hindama Tara jõe äärde maantee ehitamise mõju ja kõige väärtuslikumaid alasid paremini kaitsma; kordab oma nõudmist viia kooskõlas Euroopa standarditega läbi taristuprojektide põhjalik ja igakülgne keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse mõju eelhindamine; |
| --- | --- |

77.

| 78. | väljendab heameelt, et on käivitatud Lääne-Balkani riikide roheline tegevuskava, mis võib hoogustada üleminekut kestlikule ja CO2-neutraalsele majandusele; kutsub Montenegrot üles jätkama vajalike õigusaktide kehtestamist ja rakendamist, et saavutada kokku lepitud ühised eesmärgid digi- ja rohelisele majandusele üleminekuks; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub Montenegrot – metsaalade osakaalu poolest Euroopas neljandal kohal olevat riiki – üles parandama oma metsade majandamist, eelkõige suunates metsade tarbeks rohkem vahendeid ja võideldes aktiivselt ebaseadusliku metsaraie vastu; võtab teadmiseks, et hiljutise uuringu andmetel toodetakse Montenegros igal aastal umbes sada tuhat kuupmeetrit puidujäätmeid, mida saab hõlpsasti taaskasutada; kutsub Montenegro ametiasutusi üles kaaluma ringmajanduse mudelite edendamise mooduseid selles sektoris ja teistes majandussektorites; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub Montenegro ametivõime üles tagama juurdepääsuõiguse taristuprojektidega seotud keskkonnateabele kooskõlas Montenegro põhiseaduse ja Århusi konventsiooniga, mille Montenegro ratifitseeris 2009. aastal; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Montenegro presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 1.

(2)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 127.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0168.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism (ELT L 140, 5.6.2009, lk 88).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/111

---

P9_TA(2021)0245

Kliimamuutuste mõju inimõigustele ning keskkonnakaitsjate roll selles küsimuses

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta resolutsioon kliimamuutuste mõju kohta inimõigustele ja keskkonnakaitsjate rolli kohta selles küsimuses (2020/2134(INI))

(2022/C 15/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) asjakohaseid inimõigustealaseid lepinguid, konventsioone ja dokumente, eriti ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), milles on sätestatud, et kõigil inimestel on täielik õigus inimõigustele ja põhivabadustele ilma diskrimineerimiseta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) asjakohaseid inimõigustealaseid lepinguid, konventsioone ja dokumente, eriti ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 13. septembril 2007, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), milles on sätestatud, et kõigil inimestel on täielik õigus inimõigustele ja põhivabadustele ilma diskrimineerimiseta,

| — | võttes arvesse ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 8. märtsi 1999. aasta resolutsiooni A/RES/53/144, millega võeti vastu deklaratsioon inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 8. märtsi 1999. aasta resolutsiooni A/RES/53/144, millega võeti vastu deklaratsioon inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 1992. aastal Rios vastu võetud ja 168 riigi allkirjastatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi (COP15) 15. istungjärgu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aastal Rios vastu võetud ja 168 riigi allkirjastatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi (COP15) 15. istungjärgu kohta (1),

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse 21. märtsil 1994. aastal jõustunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, 11. detsembri 1997. aasta Kyoto protokolli ja 22. aprilli 2016. aasta Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. märtsil 1994. aastal jõustunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, 11. detsembri 1997. aasta Kyoto protokolli ja 22. aprilli 2016. aasta Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 21. märtsi 2019. aasta resolutsiooni 40/11, mis käsitleb keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjate inimõiguste kasutamisse, keskkonnakaitsesse ja kestlikusse arengusse antava panuse tunnustamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 21. märtsi 2019. aasta resolutsiooni 40/11, mis käsitleb keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjate inimõiguste kasutamisse, keskkonnakaitsesse ja kestlikusse arengusse antava panuse tunnustamist,

| — | võttes arvesse turvalise, puhta, tervisliku ja kestliku keskkonna tagamisega seotud inimõigustealaste kohustustega tegeleva ÜRO eriraportööri 1. veebruari 2016. aasta aruannet 31/52 ja 2019. aasta aruannet A/74/161, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse turvalise, puhta, tervisliku ja kestliku keskkonna tagamisega seotud inimõigustealaste kohustustega tegeleva ÜRO eriraportööri 1. veebruari 2016. aasta aruannet 31/52 ja 2019. aasta aruannet A/74/161,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 12. juuli 2019. aasta resolutsiooni 41/21 inimõiguste ja kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 12. juuli 2019. aasta resolutsiooni 41/21 inimõiguste ja kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) 10. detsembri 2015. aasta aruannet kliimamuutuste ja inimõiguste kohta ning ÜRO keskkonnaprogrammis esitatud keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjate määratlust „kes on keskkonnakaitsjad“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) 10. detsembri 2015. aasta aruannet kliimamuutuste ja inimõiguste kohta ning ÜRO keskkonnaprogrammis esitatud keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjate määratlust „kes on keskkonnakaitsjad“,

| — | võttes arvesse äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri 17. juuli 2019. aasta aruannet kliimamuutuste ja vaesuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri 17. juuli 2019. aasta aruannet kliimamuutuste ja vaesuse kohta,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2019. aasta eriaruannet, mis käsitleb kliimamuutusi, kõrbestumist, mulla degradatsiooni, maa kestlikku majandamist, toiduga kindlustatust ja kasvuhoonegaaside voogusid maismaa ökosüsteemides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2019. aasta eriaruannet, mis käsitleb kliimamuutusi, kõrbestumist, mulla degradatsiooni, maa kestlikku majandamist, toiduga kindlustatust ja kasvuhoonegaaside voogusid maismaa ökosüsteemides,

| — | võttes arvesse ÜRO 2020. aasta juuni aruannet „Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change (Soolised küsimused, kliima ja turvalisus: kaasava rahu säilitamine kliimamuutuste eesliinil), mille kaasautorid on UNEP, ÜRO naiste õiguste agentuur, ÜRO arenguprogramm (UNDP) ning ÜRO poliitika- ja rahuloome osakond (UNDPPA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2020. aasta juuni aruannet „Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change (Soolised küsimused, kliima ja turvalisus: kaasava rahu säilitamine kliimamuutuste eesliinil), mille kaasautorid on UNEP, ÜRO naiste õiguste agentuur, ÜRO arenguprogramm (UNDP) ning ÜRO poliitika- ja rahuloome osakond (UNDPPA),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse harta artiklit 37, milles kohustatakse ELi integreerima oma poliitikasse kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse harta artiklit 37, milles kohustatakse ELi integreerima oma poliitikasse kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle viiendat osa pealkirjaga „Liidu välistegevus“ ning selle I, II, III, IV ja V jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle viiendat osa pealkirjaga „Liidu välistegevus“ ning selle I, II, III, IV ja V jaotist,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024)“ (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist „ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024)“ (JOIN(2020)0005),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. mai 2017. aasta järeldusi põlisrahvaste kohta ja 17. oktoobri 2016. aasta ühist töödokumenti „ELi välispoliitika elluviimine põlisrahvaste valdkonnas“ (SWD(2016)0340), nõukogu 19. novembri 2018. aasta järeldusi veediplomaatia kohta, 17. juuni 2019. aasta järeldusi ELi meetmete kohta reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks ja 20. jaanuari 2020. aasta järeldusi kliimadiplomaatia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. mai 2017. aasta järeldusi põlisrahvaste kohta ja 17. oktoobri 2016. aasta ühist töödokumenti „ELi välispoliitika elluviimine põlisrahvaste valdkonnas“ (SWD(2016)0340), nõukogu 19. novembri 2018. aasta järeldusi veediplomaatia kohta, 17. juuni 2019. aasta järeldusi ELi meetmete kohta reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks ja 20. jaanuari 2020. aasta järeldusi kliimadiplomaatia kohta,

| — | võttes arvesse inimõigustealaseid suuniseid puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta, mille nõukogu võttis vastu 17. juunil 2019, ja suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigustealaseid suuniseid puhta joogivee ja sanitaartingimuste kohta, mille nõukogu võttis vastu 17. juunil 2019, ja suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni korruptsiooni ja inimõiguste kohta kolmandates riikides (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni korruptsiooni ja inimõiguste kohta kolmandates riikides (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 4. detsembri 2019. aasta aruannet „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Euroopa keskkond – hetkeolukord ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti (EEA) 4. detsembri 2019. aasta aruannet „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Euroopa keskkond – hetkeolukord ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks),

| — | võttes arvesse 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni 10. rakenduspõhimõtet, mille eesmärk on tagada, et igal inimesel oleks juurdepääs teabele, võimalus osaleda otsustusprotsessis ja õiguskaitse kättesaadavus keskkonnaküsimustes, et kaitsta praeguste ja tulevaste põlvkondade õigust tervislikule ja kestlikule keskkonnale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni 10. rakenduspõhimõtet, mille eesmärk on tagada, et igal inimesel oleks juurdepääs teabele, võimalus osaleda otsustusprotsessis ja õiguskaitse kättesaadavus keskkonnaküsimustes, et kaitsta praeguste ja tulevaste põlvkondade õigust tervislikule ja kestlikule keskkonnale,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja 23. juuli 2019. aasta teatist „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“ (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja 23. juuli 2019. aasta teatist „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“ (COM(2019)0352),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3),

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2019. aasta aruannet „The State of the World’s Biodiversity for Food and Agriculture“ (Maailma bioloogilise mitmekesisuse olukord toidu ja põllumajanduse seisukohast vaadatuna), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2019. aasta aruannet „The State of the World’s Biodiversity for Food and Agriculture“ (Maailma bioloogilise mitmekesisuse olukord toidu ja põllumajanduse seisukohast vaadatuna),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 31. mail 2019. aastal avaldatud bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes kirjeldatud ülisuurt bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ohtu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 31. mail 2019. aastal avaldatud bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmses hindamisaruandes kirjeldatud ülisuurt bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ohtu,

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni maailma põlisrahvaste õiguste rikkumise, sealhulgas maa hõivamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni maailma põlisrahvaste õiguste rikkumise, sealhulgas maa hõivamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0039/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0039/2021),

| A. | arvestades, et kõigil inimestel, kohalikel kogukondadel ja elanikkonnal on õigus kasutada täielikult oma inimõigusi, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõigil inimestel, kohalikel kogukondadel ja elanikkonnal on õigus kasutada täielikult oma inimõigusi, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis;

| B. | arvestades, et kliimamuutuste ja keskkonna jätkuva halvenemise tagajärjed mageveeallikatele, ökosüsteemidele ja kogukondade elatusallikatele juba mõjutavad negatiivselt inimõiguste (sh sealhulgas õigus elule, toiduga kindlustatusele, puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile, tervisele, eluasemele, enesemääramisele, tööle ja arengule) kasutamist, nagu on kirjeldatud ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioonis 41/21; arvestades, et isegi kui saavutatakse rahvusvaheline eesmärk piirata ülemaailmse temperatuuri tõusu 2 oC-ni võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, süvenevad need tagajärjed järgmistel aastakümnetel drastiliselt; arvestades, et riigid mõjutavad kliimamuutusi eri määral ja neil on ühised, kuid diferentseeritud kohustused; arvestades, et kliimamuutused kujutavad otsest ja ulatuslikku ohtu inimestele kogu maailmas, peamiselt maailma vaestele, kes on eriti kaitsetud, nagu on välja toodud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 7/23; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutuste ja keskkonna jätkuva halvenemise tagajärjed mageveeallikatele, ökosüsteemidele ja kogukondade elatusallikatele juba mõjutavad negatiivselt inimõiguste (sh sealhulgas õigus elule, toiduga kindlustatusele, puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile, tervisele, eluasemele, enesemääramisele, tööle ja arengule) kasutamist, nagu on kirjeldatud ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioonis 41/21; arvestades, et isegi kui saavutatakse rahvusvaheline eesmärk piirata ülemaailmse temperatuuri tõusu 2 oC-ni võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, süvenevad need tagajärjed järgmistel aastakümnetel drastiliselt; arvestades, et riigid mõjutavad kliimamuutusi eri määral ja neil on ühised, kuid diferentseeritud kohustused; arvestades, et kliimamuutused kujutavad otsest ja ulatuslikku ohtu inimestele kogu maailmas, peamiselt maailma vaestele, kes on eriti kaitsetud, nagu on välja toodud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 7/23;

| C. | arvestades, et ÜRO nõuab koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ekspertidega, et ülemaailmsel tasandil tunnustataks üldõigusena õigust tervislikule ja turvalisele keskkonnale; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO nõuab koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ekspertidega, et ülemaailmsel tasandil tunnustataks üldõigusena õigust tervislikule ja turvalisele keskkonnale;

| D. | arvestades, et kliimamuutustega tegelemine tõstatab õigluse ja võrdsuse küsimusi nii rahvusvahelisel ja riiklikul tasandil kui ka põlvkondade vahel; arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus keskkonnaküsimustes, juurdepääs teabele ja üldsuse osalemine otsuste tegemisel on sätestatud Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni 10. rakenduspõhimõttes, 25. juuni 1998. aasta Århusi konventsioonis (6) ja 4. märtsi 2018. aasta Escazú lepingus (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutustega tegelemine tõstatab õigluse ja võrdsuse küsimusi nii rahvusvahelisel ja riiklikul tasandil kui ka põlvkondade vahel; arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus keskkonnaküsimustes, juurdepääs teabele ja üldsuse osalemine otsuste tegemisel on sätestatud Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni 10. rakenduspõhimõttes, 25. juuni 1998. aasta Århusi konventsioonis (6) ja 4. märtsi 2018. aasta Escazú lepingus (7);

| E. | arvestades, et keskkonnaseisundi halvenemine, kliimamuutused ja kestmatu areng on kõige pakilisemad ja tõsisemad ohud, mis ei võimalda praegustel ja tulevastel põlvkondadel paljusid inimõigusi kasutada; arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised on kohustatud võtma tõhusaid meetmeid kliimamuutuste leevendamiseks, vähekaitstud elanikkonna kohanemisvõime suurendamiseks ja prognoositava inimkaotuse ennetamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keskkonnaseisundi halvenemine, kliimamuutused ja kestmatu areng on kõige pakilisemad ja tõsisemad ohud, mis ei võimalda praegustel ja tulevastel põlvkondadel paljusid inimõigusi kasutada; arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised on kohustatud võtma tõhusaid meetmeid kliimamuutuste leevendamiseks, vähekaitstud elanikkonna kohanemisvõime suurendamiseks ja prognoositava inimkaotuse ennetamiseks;

| F. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistel on kohustus koguda ja levitada teavet keskkonnamõjude kohta ning hõlbustada üldsuse osalemist keskkonnaalaste otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistel on kohustus koguda ja levitada teavet keskkonnamõjude kohta ning hõlbustada üldsuse osalemist keskkonnaalaste otsuste tegemisel;

| G. | arvestades, et kliimamuutustele lähenemine inimõiguste vaatenurgast toob esile universaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtted, rõhutades, et õigused on tagatud kõigile inimestele maailmas, sealhulgas vähekaitstud rühmadele, ilma mis tahes vahetegemiseta rassi, nahavärvuse, soo, keele, usutunnistuse, poliitilise või muu veendumuse, rahvuse või sotsiaalse päritolu, varandusliku, sünni- või muu staatuse alusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimamuutustele lähenemine inimõiguste vaatenurgast toob esile universaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtted, rõhutades, et õigused on tagatud kõigile inimestele maailmas, sealhulgas vähekaitstud rühmadele, ilma mis tahes vahetegemiseta rassi, nahavärvuse, soo, keele, usutunnistuse, poliitilise või muu veendumuse, rahvuse või sotsiaalse päritolu, varandusliku, sünni- või muu staatuse alusel;

| H. | arvestades, et valitsustel, ühiskondadel ja üksikisikutel on eetiline ja põlvkondadevaheline kohustus olla poliitika ja koostööga seoses üha proaktiivsemad eesmärgiga leppida kokku rahvusvahelistes standardites, et kaitsta ja säilitada planeeti praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks, mis tagaks nende inimõiguste täieliku kasutamise ja leevendaks kliimamuutuste negatiivset mõju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valitsustel, ühiskondadel ja üksikisikutel on eetiline ja põlvkondadevaheline kohustus olla poliitika ja koostööga seoses üha proaktiivsemad eesmärgiga leppida kokku rahvusvahelistes standardites, et kaitsta ja säilitada planeeti praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks, mis tagaks nende inimõiguste täieliku kasutamise ja leevendaks kliimamuutuste negatiivset mõju;

| I. | arvestades, et on üldtunnustatud tõsiasi, et riikide ja erasektori kohustustel ja ülesannetel inimõiguste valdkonnas on kliimamuutustega seoses konkreetne mõju; arvestades, et keskkonna ja selle kaitsjate kaitsmata jätmine on vastuolus riikide õiguslikult siduvate inimõigustealaste kohustustega ja sel puhul võib olla tegemist teatavate õiguste rikkumisega, nagu õigus tervislikule keskkonnale või elule; arvestades, et järjest rohkem äritegevusi kolmandates riikides viivad tõsiste inimõiguste- ja keskkonnaalaste tagajärgedeni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on üldtunnustatud tõsiasi, et riikide ja erasektori kohustustel ja ülesannetel inimõiguste valdkonnas on kliimamuutustega seoses konkreetne mõju; arvestades, et keskkonna ja selle kaitsjate kaitsmata jätmine on vastuolus riikide õiguslikult siduvate inimõigustealaste kohustustega ja sel puhul võib olla tegemist teatavate õiguste rikkumisega, nagu õigus tervislikule keskkonnale või elule; arvestades, et järjest rohkem äritegevusi kolmandates riikides viivad tõsiste inimõiguste- ja keskkonnaalaste tagajärgedeni;

| J. | arvestades, et Pariisi kokkulepe on esimene rahvusvaheline leping, milles tunnistatakse selgesõnaliselt seost kliimameetmete ja inimõiguste vahel, võimaldades seeläbi kasutada olemasolevaid inimõigustega seotud õigusakte, et õhutada riike ja eraettevõtteid heitkoguseid vähendama; arvestades, et Pariisi kokkuleppes ei ole ette nähtud konkreetseid vahendeid, et panna riiklikud osalejad ja ettevõtjad vastutama oma mõju eest kliimamuutustele ja inimõiguste kasutamise eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Pariisi kokkulepe on esimene rahvusvaheline leping, milles tunnistatakse selgesõnaliselt seost kliimameetmete ja inimõiguste vahel, võimaldades seeläbi kasutada olemasolevaid inimõigustega seotud õigusakte, et õhutada riike ja eraettevõtteid heitkoguseid vähendama; arvestades, et Pariisi kokkuleppes ei ole ette nähtud konkreetseid vahendeid, et panna riiklikud osalejad ja ettevõtjad vastutama oma mõju eest kliimamuutustele ja inimõiguste kasutamise eest;

| K. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on selgelt kinnitanud, et mitmesugust laadi keskkonnaseisundi halvenemine võib kaasa tuua oluliste inimõiguste rikkumise, nagu õigus elule, õigus era- ja perekonnaelule, kodu rahumeelne kasutamine ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keelamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on selgelt kinnitanud, et mitmesugust laadi keskkonnaseisundi halvenemine võib kaasa tuua oluliste inimõiguste rikkumise, nagu õigus elule, õigus era- ja perekonnaelule, kodu rahumeelne kasutamine ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keelamine;

| L. | arvestades, et kliimaõigluse eesmärk on tegeleda kliimakriisiga inimõigustealaste õigusaktide abil, et täita kliimaalase juhtimise vastutavuslüngad, kasutades kliimamuutustega seotud kohtuvaidlusi, et panna riike ja ettevõtjaid vastutama oma tegevuse eest seoses looduse säilitamisega selle enda pärast ning et tagada väärikas ja tervislik elu praegustele ja tulevastele põlvkondadele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kliimaõigluse eesmärk on tegeleda kliimakriisiga inimõigustealaste õigusaktide abil, et täita kliimaalase juhtimise vastutavuslüngad, kasutades kliimamuutustega seotud kohtuvaidlusi, et panna riike ja ettevõtjaid vastutama oma tegevuse eest seoses looduse säilitamisega selle enda pärast ning et tagada väärikas ja tervislik elu praegustele ja tulevastele põlvkondadele;

| M. | arvestades, et mitmetes pooleliolevates kohtuasjades on tuvastatud inimõiguste rikkumisi ja need on sillutanud teed vastutuse kohustusele, mis on seotud üksikisikute, riikide ja ettevõtjate ebaõnnestumiste või suutmatusega kliimamuutuste tagajärgedega tegeleda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmetes pooleliolevates kohtuasjades on tuvastatud inimõiguste rikkumisi ja need on sillutanud teed vastutuse kohustusele, mis on seotud üksikisikute, riikide ja ettevõtjate ebaõnnestumiste või suutmatusega kliimamuutuste tagajärgedega tegeleda;

| N. | arvestades, et eraettevõtete juhitud tihedam konkurents loodusvarade üle, vahel ka valitsuse kaasosalusel, on asetanud keskkonnakaitsjad ja põliskogukonnad, kes püüavad oma traditsioonilisi maid kaitsta, keskkonnameetmete keskmesse ja teinud neist tagakiusamise sihtmärgid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eraettevõtete juhitud tihedam konkurents loodusvarade üle, vahel ka valitsuse kaasosalusel, on asetanud keskkonnakaitsjad ja põliskogukonnad, kes püüavad oma traditsioonilisi maid kaitsta, keskkonnameetmete keskmesse ja teinud neist tagakiusamise sihtmärgid;

| O. | arvestades, et kliimamuutuste tagajärgi inimõigustele ei tunne mitte ainult vähimkaitstud inimesed, vaid kogu maailma elanikkond; arvestades, et vähimkaitstud kogukonnad ja riigid, kes saastavad ja hävitavad keskkonda kõige vähem, kannatavad kõige rohkem kliimamuutuste otseste tagajärgede tõttu; arvestades, et keskkonnareostusest tingitud haiguste ja enneaegse surma näitajad on juba kolm korda suuremad kui AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria puhul kokku, mis ohustavad õigust elule, tervislikule keskkonnale ja puhtale õhule; arvestades, et looduskatastroofe, näiteks üleujutusi, troopilisi torme ja pikki põuaperioode esineb järjest sagedamini ja nende tagajärjed kahjustavad toiduga kindlustatust maailma lõunapoolsetes riikides ja paljude inimõiguste kasutamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutuste tagajärgi inimõigustele ei tunne mitte ainult vähimkaitstud inimesed, vaid kogu maailma elanikkond; arvestades, et vähimkaitstud kogukonnad ja riigid, kes saastavad ja hävitavad keskkonda kõige vähem, kannatavad kõige rohkem kliimamuutuste otseste tagajärgede tõttu; arvestades, et keskkonnareostusest tingitud haiguste ja enneaegse surma näitajad on juba kolm korda suuremad kui AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria puhul kokku, mis ohustavad õigust elule, tervislikule keskkonnale ja puhtale õhule; arvestades, et looduskatastroofe, näiteks üleujutusi, troopilisi torme ja pikki põuaperioode esineb järjest sagedamini ja nende tagajärjed kahjustavad toiduga kindlustatust maailma lõunapoolsetes riikides ja paljude inimõiguste kasutamist;

| P. | arvestades, et keskkonnaalane õiglus on osa sotsiaalsest õiglusest ning arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed on asümmeetrilised ja nende kahjulikud mõjud on hävitavad praegustele ja tulevastele põlvkondadele, eriti arengumaades; arvestades, et kliimamuutused mõjutavad intensiivselt arengumaid ja süvendavad praegust sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust, põhjustades vähekaitstud rühmadele ebaproportsionaalselt ebasoodsat mõju; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et keskkonnaalane õiglus on osa sotsiaalsest õiglusest ning arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed on asümmeetrilised ja nende kahjulikud mõjud on hävitavad praegustele ja tulevastele põlvkondadele, eriti arengumaades; arvestades, et kliimamuutused mõjutavad intensiivselt arengumaid ja süvendavad praegust sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust, põhjustades vähekaitstud rühmadele ebaproportsionaalselt ebasoodsat mõju;

| Q. | arvestades, et kliimamuutused soodustavad üha rohkem nii riigisisest kui ka teistesse riikidesse toimuvat ümberasumist ja rännet; arvestades, et ümberasumine on mõnede kogukondade jaoks, näiteks kõrbestumise ohuga aladel elavate, kiiresti sulaval Arktika pinnal, madalatel rannikualadel ja väikesaartel või teistes tundlikes ökosüsteemides ja ohustatud piirkondades asuvate kogukondade jaoks möödapääsmatu väljavaade; arvestades, et 2008. aastast alates on igal aastal keskmiselt 24 miljonit inimest hävituslike ilmakatastroofide tõttu ümber asunud peamiselt kolmes kõige kaitsetumas piirkonnas – Sahara-taguses Aafrikas, Lõuna-Aasias ja Ladina-Ameerikas; arvestades, et ÜRO arenguprogrammi andmetel on 80 % kliimamuutuste tõttu ümber asunud inimestest naised; arvestades, et kliimast tingitud suurenev ümberasumine võib kujutada endast otsest ohtu vastava elanikkonna inimõigustele, kultuurile ja põlisteadmistele ning sellel võib olla märkimisväärne mõju kohalikele kogukondadele riikides ja territooriumidel, kuhu nad elama asuvad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutused soodustavad üha rohkem nii riigisisest kui ka teistesse riikidesse toimuvat ümberasumist ja rännet; arvestades, et ümberasumine on mõnede kogukondade jaoks, näiteks kõrbestumise ohuga aladel elavate, kiiresti sulaval Arktika pinnal, madalatel rannikualadel ja väikesaartel või teistes tundlikes ökosüsteemides ja ohustatud piirkondades asuvate kogukondade jaoks möödapääsmatu väljavaade; arvestades, et 2008. aastast alates on igal aastal keskmiselt 24 miljonit inimest hävituslike ilmakatastroofide tõttu ümber asunud peamiselt kolmes kõige kaitsetumas piirkonnas – Sahara-taguses Aafrikas, Lõuna-Aasias ja Ladina-Ameerikas; arvestades, et ÜRO arenguprogrammi andmetel on 80 % kliimamuutuste tõttu ümber asunud inimestest naised; arvestades, et kliimast tingitud suurenev ümberasumine võib kujutada endast otsest ohtu vastava elanikkonna inimõigustele, kultuurile ja põlisteadmistele ning sellel võib olla märkimisväärne mõju kohalikele kogukondadele riikides ja territooriumidel, kuhu nad elama asuvad;

| R. | arvestades, et COVID-19 piirangud ja sulgemised on vähendanud inimõiguste rikkumiste läbipaistvust ja seiret ning suurendanud poliitilist hirmutamist ja digitaalset järelevalvet, piirates samal ajal õiguskaitse kättesaadavust ning keskkonnakaitsjate, kohalike osalejate, põliskogukondade ja teiste võimalusi otsustusprotsessides tõhusalt osaleda; arvestades, et põliskogukondade sulgemine ja sanitaarmeetmed on piiranud nende võimet oma territooriumil patrullida ja seda kaitsta; arvestades, et sellised piirangud peaksid põhinema õiguspärastel ja demokraatlikel õigusaktidel; arvestades, et rahvusvahelise kogukonna võimekus võimalikke rikkumisi jälgida ja uurida on pandeemia tõttu märkimisväärselt vähenenud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et COVID-19 piirangud ja sulgemised on vähendanud inimõiguste rikkumiste läbipaistvust ja seiret ning suurendanud poliitilist hirmutamist ja digitaalset järelevalvet, piirates samal ajal õiguskaitse kättesaadavust ning keskkonnakaitsjate, kohalike osalejate, põliskogukondade ja teiste võimalusi otsustusprotsessides tõhusalt osaleda; arvestades, et põliskogukondade sulgemine ja sanitaarmeetmed on piiranud nende võimet oma territooriumil patrullida ja seda kaitsta; arvestades, et sellised piirangud peaksid põhinema õiguspärastel ja demokraatlikel õigusaktidel; arvestades, et rahvusvahelise kogukonna võimekus võimalikke rikkumisi jälgida ja uurida on pandeemia tõttu märkimisväärselt vähenenud;

| S. | arvestades, et inimeste suutlikkus kliimamuutustega kohaneda on suurel määral seotud nende juurdepääsuga põhilistele inimõigustele ja sellega, kui terved on ökosüsteemid, millest sõltuvad nende elatis ja heaolu; arvestades, et selliste meetmete, nagu ligipääs loodusvaradele (nt maa, vesi ja metsad) ja nende kasutamine ning inimeste ümberasustamine, leevendamisel ja kohandamisel võib samuti olla kahjulik mõju inimõiguste kasutamisele; arvestades, et vastavalt äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri 17. juuli 2019. aasta aruandele kliimamuutuste ja vaesuse kohta kannavad arengumaad ja arenevad piirkonnad hinnanguliselt 75–80 % kliimamuutuste kuludest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et inimeste suutlikkus kliimamuutustega kohaneda on suurel määral seotud nende juurdepääsuga põhilistele inimõigustele ja sellega, kui terved on ökosüsteemid, millest sõltuvad nende elatis ja heaolu; arvestades, et selliste meetmete, nagu ligipääs loodusvaradele (nt maa, vesi ja metsad) ja nende kasutamine ning inimeste ümberasustamine, leevendamisel ja kohandamisel võib samuti olla kahjulik mõju inimõiguste kasutamisele; arvestades, et vastavalt äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri 17. juuli 2019. aasta aruandele kliimamuutuste ja vaesuse kohta kannavad arengumaad ja arenevad piirkonnad hinnanguliselt 75–80 % kliimamuutuste kuludest;

| T. | arvestades, et kliimamuutused võivad anda inimarengule tagasikäigu, kuna põllumajanduse tootlikkus väheneb, toidu ja veega kindlustamatus suureneb, äärmuslikud loodusõnnetused sagenevad, ökosüsteemid varisevad kokku ja terviseohud suurenevad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kliimamuutused võivad anda inimarengule tagasikäigu, kuna põllumajanduse tootlikkus väheneb, toidu ja veega kindlustamatus suureneb, äärmuslikud loodusõnnetused sagenevad, ökosüsteemid varisevad kokku ja terviseohud suurenevad;

| U. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul põhjustavad kliimamuutused alates 2030. aastast alatoitluse, malaaria, kõhulahtisuse ja kuumastressi tagajärjel aastas umbes 250 000 surmajuhtumit lisaks; arvestades, et kliimašokid on Maailma toiduprogrammi andmetel üks kolmest peamisest toiduga kindlustamatuse põhjustajast kogu maailmas; arvestades, et 2019. aastal puutus ligi 750 miljonit inimest – peaaegu üks kümnest inimesest maailmas – kokku tõsise toiduga kindlustamatusega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul põhjustavad kliimamuutused alates 2030. aastast alatoitluse, malaaria, kõhulahtisuse ja kuumastressi tagajärjel aastas umbes 250 000 surmajuhtumit lisaks; arvestades, et kliimašokid on Maailma toiduprogrammi andmetel üks kolmest peamisest toiduga kindlustamatuse põhjustajast kogu maailmas; arvestades, et 2019. aastal puutus ligi 750 miljonit inimest – peaaegu üks kümnest inimesest maailmas – kokku tõsise toiduga kindlustamatusega;

| V. | arvestades, et kliimakriis süvendab soolist ebavõrdsust, sest ekstreemsed ilmastikunähtused, loodusõnnetused ja pikaajaline keskkonnaseisundi halvenemine ohustavad kodusid, toimetulekut ja kogukonna sotsiaalseid võrgustikke ning taristut, millel on ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja tüdrukutele, mis hõlmab naiste jaoks rohkem tasustamata hooldustööd ja majapidamistöid, soolise vägivalla ja naiste hariduse, osaluse ja juhirolli marginaliseerimise suurt esinemist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kliimakriis süvendab soolist ebavõrdsust, sest ekstreemsed ilmastikunähtused, loodusõnnetused ja pikaajaline keskkonnaseisundi halvenemine ohustavad kodusid, toimetulekut ja kogukonna sotsiaalseid võrgustikke ning taristut, millel on ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja tüdrukutele, mis hõlmab naiste jaoks rohkem tasustamata hooldustööd ja majapidamistöid, soolise vägivalla ja naiste hariduse, osaluse ja juhirolli marginaliseerimise suurt esinemist;

| W. | arvestades, et keskkonnaaktivistide, eelkõige naissoost keskkonnaaktivistide ja keskkonnaõiguste kaitsjate ja nende advokaatide vastu suunatud verbaalne ja füüsiline vägivald on muutunud hästi dokumenteeritud suundumuseks, hõlmates kajastust massimeedias ja sotsiaalmeedias; arvestades, et naisaktivistid kannatavad soopõhise vägivalla ja hirmutamise all, mis on tõsine mureallikas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et keskkonnaaktivistide, eelkõige naissoost keskkonnaaktivistide ja keskkonnaõiguste kaitsjate ja nende advokaatide vastu suunatud verbaalne ja füüsiline vägivald on muutunud hästi dokumenteeritud suundumuseks, hõlmates kajastust massimeedias ja sotsiaalmeedias; arvestades, et naisaktivistid kannatavad soopõhise vägivalla ja hirmutamise all, mis on tõsine mureallikas;

| X. | arvestades, et keskkonnakaitsjad tegutsevad kliimameetmete ja vastutuse küsimustes eesliinil; arvestades, et inimõigustega tegelevad organid on üha enam juhtinud tähelepanu vajadusele kaitsta eriti keskkonnakaitsjaid; arvestades, et kodanikuühiskonna vähenev tegutsemisruum on ülemaailmne nähtus, mis mõjutab ebaproportsionaalselt inimõiguste kaitsjaid, kes tegelevad keskkonna- ja maa probleemidega ning asuvad sageli maapiirkondades ja eraldatud piirkondades, kus juurdepääs kaitsemehhanismidele on piiratud; arvestades, et suurem osa inimõiguste rikkumisest inimõiguste ja keskkonnakaitsjate vastu on toime pandud peaaegu täieliku karistamatuse kontekstis; arvestades, et inimõiguste ja keskkonnakaitsjate toetamine ja kaitse kuulub Euroopa Liidu välistegevuses seatud prioriteetide hulka kogu maailmas ja liidu naabruses; arvestades, et liit peab sellega seoses kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid, |
| --- | --- |

X.

arvestades, et keskkonnakaitsjad tegutsevad kliimameetmete ja vastutuse küsimustes eesliinil; arvestades, et inimõigustega tegelevad organid on üha enam juhtinud tähelepanu vajadusele kaitsta eriti keskkonnakaitsjaid; arvestades, et kodanikuühiskonna vähenev tegutsemisruum on ülemaailmne nähtus, mis mõjutab ebaproportsionaalselt inimõiguste kaitsjaid, kes tegelevad keskkonna- ja maa probleemidega ning asuvad sageli maapiirkondades ja eraldatud piirkondades, kus juurdepääs kaitsemehhanismidele on piiratud; arvestades, et suurem osa inimõiguste rikkumisest inimõiguste ja keskkonnakaitsjate vastu on toime pandud peaaegu täieliku karistamatuse kontekstis; arvestades, et inimõiguste ja keskkonnakaitsjate toetamine ja kaitse kuulub Euroopa Liidu välistegevuses seatud prioriteetide hulka kogu maailmas ja liidu naabruses; arvestades, et liit peab sellega seoses kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid,

| Y. | arvestades, et järjest rohkem keskkonnakaitsjaid on viimastel aastatel tapetud, röövitud, piinatud, soopõhiselt rünnatud, ähvardatud, ahistatud, hirmutatud, laimatud, kriminaliseeritud, kohtulikult ahistatud, sunniviisiliselt väljatõstetud ja sundümberasustatud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et järjest rohkem keskkonnakaitsjaid on viimastel aastatel tapetud, röövitud, piinatud, soopõhiselt rünnatud, ähvardatud, ahistatud, hirmutatud, laimatud, kriminaliseeritud, kohtulikult ahistatud, sunniviisiliselt väljatõstetud ja sundümberasustatud;

| Z. | arvestades, et ÜRO inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportöör on väljendanud muret inimõiguste kaitsjate pärast kõigis riikides, kuna neile on seatud liikumis-, kogunemis-, väljendus- ja ühinemisvabaduse piiranguid ning neile on esitatud valesüüdistusi, samuti on nende suhtes läbi viidud ebaõiglasi kohtuprotsesse, meelevaldseid vahistamisi ja kinnipidamisi, piinamisi ja hukkamisi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ÜRO inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportöör on väljendanud muret inimõiguste kaitsjate pärast kõigis riikides, kuna neile on seatud liikumis-, kogunemis-, väljendus- ja ühinemisvabaduse piiranguid ning neile on esitatud valesüüdistusi, samuti on nende suhtes läbi viidud ebaõiglasi kohtuprotsesse, meelevaldseid vahistamisi ja kinnipidamisi, piinamisi ja hukkamisi;

| AA. | arvestades, et Global Witnessi 2020. aasta aruandest selgub, et 2019. aastal tapeti 212 maa- ja keskkonnaaktivisti, mis on 30 % rohkem kui 2018. aastal; arvestades, et umbes 40 % neist ohvritest olid põliselanikud ja maad tavapärasel viisil kasutavad omanikud ning üle kahe kolmandiku tapmistest toimus Ladina-Ameerikas; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Global Witnessi 2020. aasta aruandest selgub, et 2019. aastal tapeti 212 maa- ja keskkonnaaktivisti, mis on 30 % rohkem kui 2018. aastal; arvestades, et umbes 40 % neist ohvritest olid põliselanikud ja maad tavapärasel viisil kasutavad omanikud ning üle kahe kolmandiku tapmistest toimus Ladina-Ameerikas;

| AB. | arvestades, et põlisrahvastel on keskkonna, maade ja ressursside kaitse eriõigused, nagu on sätestatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1989. aasta põlis- ja hõimurahvaste konventsiooni artiklis 7; arvestades, et ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni artiklis 29 kinnitatakse, et „põlisrahvastel on õigus keskkonna ning nende maade, territooriumide ja varade tootmisvõime säilitamisele ja kaitsele“; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et põlisrahvastel on keskkonna, maade ja ressursside kaitse eriõigused, nagu on sätestatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1989. aasta põlis- ja hõimurahvaste konventsiooni artiklis 7; arvestades, et ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni artiklis 29 kinnitatakse, et „põlisrahvastel on õigus keskkonna ning nende maade, territooriumide ja varade tootmisvõime säilitamisele ja kaitsele“;

| AC. | arvestades, et Escazú leping on Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas esimene piirkondlik kokkulepe teabele juurdepääsu, üldsuse osalemise ja keskkonnaalase õiguse valdkonnas; arvestades, et Escazú leping, mis on avatud ratifitseerimiseks alates 1. septembrist 2019, on esimene leping, millega kehtestatakse õigus tervislikule keskkonnale (artikkel 4); arvestades, et Escazú leping, milles korratakse piirkondliku koostöö tähtsust, võib olla teistele sarnaste probleemidega silmitsi seisvatele piirkondadele inspiratsiooniks; arvestades, et Århusi konventsioonis kehtestatakse üksikisikutele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele teatavad keskkonnaga seonduvad õigused, sealhulgas ligipääs keskkonnalasele teabele, üldsuse keskkonnaalaste otsuste tegemisel osaluse õigus ja juurdepääs õiguskaitsele; arvestades, et konventsiooni osalised on kohustatud kehtestama vajalikud sätted, mis tagaksid, et avaliku sektori asutused (riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil) annaksid oma panuse nende õiguste kehtima hakkamisse; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Escazú leping on Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas esimene piirkondlik kokkulepe teabele juurdepääsu, üldsuse osalemise ja keskkonnaalase õiguse valdkonnas; arvestades, et Escazú leping, mis on avatud ratifitseerimiseks alates 1. septembrist 2019, on esimene leping, millega kehtestatakse õigus tervislikule keskkonnale (artikkel 4); arvestades, et Escazú leping, milles korratakse piirkondliku koostöö tähtsust, võib olla teistele sarnaste probleemidega silmitsi seisvatele piirkondadele inspiratsiooniks; arvestades, et Århusi konventsioonis kehtestatakse üksikisikutele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele teatavad keskkonnaga seonduvad õigused, sealhulgas ligipääs keskkonnalasele teabele, üldsuse keskkonnaalaste otsuste tegemisel osaluse õigus ja juurdepääs õiguskaitsele; arvestades, et konventsiooni osalised on kohustatud kehtestama vajalikud sätted, mis tagaksid, et avaliku sektori asutused (riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil) annaksid oma panuse nende õiguste kehtima hakkamisse;

Kliimamuutuste mõju inimõigustele

| 1. | rõhutab, et inimväärikusel põhinevate inimõiguste kasutamine, kaitsmine ja edendamine ning terve ja kestlik planeet on omavahel seotud; palub, et EL ja selle liikmesriigid tegutseksid usutava ja usaldusväärse partnerina ülemaailmsel tasandil, võttes vastu, karmistades ja rakendades õigusakte, mis on kooskõlas tervikliku inimõigustel põhineva kliimameetmete lähenemisviisiga, et kujundada kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist käsitlevat poliitikat ja meetmeid ning tagada, et need on sobilikud, piisavalt ambitsioonikad, mittediskrimineerivad ja vastavuses inimõigustealaste kohustustega; märgib, et rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest tulenevad põhimõtteid ja standardeid tuleks arvesse võtta kõigis kliimamuutustega seonduvates poliitikameetmetes ja programmides ning kõigis protsessi etappides; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles julgustama ELi mittekuuluvaid riike, ettevõtteid ja kohalikke omavalitsusi rakendama ja võtma vastu lahendusi ja meetmeid, mis aitavad kaasa keskkonnakaitsele ja kliimamuutuste tagajärgedega tegelemisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub liitu ja selle liikmesriike üles tugevdama kogu oma välistegevuses inimõiguste ja keskkonna vahelist seost ning aitama ja toetama rahvusvahelisi, piirkondlikke ja kohalikke inimõiguste mehhanisme keskkonnaalaste probleemidega tegelemisel, eelkõige seoses kliimamuutuste mõjuga inimõiguste täielikule kasutamisele; kutsub komisjoni üles tagama kliimamuutuste ja inimõiguste küsimuse integreerimise kõigisse asjaomastesse ELi poliitikameetmetesse ja tagama nende poliitikameetmete sidususe; märgib, kui oluline on toetada tegevust, millega suurendatakse teadlikkust tagajärgedest, mis tulenevad inimõigustele kliimamuutustest, keskkonna halvenemisest ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisest; kutsub liitu lisaks üles toetama ja tugevdama koostööd kolmandate riikidega, et integreerida inimõigustel põhinev lähenemisviis keskkonnaalasesse õigusesse ja poliitikasse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab inimarengu võimaluste kõigile tagamise hädavajalikkust; rõhutab inimõiguste rikkumise ohte rahvusvahelistes kaupade tarneahelates nii tavalise kui ka keskkonnahoidlikul tehnoloogial põhineva taastuvenergia puhul, nagu lapstööjõud koobaltikaevandustes, mis varustavad globaalset liitiumioonakude ahelat; kutsub komisjoni üles võtma liidu energia- ja transporditehnoloogia lahenduste hindamisel arvesse mõju inimõigustele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et veenappus kui üks kliimamuutuste tagajärg mõjutab paljusid inimesi kogu maailmas; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid käsitleksid veenappust oma õigusloome- ja poliitilise tegevuskava peamise prioriteedina; märgib, et maa ja loodusvarade halb majandamine põhjustab uute konfliktide tekkimist ja takistab olemasolevate konfliktide rahumeelset lahendamist; tuletab meelde, et konkurents vähenevate energiaallikate pärast on kasvamas ning et seda raskendavad veelgi keskkonnaseisundi halvenemine, elanikkonna kasv ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde juriidilist kohustust austada õigust turvalisele, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, mis on muu hulgas eeltingimus kestlikule majandustegevusele, mis aitab kaasa üksikisikute ja kogukondade heaolule ja elatusvahenditele; tuletab meelde, et rahvusvaheline inimõigustealane õigus näeb ette õiguskaitsevahendid kliimamuutustest põhjustatud kahjude hüvitamiseks üksikisikutele, põliskogukondadele ja keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjatele, meetmete rakendamiseks kliimamuutustega võitlemiseks ning riikide, ettevõtete ja üksikisikute kohustamisele vastutada oma tegevuse eest, mis mõjutab kliimamuutusi ja inimõigusi; kutsub sellega seoses ELi üles seadma karistuseta jäämise vastast võitlust üheks oma peamiseks prioriteediks, luues vahendid, mis võimaldavad inimõiguste ja keskkonnaalase õiguse täielikku, tõhusat ja kestlikku rakendamist ja jõustamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas (2020–2024) juba kehtestatud konkreetseid kohustusi inimõiguste, keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas rakendataks ja jälgitaks tõhusalt ning et kava rakendamine hõlmaks ka soolist perspektiivi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toetab ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriraportööri volitusi püüelda selle poole, et õigust elada turvalises, puhtas, tervislikus ja kestlikus keskkonnas tunnustataks ülemaailmselt inimõigusena; kutsub liitu ja liikmesriike selle õiguse ülemaailmset tunnustamist järgmisel ÜRO Peaassamblee istungijärgul toetama; on seisukohal, et see tunnustamine peaks toimima katalüsaatorina tugevamale keskkonnapoliitikale, paremale õiguskaitsele, üldsuse osalemisele keskkonnaalaste otsuste tegemisel, teabele ja õigusemõistmisele juurdepääsule ning inimeste ja planeedi paremale tulevikule; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks inimõiguste ja kliimamuutuste olukorra jälgimist ning hindaks tihedas koostöös ÜRO Inimõiguste Nõukogu / ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga edusamme, mida tehakse inimõiguste integreerimisel ja süvalaiendamisel kliimameetmete kõigisse aspektidesse riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; nõuab sellega seoses, et liit võtaks meetmeid, et hartasse lisataks õigus turvalisele ja tervislikule keskkonnale ning et selle artiklit 37 järgitaks täielikult; rõhutab sellega seoses kui tähtis on tihe koostöö riikide ja kõigi asjaomaste institutsiooniliste osalejatega, kes on kaasatud inimõiguste ja keskkonnaalaste sätete nõuetekohase rakendamise tagamisse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et kõigile inimestele tuleks igasuguse diskrimineerimiseta tagada põhiõigus turvalisele, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale ning stabiilsele kliimale ning et see õigus tuleb kindlustada ambitsioonika poliitika abil ja peab olema kõikidel tasanditel kohtusüsteemi kaudu täielikult jõustatav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on veendunud, et tervislikku keskkonda puudutava inimõiguse integreerimine peamistesse keskkonnakokkulepetesse ja -protsessidesse on ülitähtis, et COVID-19-le terviklikult reageerida, mis hõlmab inimeste ja looduse vaheliste suhete ümbermääratlemist, vähendab riske ja hoiab edaspidi ära keskkonna halvenemisest tuleneva kahju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ergutab ELi ja selle liikmesriike tegema ELi inimõiguste eriesindaja aktiivsel toetusel julgeid algatusi, et võidelda keskkonnakuritegude toimepanijate karistuseta jäämise vastu ülemaailmsel tasandil ja sillutada Rahvusvahelises Kriminaalkohtus teed uutele läbirääkimistele poolte vahel eesmärgiga tunnistada ökotsiid Rooma statuudi kohaselt rahvusvaheliseks kuriteoks; kutsub komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles looma programmi liikmesriikide riiklike jurisdiktsioonide võimekuse suurendamiseks nendes valdkondades; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liitu ja selle liikmesriike üles korrapäraselt hindama, kuidas saab Euroopa rohelise kokkuleppe välismõõde kõige paremini edendada terviklikku ja inimõigustel põhinevat lähenemisviisi kliimameetmetele ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele; nõuab, et EL võimendaks Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks mitmesuguseid tema käsutuses olevaid välispoliitikameetmeid, vahendeid ning poliitilisi ja rahalisi vahendeid; nõuab, et EL vaataks üle oma kliima rahastamise mehhanismid ja teeks ettepaneku neid vajaduse korral muuta, et tagada inimõiguste täielik austamine ja kehtestada sellele eesmärgile tugevad kaitsemeetmed; nõuab asjaomastes komisjoni talitlustes ja Euroopa välisteenistuses kliima kontaktpunktide loomist, mille ülesannete hulka kuuluks kogu ELi välistegevuse kliimakindluse tagamine; nõuab ELi ja kolmandate riikide vahelistes arengukoostööprogrammides nendes küsimustes läbipaistvat ja informatiivset suhtlust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab soolise perspektiivi integreerimist kestliku arengu poliitikasse ja programmidesse, et tagada naiste ja tütarlaste õiguste, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ja vajalike tervishoiuteenuste, soolise võrdsuse edendamise ja kliimaõigluse süvalaiendamine ELi strateegiaprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles suurendama rahalist ja tehnilist abi ning suutlikkuse suurendamist, et toetada kolmandaid riike inimõiguste integreerimisel nende riiklikesse kliimameetmetesse ja -programmidesse ning rahvusvaheliste kliimareeglite järgimisel, tagamaks, et kliimamuutustealased eesmärgid ei takista inimõiguste rakendamist nendes riikides; märgib naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga seoses saavutatud institutsioonidevahelist kokkulepet, mille alusel 30 % vahenditest läheb kliima- ja keskkonnaeesmärkide toetamiseks; nõuab, et kõik Euroopa finantseerimisasutuste, eriti Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga tegevused kolmandates riikides oleksid rangelt vastavuses ELi kliimakohustustega ja järgiksid inimõigustel põhinevat lähenemisviisi; nõuab, et tugevdataks ja süvendataks kaebuste lahendamise mehhanisme (8) selliste üksikisikute või rühmade jaoks, kes leiavad, et nende õigusi on sellise tegevusega rikutud ning et neil võib olla õigus õiguskaitsevahendile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toetab kindlalt inimõiguste integreerimist 2020. aasta järgsesse ülemaailmsesse bioloogilise mitmekesisuse raamistikku kooskõlas komisjoni hiljutise teatisega „ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“; on veendunud, et inimõiguste kinnistamiseks 2020. aasta järgsesse ülemaailmsesse bioloogilise mitmekesisuse raamistikku peaksid uued eesmärgid käsitlema õiguse puhtale, tervislikule, turvalisele ja kestlikule keskkonnale tunnustamist ja rakendamist riiklikul ja ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab Arktika kaitsmise olulisust kliimamuutuste eest ja ELi Arktika poliitika vajalikkust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ja looduskatastroofide seose mõju rändele ja kliimast tingitud ümberasumisele ning peab kahetsusväärseks, et selle tagajärjel kannatavate inimeste jaoks puudub inimõiguste kaitse rahvusvahelisel tasandil; leiab, et sellise ümberasumisega tuleks tegeleda rahvusvahelisel tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd sellise rahvusvahelise raamistiku väljatöötamiseks, milles käsitletakse kliimast tingitud ümberasumist ja rännet nii rahvusvaheliste foorumite raames kui ka ELi välistegevuses; julgustab komisjoni ja liikmesriike tegema koostööd, et suurendada toetust vastupidavusmeetmetele piirkondades, mida ohustavad kliimamuutuste kahjulikud mõjud, ning toetama inimesi, kes on kliimamuutuste tõttu ümber asustatud ja kes ei saa enam oma elukohas elada; rõhutab, et ÜRO inimõiguste komitee on otsustanud, et riigid peavad varjupaigataotlejate väljasaatmise kaalumisel võtma arvesse kliimakriisi mõju inimõigustele päritoluriigis; väljendab heameelt kliimast tingitud rände ja ümberasumise kaasamise üle Cancúni kohanemisraamistikku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab inimõigustel põhinevat lähenemisviisi rände juhtimisele kolmandates riikides ja võtab arvesse võimalikke lünki inimõiguste kaitses rände kontekstis; tuletab sellega seoses meelde olemasolevaid seaduslike liikumisteedega seotud vahendeid ja on seisukohal, et selliseid vahendeid tuleks luua ka kaitset vajavate isikute jaoks; toetab selliste inimõigustega seotud kohustuste alaste heade tavade kindlakstegemist ja edendamist, mis toetavad ja tugevdavad poliitikakujundamist ELi ja rahvusvahelisel tasandil keskkonnakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab kõigi üksikisikute õiguste järgimist ilma igasuguse diskrimineerimiseta nende elukoha või sotsiaalse olukorra alusel, eelkõige nende puhul, kes on kliimamuutuste negatiivse mõju suhtes kõige kaitsetumad; rõhutab, kui oluline on tagada niisuguste vähekaitstud rühmade osalemine nende toimetulekut mõjutavate otsuste tegemises ja seda hõlbustada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde asjaolu, et kliimamuutused võimendavad naiste poolt kogetavat ebavõrdsust, vägivalda ja diskrimineerimist; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kavandaksid ja rakendaksid mitmekülgse soolise perspektiiviga poliitikat kaubanduse, koostöö, kliima ja välistegevuse valdkonnas, edendades naiste mõjuvõimu suurendamist ja osalemist otsustusprotsessis ning tunnistades konkreetseid piiranguid, millega tüdrukud ja naised silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama piirkondlike inimõiguste organite ja teiste mehhanismide rolli ja võimekust, käsitledes kliimamuutuste ja inimõiguste seost, edendades keskkonnalaseid õigusi ja kaitstes keskkonnaalaste õiguste kaitsjaid; kutsub komisjoni eelkõige üles algatama programmi Escazú lepingu toetamiseks, mille eesmärk on aidata muu hulgas osalisriike lepingu ratifitseerimisel ja rakendamisel, abistada kodanikuühiskonda lepingusse kaasamisel ja selle rakendamisse panustamisel ning toetada lepingu alusel loodud vabatahtlikku fondi; |
| --- | --- |

21.

COVID-19 puhangule reageerimine

| 22. | rõhutab, et ülemaailmne COVID-19 pandeemia illustreerib suurepäraselt, millist mõju avaldab keskkonnaseisundi halvenemine, mis tekitab tingimused raskete tervise-, sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste tagajärgedega zoonooside sagenemiseks; kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles võtma kohustuse kaasata keskkonnaõigused ja neid kaitsvate isikute kaitse COVID-19 pandeemiale reageerimisse; ergutab liikmesriike ja teisi sidusrühmi võtma arvesse komisjoni COVID-19 pandeemia mõju demokraatiale ja inimõigustele jälgivat ülemaailmset seireplatvormi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab sügavat muret selle pärast, et COVID-19 pandeemia põhjustatud ülemaailmne majanduslangus võib tekitada vähendusi, viivitusi või muutusi riikide kohustustes seoses rahvusvaheliste kliimaeesmärkide ja inimõiguste standarditega; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tagama, et majanduse taastamiseks kavandatud poliitika oleks täielikult kooskõlas Lissaboni lepingu artiklis 21 sätestatud inimõiguste edendamise ja kaitsmisega, samuti keskkonnakaitse ja kestliku arenguga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, komisjon ja liikmesriigid toetaksid tõhusat reageerimist COVID-19 kriisile, kus võetakse täielikult arvesse seda, kui oluline on austada, kaitsta ja järgida õigust turvalisele, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, ning sellele tuleks tugineda selliste tulevaste keskkonna- ja tervisekriiside ennetamisel, mis võivad ohustada põhilisi inimõigusi; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles suurendama oma kliima- ja keskkonnaalaseid püüdlusi, võttes arvesse COVID-19 kriisi, ja kujundama ambitsioonika strateegilise lähenemisviisi kliimadiplomaatiale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab muret selle pärast, et poliitilised võimud, julgeolekujõud ja valitsusvälised relvastatud rühmitused võivad olla mitmetes maailma piirkondades kuritarvitanud COVID-19-le reageerimiseks võetud hädaabinõusid ja liikumispiiranguid, et piirata, hirmutada ja mõrvata inimõiguste kaitsjaid, sealhulgas keskkonna- ja maaomandiõiguste kaitsjad; tuletab sellega seoses meelde, kuidas põlisrahvaste kaitsjad on olnud ka COVID-19 suhtes ebaproportsionaalselt kaitsetud kõrvaliste piirkondade nõrga tervishoiutaristu ja valitsuse hooletuse tõttu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et oma mõju tõttu globaalsetele toidutarneahelatele ohustab COVID-19 pandeemia miljonite inimeste toiduga kindlustatust ja toitumist kogu maailmas ajal, mil toiduga kindlustatus ja toidusüsteemid on juba kliimamuutuste ja looduskatastroofide tõttu surve all; rõhutab, et pandeemiast tingitud kriis võiks olla pöördepunktiks toidusüsteemide tasakaalustamisel ja ümberkujundamisel, et muuta need kaasavamaks, kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks; |
| --- | --- |

26.

Keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjad ja põlisrahvaste roll

| 27. | tuletab meelde riikide kohustust kaitsta keskkonnakaitsjaid ja nende perekondi ahistamise, hirmutamise ja vägivalla eest, nagu on sätestatud inimõigustealases õiguses, samuti tagada nende põhivabadused, ning kohustust tunnustada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õigusi ning tunnustada nende kogemuste ja teadmiste panust võitlusesse bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja keskkonnaseisundi halvenemise vastu; rõhutab nende spetsiifilist rolli ja oskusteavet maa majandamisel ja säilitamisel ning nõuab suuremat koostööd põlisrahvastega ja nende kaasamist, samuti jõupingutusi nende demokraatliku osaluse suurendamiseks asjaomastes otsustusprotsessides, sealhulgas rahvusvahelise kliimadiplomaatiaga seotud protsessides; väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle toetada põlisrahvaste osalemist, toetades konkreetselt mitut projekti, näiteks põlisrahvaste dokumentatsiooni-, uuringute ja teabekeskust (DOCIP); ergutab komisjoni jätkama põlisrahvaste ja Euroopa Liidu vahelise dialoogi ja koostöö edendamist, samuti ka rahvusvahelistes foorumites, eriti seoses kliimamuutustega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab asjaolu, et kuigi rünnakuid ja ähvardusi esineb kõikjal maailmas, märgib ÜRO inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportöör, et olukord on eriti tõsine Ladina-Ameerikas ning Aasias, kus teatavad rahvusvahelised investorid, äriühingud ja kohalikud omavalitsused eiravad elanikkonna õigustatud muresid; märgib, et paljudel juhtudel toimuvad konfliktid ja rikkumised majandusliku ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse kontekstis; mõistab hukka keskkonnaaktivistide kohtuliku tagakiusamise ja kriminaliseerimise Amazonase piirkonnas, kus keskkonnaaktivistide ründamine, tapmine ja tagakiusamine üha sageneb; mõistab hukka keskkonnaaktivistide vastu suunatud rünnakute arvu kasvu ja nende tagakiusamise Hondurases ning hiljutise Guapinoli keskkonnaaktivistide tapmise; märgib, et viimase kolme aasta jooksul on registreeritud 578 keskkonna-, maa- ja põlisrahvaste õiguste kaitsjate tapmisjuhtumit; rõhutab, et Filipiinid on pidevalt nende riikide nimekirja tipus, kus keskkonnaõiguste kaitsjana tegutsemine on kõige ohtlikum; kordab oma üleskutset komisjonile, arvestades riigis toimuvate inimõiguste rikkumiste raskust ja Filipiinide ametivõimude koostöövalmiduse ja olukorra olulise paranemise puudumist, algatada menetlus, mis võib viia üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP+) alusel tehtud soodustuste ajutise peatamiseni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | soovitab ELi liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioon nr 169 põlisrahvaste ja hõimurahvaste kohta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles tagama, et EL ei toeta algatusi ja projekte, mis põhjustavad ebaseaduslikku maa hõivamist, ebaseaduslikku metsaraiet ja raadamist või muud sellist kahjulikku keskkonnamõju; mõistab hukka kõik püüded keskkonna- ja inimõiguste kaitset COVID-19 pandeemia ja muude kriiside kontekstis dereguleerida; |
| --- | --- |

30.

| 31. | Mõistab teravalt hukka põlisrahvaste ning keskkonnaalaste inimõiguste aktivistide ja maakaitsjate mõrvade, laimavate rünnakute, tagakiusamise, kriminaliseerimise, vangistamise, ahistamise ja hirmutamise vastu kogu maailmas ning nõuab vastutavate isikute vastutamist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et naissoost keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjad seisavad oma töös, kogukondades ja kodudes silmitsi täiendavate probleemidega, kuna nad on soopõhiste ähvarduste ja soopõhise vägivalla sihtrühmaks või puutuvad sellega kokku; märgib, et naissoost õiguste kaitsjatel on suurem oht sattuda teatud vägivallavormide ja muude rikkumiste, eelarvamuste, tõrjutuse ja hülgamise ohvriks kui meessoost õiguste kaitsjatel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama kõiki inimõiguste kaitsjaid, eelkõige keskkonnaalaste õiguste kaitsjaid ja nende seaduslikke esindajaid, ning juhtima vajaduse korral tähelepanu nendega seotud juhtumitele; on veendunud, et keskkonnaalaste õiguste kaitsjate toetamist tuleks suurendada ja et nende vastu suunatud kättemaks või rünnakud ettevõtjate või riiklike osalejate poolt tuleks ELi poolt avalike avaldustega ja kohalike väljaastumistega hukka mõista; kordab oma seisukohta, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid peavad tugevdama spetsiifilisi soolise aspektiga arvestavaid ja kättesaadavaid kaitsemehhanisme ja -programme, mis on mõeldud keskkonnaalaste õiguste kaitsjatele, sealhulgas kohalikele ja põlisrahvaste hulka kuuluvatele kaitsjatele, ning kaasama nad rikkumiste uurimisse, samuti tuleks kõnealustesse kaitsemehhanismidesse ja -programmidesse investeerida; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab sügavat muret keskkonnakaitsjate, rikkumistest teatajate, ajakirjanike ning keskkonnateemadele spetsialiseeruvate juristide olukorra pideva halvenemise üle terves maailmas; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kaitseksid väljendusvabadust, meediavabadust ja meedia mitmekesisust ning kogunemisõigust, ning tagaksid ajakirjanike ja rikkumisest teatajate turvalisuse ja kaitse nii ELis kui ka oma välissuhete kaudu; väljendab sügavat muret väärkohtlemise, kuritegude ja surmaga lõppenud rünnakute üle, mida ajakirjanike ja meediatöötajate vastu nende tegevuse tõttu endiselt toime pannakse; juhib tähelepanu sellele, et rikkumisest teatamine on üks väljendus- ja teabevabaduse vorme ning sellel on keskne roll liidu õiguse rikkumiste paljastamisel ja ennetamisel ning demokraatliku vastutuse ja läbipaistvuse tugevdamisel; kutsub sellega seoses komisjoni üles jälgima direktiivi (EL) 2019/1937 (9) ülevõtmist liikmesriikide poolt ja tagama selle täieliku kohaldamise; peab teabevabadust oluliseks vahendiks inimeste jaoks, keda kliimamuutuste tagajärjed võivad tabada, et nad saaksid varakult asjakohast teavet kliimamuutuste kahjulikest mõjudest ja kohanemismeetmetest; nõuab teabevabaduse austamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tõdeb, et keskkonnakaitsjate võetavad meetmed on olulised, kuna nad otsivad, loovad ja levitavad toimivaid kliimamuutuste ennetamise, nendele vastupanu võime ja nendega kohanemise lahendusi ja mehhanisme kliimamuutustest mõjutatud territooriumide elanikele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu naissoost inimõiguste kaitsjate eristatud kaitsevajadustele, tunnustades nende rolli tugevate muutuste suunajatena, eriti kliimameetmete valdkonnas; rõhutab sellega seoses vajadust toetada suutlikkuse suurendamist ja naiste rolli koolitajate ja muutuste kiirendajatena ning tagada niisuguste organisatsioonide piisav rahastamine; tuletab meelde, kui sageli satuvad naissoost kogukonnaliidrid ja keskkonnaaktivistid repressioonide ja isegi mõrvade ohvriks, näiteks Euroopa Parlamendi poolt mõttevabaduse eest antavale Sahharovi auhinnale nomineeritud ja selle nimekirja kantud vaprad aktivistid, täpsemalt Brasiiliast pärit Marielle Franco, kes mõrvati 2018. aastal, ja Hondurasest pärit Berta Cáceres, kes mõrvati 2016. aastal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub ELi ja liikmesriike üles nõudma ja tagama, et põlisrahvaste vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku õigust austatakse ilma sunnita mis tahes lepingus või arendusprojektis, mis võib mõjutada põlisrahvaste maid, territooriume või loodusvarasid; rõhutab, et põlisrahvaste õiguste ja nende traditsiooniliste tavade edendamine on kestliku arengu saavutamisel, kliimamuutuste vastu võitlemisel ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel ja taastamisel tähtis, kindlustades samal ajal ka asjakohase kaitse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid ning inimõiguste rakendamise ja jõustamisega seotud sätteid ELi välispoliitika ja assotsieerimislepingute raamistikus, et toetada ja kaitsta inim- ja keskkonnaalaste õiguste kaitsjaid ELi naabruskonnas, samuti ergutada ELi kandidaatriike liikuma tegelikkuses lähemale Euroopa väärtustele ja standarditele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab ELi inimõiguste kaitsjaid käsitlevate suuniste lisa vastuvõtmist, mis oleks pühendatud keskkonnakaitsjate konkreetsetele probleemidele ja vajadustele ning ELi selle valdkonna poliitikale; rõhutab, et oluline on tagada projekti ProtectDefenders.eu jätkumine suurema rahastuse abil ning samuti teiste inimõiguste kaitsjate toetamiseks ette nähtud ELi vahendite jätkumise olulisust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab ELi loetelu koostamist prioriteetsete riikide kohta, kus Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi keskkonnalaste õiguste kaitsjate toetamisel ja suhtlema kohalike omavalitsustega, et võtta vastu või täiustada kaitsemehhanisme ja konkreetseid õigusakte, kus on määratletud keskkonnakaitsjad, mis tunnustavad nende tööd ja tagavad nende kaitse; nõuab, et selle prioriteetsete riikide loetelu valmistaks ette Euroopa välisteenistus, tihedas koostöös sidusrühmade ja parlamendiga, ning et seda uuendataks igal aastal; kutsub ühtlasi komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles esitama iga-aastase avaliku raporti prioriteetsetes riikides võetud meetmete kohta ning samuti keskkonnakaitsjate kaitsmise kohta kogu maailmas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ergutab ÜROd võtma suurema rolli globaalsete ökosüsteemide ja keskonnakaitsjate kaitsmisel, eelkõige kohtades, kus kliimamuutustel on tõsine mõju põlisrahvastele ja kohalikele kogukondadele; nõuab sellega seoses, et EL edendaks ÜRO tasandil algatust, et rahvusvahelised vaatlejad saaksid jälgida raske keskkonnaalase kahju tekkimist, tõsiseid keskkonnakriise või olukordi, kus keskkonnaalaste õiguste kaitsjad on kõige rohkem ohustatud, ning suhelda ametiasutustega ja aidata neid keskkonnaalaste õiguste kaitsjate jaoks kaitsva keskkonna loomisel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama poliitilise dialoogi kaudu selliste riiklike tegevuskavade vastuvõtmist, mis tagavad keskkonnakaitsjatele turvalise ja vaba keskkonna, integreerides laiema kollektiivkaitse perspektiivi, sealhulgas poliitilised meetmed, et seadustada keskkonnakaitsesse kaasatud kogukondi ja rühmi; kutsub komisjoni üles käsitlema selgesõnaliselt põlisrahvaste ja kohalike kogukondade inimõigusi metsaseaduse, valitsemistava ja kaubanduse vabatahtlike partnerluslepingute (FLEGT vabatahtlikud partnerluslepingud) alusel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | Tuletab meelde, et vastavalt ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsioonile peavad riigid kaitsma bioloogilise mitmekesisuse kaitsjaid inimõiguste kaitsjatena; väljendab rahulolu selliste rahvusvaheliste lepingute kujundamise üle nagu Escazu leping, mis on Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas – piirkonnas, kus on kõige rohkem registreeritud keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjate mõrvu; |
| --- | --- |

43.

UNFCCC, õiglus ja vastutus

| 44. | Peab kahetsusväärseks asjaolu, et isegi kui kõik riigid seda täielikult rakendaksid, tooksid praegused riiklikult määratud sissemaksed (NDC) katastroofilise globaalse temperatuuri tõusu 3 oC üle tööstusajastu eelse taseme, rikkudes Pariisi kokkulepet; hoiatab, et sellise stsenaariumi tagajärjeks oleks äärmuslikud kliima- ja keskkonnamõjud ning laialdane kahjulik mõju inimõigustele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | väljendab heameelt inimõiguste lisamise üle Pariisi lepingu preambulisse ja nõuab tõhusaid meetmeid, et lepingu rakendamisel ja kliimameetmete võtmisel järgida ja edendada inimõigustealaseid kohustusi; peab siiski kahetsusväärseks, et puuduvad konkreetsed sätted, mis paneksid riiklikke osalejaid ja ettevõtjaid kliimamuutustega seotud inimõiguste rikkumiste eest vastutama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab tungivalt, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised jätkaksid oma leevendamis- ja kohanemispüüdluste suurendamist kooskõlas Pariisi lepingu eesmärkidega ning integreeriksid inimõiguste mõõtme oma riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse; kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaati üles töötama koostöös ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga välja suunised, kuidas integreerida inimõiguste kaitse riiklikult kindlaksmääratud panustesse ja kohanemisteatisesse; ergutab osapooli vaatama läbi kavatsetavad riiklikult kindlaksmääratud panused ja riiklikult kindlaksmääratud panused ning töötama välja riiklikult kindlaksmääratud panuste järelevalvemehhanismid, ning seda põlisrahvaste täielikul ja tegelikul osalusel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab vajadust tugevdada sünergiaid kliima ja inimõiguste alaste aruandluskohustuste vahel; on seisukohal, et Pariisi kokkuleppe artiklis 13 osutatud tegevuse ja toetuse läbipaistvusraamistikuga seotud suunised peaksid paluma pooltel anda teavet mitte ainult kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta, vaid ka selle kohta, kas kliimapoliitikat rakendatakse kooskõlas teiste ühiskondlike eesmärkide ja olemasolevate õiguslike raamistikega ning seega tuleks lisada teave heade tavade kohta, sealhulgas õigustepõhiste lähenemiste kohta leevendamis- ja kohanemismeetmetele, ning ka toetuse kohta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid teeksid käimasolevatel rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel tihedat koostööd inimõigustealase lähenemisviisi edendamisel, eelkõige seoses kestliku arengu mehhanismi ja muude suunistega Pariisi lepingu artikli 6 punkti 4 kohaste mehhanismide kohta, mis tagavad õiguste omajate sisulise ja teadliku osalemise, piisavad keskkonna- ja sotsiaalkaitsemeetmed ning sõltumatud õiguskaitsemehhanismid; rõhutab, et kestliku arengu mehhanismi eesmärk peaks olema rahastada projekte, millest saavad kasu kliimamuutuste mõju suhtes kõige kaitsetumad, ning kõik kestliku arengu mehhanismi raames rahastatud projektid peaksid läbima inimõigustealase mõjuhinnangu ja registreerida tuleks ainult positiivse mõjuga projektid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni üles koostama ELi toetustele kvalifitseerumise kriteeriume, mis võimaldavad valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel, mida muidu ei pruugita nende suuruse tõttu rahastada, saada parema juurdepääsu rahalistele vahenditele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et kõigi osalejate aruandekohustuse tagamiseks peavad uued mehhanismid, nagu kestliku arengu mehhanism, integreerima institutsioonilise kaitsepoliitika ja kaebuste lahendamise mehhanismid, et tagada õiguste tõhus kaitse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaati üles töötama koos konventsiooni osalistega välja ühise õigusraamistiku kliimaõigluse jaoks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et Pariisi lepingu artiklis 14 osutatud ülemaailmset kokkuvõtet tuleks kasutada inimõiguste ja muude põhimõtete kliimameetmetesse integreerimisel tehtud edusammude ülevaatamiseks; märgib, et see peaks hõlmama kodanikuühiskonna ja valitsustevaheliste organisatsioonide võimalusi oma panus anda; on seisukohal, et Pariisi kokkuleppe rakendamise hindamine peaks aitama kindlaks teha rakendamise head tavad ja takistused ning andma teavet tulevaste riiklikult kindlaksmääratud panuste ja rahvusvahelise koostöö jaoks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et kõik tõhusad õigustepõhised kliimameetmed peaksid tagama vaba, aktiivse, sisulise ja teadliku osaluse; soovitab, et leevendamise ja kohandamise kavad peaksid olema avalikult kättesaadavad, läbipaistvalt rahastatud ning kujundatud koos mõjutatud ja/või potentsiaalselt mõjutatud rühmadega, eriti kõige kaitsetumate rühmadega; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab tõsiasja, et arenguriigid ei suuda kliimamuutuste mõjudega ainult ise toime tulla ning sageli sõltuvad nad rahvusvahelisest abist, et suuta kriisi ohjata ning kliimamuutustega kohaneda ja nende mõju ennetada; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab oma seisukohta, et inimõigustealased õigusaktid ja institutsioonid, mida tavaliselt kasutatakse juhtimise vastutusalaste lünkade ületamiseks, ei saa mingil juhul asendada tõhusaid meetmeid kliimamuutustest põhjustatud kahjude ennetamiseks ja heastamiseks; on seisukohal, et riiklikel inimõigustega tegelevatel institutsioonidel ja kodanikuühiskonnal võib olla tõhus roll riiklikes vastutus- ja järelevalvemehhanismides, mille eesmärk on tagada kliimamuutuste tagajärjel inimõiguste alast kahju kannatanutele õiguskaitsevahendite kättesaadavus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on veendunud, et EL peab täitma aktiivset, tugevat ja ambitsioonikat juhirolli ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgu ettevalmistamisel, seades inimõiguste põhimõtete kaasamise rahvusvahelise kliimamuutuste poliitika kujundamise keskmesse, et vältida pöördumatut kahju inimkonna praegusele ja tulevasele arengule ning põlvkondadele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tõdeb kodanikuühiskonna, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide ja keskkonnakaitsjate aktiivset rolli ja osalust, et propageerida inimõigustel põhinevat lähenemisviisi kliimameetmetele, ning nõuab, et ELi sellist tegevust toetaks; rõhutab vajadust tagada kodanikuühiskonna osalemine Pariisi lepingu artiklis 13 sätestatud läbipaistvuse raamistikus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1367/2006 (10) (nn Århusi määrus) ja mis peaks täiustama Århusi konventsiooni rakendamist ELi tasandil; ergutab liikmesriike tagama asjakohaste ELi õigusaktide (nt direktiiv 2011/92/EL (11)) ja rahvusvaheliste õiguslikult siduvate sätete (Århusi konventsioon) nõuetekohase ülevõtmise oma õiguskorda, et tagada keskkonnaküsimustes kaasav juurdepääs teabele, üldsuse osalus otsuste tegemisel ja õiguskaitse kättesaadavus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et keskkonnaaktivistide tegevus on täielikult kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega ja nende eesmärkide süsteemne rakendamine peaks toimuma kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuletab meelde, et liikmesriigid peavad äriühinguid reguleerima, tagamaks et need ei põhjusta inimõiguste rikkumisi, ning et erasektori osalejatel ja äriühingutel on kohustus tegeleda kliimamuutuste tagajärgedega inimõigustele kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ergutab komisjoni ja liikmesriike võtma rahvusvaheliselt tunnustatud organites aktiivse rolli kaitsemeetmete ja aruandekohustuse protsesside kujundamisel, kehtestamisel ja edendamisel, tagamaks et 2030. aastaks seatud heitkoguste drastilise vähendamise eesmärgi saavutamiseks tehtavaid struktuurikohandusi kujundatakse, rakendatakse ja seiratakse viisil, mis kaitseb mõjutatud isikute ja kogukondade õigusi, sealhulgas õigust tööle ning õiglaste ja võrdsete töötingimuste edendamise õigust; rõhutab, et rohepööre peab olema õiglane ja et sellega ei tohi kedagi kõrvale jätta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab ettevõtete hoolsuskohustuse ning kestliku ja vastutustundliku aruandekohustuse olulisust, kuna need on tähtsad ja hädavajalikud vahendid, mille abil ennetada raskeid inimõiguste ja keskkonnaalaseid rikkumisi ja kaitsta nende eest; kutsub ELi üles toetama kestlikku ja vastutustundlikku äriühingu üldjuhtimist kui Euroopa rohelise kokkuleppe olulist elementi; kutsub liikmesriike üles rakendama tõhusaid reguleerivaid meetmeid, et tuvastada, hinnata, ennetada, kõrvaldada ja leevendada võimalikke ja toimunud inimõiguste rikkumisi, nende üle järelevalvet teha, neist teavitada, neid arvesse võtta, käsitleda ja heastada, ning võtta ettevõtted vastutusele, tagamaks et nad täidavad oma hoolsuskohustusi seoses kliimamuutuste mõjuga inimõigustele, kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle töötada välja seadusandlik ettepanek ettevõtete kohustusliku inimõiguste ja keskkonnaalase hoolsuskohustuse kohta kogu tarneahelas; soovitab, et see seadusandlik ettepanek peaks toetama ja hõlbustama keskkonna- ja kliimamuutuste tagajärgede mõõtmise ühiste meetodite kujundamist; rõhutab, kui oluline on tulemuslik, sisuline ja teadlik konsulteerimine ja teabevahetus kõigi mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud sidusrühmadega, sealhulgas keskkonnakaitsjatega; nõuab tungivalt, et EL toetaks käimasolevaid läbirääkimisi siduva ÜRO lepingu üle äritegevuse ja inimõiguste valdkonnas, et reguleerida rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevust, ning osaleks tulemuslikult neis läbirääkimistes; on seisukohal, et iga selline vahend peab innustama korporatsioone ja investoreid võtma endale kohustusi seoses inimõigusega tervislikule keskkonnale; on seisukohal, et igasugune selline vahend peab hõlmama tugevaid keskkonnakaitsesätteid ja ergutama korporatsioone ning finantsinstitutsioone, samuti piirkondlikke investeerimis- või arenguasutusi täitma oma kohustusi seoses inimõigusega tervislikule keskkonnale; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab korruptsiooniga globaalsel tasandil võitlemise olulisust, kuna korruptsioon avaldab mõju inimõiguste kasutamisele, sellel on spetsiifilised negatiivsed tagajärjed ja see mõjutab ebaproportsionaalselt palju kõige ebasoodsamas olukorras olevaid, tõrjutud ja kaitsetuid ühiskonnarühmi, nagu naised, lapsed, puuetega inimesed, eakad, vaesed, põlisrahvad või vähemuste hulka kuuluvad inimesed, jättes nad ilma võrdsest ligipääsust loodusvaradele, sealhulgas maale; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles lisama korruptsiooniga seotud kuritegusid kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi (nn Euroopa Magnitski akt) kohaselt karistatavate tegude alla ja tagama selle kiire vastuvõtmise ja rakendamise; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on veendunud, et käimasolev ELi kaubanduspoliitika läbivaatamine peaks olema võimalus inimõiguste kaitset kaubanduspoliitikas uuesti määratleda, edendada ja tugevdada; rõhutab, et tulevaste kaubanduslepingute kestliku arengu peatükid peavad olema hõlmatud nende lepingute vaidluste lahendamise mehhanismidega; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee 74. istungjärgu presidendile, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ELi delegatsioonide juhtidele. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0015.

(2)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 82.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(4)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 15.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(6)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon, 25. juuni 1998.

(7)  Piirkondlik leping, mis käsitleb Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna keskkonnainfo kättesaadavust, üldsuse osalemist ning õigust keskkonnaasjus kohtu poole pöörduda, 4. märts 2018.

(8)  Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga sõltumatu projektiaruandluse mehhanism ja Euroopa Investeerimispanga grupi kaebuste lahendamise mehhanism.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

---

Neljapäev, 20. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/125

---

P9_TA(2021)0248

ELi piirkondade demograafiliste trendide muutmine ühtekuuluvuspoliitika vahendite abil

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi piirkondade demograafiliste trendide muutmise kohta ühtekuuluvuspoliitika vahendite abil (2020/2039(INI))

(2022/C 15/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse töötajate liikumisvabadust, mis on tagatud Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingu artikliga 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töötajate liikumisvabadust, mis on tagatud Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingu artikliga 45,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 174 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 174 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta liidus,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c, millega lubataks kasutada abi teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks tingimusel, et niisugune abi ei mõjuta oluliselt konkurentsi (c-kategooria piirkonnad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c, millega lubataks kasutada abi teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks tingimusel, et niisugune abi ei mõjuta oluliselt konkurentsi (c-kategooria piirkonnad),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 349 äärepoolseimate piirkondade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 349 äärepoolseimate piirkondade kohta,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 9, 46, 47, 48 ja 147 mitmete ELis töötamise ja tööhõive aspektide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 9, 46, 47, 48 ja 147 mitmete ELis töötamise ja tööhõive aspektide kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 2., 3. ja 20. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 2., 3. ja 20. põhimõtet,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad (COM(2018)0375), ning eriti selle II peatükki territoriaalse arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad (COM(2018)0375), ning eriti selle II peatükki territoriaalse arengu kohta,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend (COM(2020)0408),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Komisjoni seitsmenda aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Komisjoni seitsmenda aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutuselevõtmise kohta piirkondades, et tegeleda demograafiliste muutustega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutuselevõtmise kohta piirkondades, et tegeleda demograafiliste muutustega (2),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni demograafiliste muutuste ja nende tagajärgede kohta ELi tulevasele ühtekuuluvuspoliitikale (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni demograafiliste muutuste ja nende tagajärgede kohta ELi tulevasele ühtekuuluvuspoliitikale (3),

| — | võttes arvesse oma 27. märtsi 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. märtsi 2019. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (4),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 20, määrust (EL) nr 492/2011 (5) ja direktiivi 2004/38/EÜ (6) töötajate ja nende pereliikmete liikumisvabaduse kohta liidu piires, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 20, määrust (EL) nr 492/2011 (5) ja direktiivi 2004/38/EÜ (6) töötajate ja nende pereliikmete liikumisvabaduse kohta liidu piires,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. juuli 2020. aasta tegevuskava maaelu arengu ja maapiirkondade pikaajalise visiooni kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. juuli 2020. aasta tegevuskava maaelu arengu ja maapiirkondade pikaajalise visiooni kohta (7),

| — | võttes arvesse 8. juunil 2020 vastu võetud nõukogu järeldusi „Demograafilised väljakutsed – edasine tegevus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. juunil 2020 vastu võetud nõukogu järeldusi „Demograafilised väljakutsed – edasine tegevus“,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuaril 2021 esitatud rohelist raamatut elanikkonna vananemise kohta „Põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuaril 2021 esitatud rohelist raamatut elanikkonna vananemise kohta „Põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamine“,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2020. aasta tegevuskava demograafiliste muutuste kohta Euroopas (roheline raamat elanikkonna vananemise kohta) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2020. aasta tegevuskava demograafiliste muutuste kohta Euroopas (roheline raamat elanikkonna vananemise kohta) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu (ESPON) 2017. aasta detsembri aruannet Euroopa uue tööhõivedünaamika geograafia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa territoriaalse arengu ja ühtekuuluvuse vaatlusvõrgu (ESPON) 2017. aasta detsembri aruannet Euroopa uue tööhõivedünaamika geograafia kohta,

| — | võttes arvesse ESPONi 2019. aasta juuni poliitikaülevaadet „Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach“ (Euroopa töörände probleemiga tegelemine: laiendatud funktsionaalne lähenemine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ESPONi 2019. aasta juuni poliitikaülevaadet „Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach“ (Euroopa töörände probleemiga tegelemine: laiendatud funktsionaalne lähenemine),

| — | võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalosakonna rahvastikuüksuse aruannet maailma rahvastiku väljavaadete kohta 2019. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalosakonna rahvastikuüksuse aruannet maailma rahvastiku väljavaadete kohta 2019. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 17. juuni 2020. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 17. juuni 2020. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta (9),

| — | võttes arvesse 2019. aasta Euroopa piirkondliku konkurentsivõime näitajat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aasta Euroopa piirkondliku konkurentsivõime näitajat,

| — | võttes arvesse OECD dokumenti demograafiliste muutustega kohanemise kohta, mis koostati G20 Jaapani eesistumisajal 25.–27. veebruaril 2019. aastal Tokyos toimunud G20 tööhõivet käsitleva töörühma esimese koosoleku jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD dokumenti demograafiliste muutustega kohanemise kohta, mis koostati G20 Jaapani eesistumisajal 25.–27. veebruaril 2019. aastal Tokyos toimunud G20 tööhõivet käsitleva töörühma esimese koosoleku jaoks,

| — | võttes arvesse 2002. aasta Barcelona eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta Barcelona eesmärke,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 2016. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta Euroopa piirkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 2016. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta Euroopa piirkondades,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 2018. aasta aruannet „Addressing brain drain: The local and regional dimension“ (Ajude äravooluga tegelemine: kohalik ja piirkondlik mõõde), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 2018. aasta aruannet „Addressing brain drain: The local and regional dimension“ (Ajude äravooluga tegelemine: kohalik ja piirkondlik mõõde),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12.–14. oktoobri 2020. aasta arvamust „Demograafilised muutused: ettepanekud nende kahjuliku mõju mõõtmiseks ja leevendamiseks ELi piirkondades“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12.–14. oktoobri 2020. aasta arvamust „Demograafilised muutused: ettepanekud nende kahjuliku mõju mõõtmiseks ja leevendamiseks ELi piirkondades“,

| — | võttes arvesse maapiirkondade pikaajalist visiooni, mida komisjon praegu ette valmistab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maapiirkondade pikaajalist visiooni, mida komisjon praegu ette valmistab,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 8.–10. detsembri 2020. aasta arvamust „ELi maaelu taaselustamise strateegia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 8.–10. detsembri 2020. aasta arvamust „ELi maaelu taaselustamise strateegia“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 30. jaanuari 2020. aasta territoriaalse mõjuhindamise aruannet demograafiliste muutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 30. jaanuari 2020. aasta territoriaalse mõjuhindamise aruannet demograafiliste muutuste kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon arvamusi,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0061/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0061/2021),

| A. | arvestades, et rahvastiku kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil jaotumisel ning selle stabiilsusel või muutustel on liikmesriikide ja nende piirkondade lõikes väga erinev dünaamika, millel on ebavõrdne mõju rahvastikukaole ning lõppkokkuvõttes liidu sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; arvestades, et 2019. aasta Euroopa piirkondliku konkurentsivõime näitaja kohaselt on pealinna-/suurlinnapiirkondade ning äärealade vahel lõhe, seejuures elab 78 % Euroopa rahvastikust linnapiirkonnas või funktsionaalses linnapiirkonnas ning saab kasutada kvaliteetseid energia-, transpordi- ja digitaalse ühenduvuse teenuseid, samal ajal kui paljudel äärealadel esineb selles osas veel raskusi; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikal kui peamisel avaliku sektori investeeringute allikal ELis, mille arvele langeb 8,5 % valitsemissektori kapitaliinvesteeringutest, võib olla oluline roll nende demograafiliste probleemide lahendamisel, muu hulgas eesmärgiga säilitada pikas perspektiivis ELi loomulik demograafiline tasakaal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rahvastiku kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil jaotumisel ning selle stabiilsusel või muutustel on liikmesriikide ja nende piirkondade lõikes väga erinev dünaamika, millel on ebavõrdne mõju rahvastikukaole ning lõppkokkuvõttes liidu sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; arvestades, et 2019. aasta Euroopa piirkondliku konkurentsivõime näitaja kohaselt on pealinna-/suurlinnapiirkondade ning äärealade vahel lõhe, seejuures elab 78 % Euroopa rahvastikust linnapiirkonnas või funktsionaalses linnapiirkonnas ning saab kasutada kvaliteetseid energia-, transpordi- ja digitaalse ühenduvuse teenuseid, samal ajal kui paljudel äärealadel esineb selles osas veel raskusi; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikal kui peamisel avaliku sektori investeeringute allikal ELis, mille arvele langeb 8,5 % valitsemissektori kapitaliinvesteeringutest, võib olla oluline roll nende demograafiliste probleemide lahendamisel, muu hulgas eesmärgiga säilitada pikas perspektiivis ELi loomulik demograafiline tasakaal;

| B. | arvestades, et käesolevas raportis tähendavad „väljarändepiirkonnad“ piirkondi, mis kaotavad kõrgema taseme oskusi ja/või pädevusi (ühes või mitmes sektoris/valdkonnas) teistele piirkondadele püsiva väljarände tõttu kindla ajavahemiku jooksul, ning „vastuvõtvad piirkonnad“ tähendavad piirkondi, mis saavad kõrgema taseme oskusi ja/või pädevusi (ühes või mitmes sektoris/valdkonnas) juurde püsiva sisserände tõttu kindla ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käesolevas raportis tähendavad „väljarändepiirkonnad“ piirkondi, mis kaotavad kõrgema taseme oskusi ja/või pädevusi (ühes või mitmes sektoris/valdkonnas) teistele piirkondadele püsiva väljarände tõttu kindla ajavahemiku jooksul, ning „vastuvõtvad piirkonnad“ tähendavad piirkondi, mis saavad kõrgema taseme oskusi ja/või pädevusi (ühes või mitmes sektoris/valdkonnas) juurde püsiva sisserände tõttu kindla ajavahemiku jooksul;

| C. | arvestades, et demograafilisi trende mõjutavad ka kliimamuutused ning eriti selle protsessiga seotud üleujutused ja kuumalained; arvestades, et ka koordineeritud lähenemisviis, mis integreerib kestlikkuse, keskkonnasäästlikumaks muutmise ja digiülemineku põhimõtted erinevatesse ELi poliitikavaldkondadesse, võib aidata negatiivseid demograafilisi trende ümber pöörata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demograafilisi trende mõjutavad ka kliimamuutused ning eriti selle protsessiga seotud üleujutused ja kuumalained; arvestades, et ka koordineeritud lähenemisviis, mis integreerib kestlikkuse, keskkonnasäästlikumaks muutmise ja digiülemineku põhimõtted erinevatesse ELi poliitikavaldkondadesse, võib aidata negatiivseid demograafilisi trende ümber pöörata;

| D. | arvestades, et ühelt poolt sotsiaalteenuste osutamine, füüsiline ja IKT-ühenduvus, haridus- ja töövõimalused ning teiselt poolt võime hoida ja meelitada inimesi elama teatud piirkondades on omavahel tihedalt seotud; arvestades, et paljudes ELi piirkondades, sealhulgas maapiirkonnad, mis moodustavad 44 % liidu pindalast, äärepoolsed ja perifeersed piirkonnad, saare- ja mägipiirkonnad, mis kannatavad geograafilisest, sotsiaalsest ja majanduslikust vaatepunktist, esineb nende teenuste osutamisel endiselt suuri lünki; arvestades, et kõnealuseid piirkondi mõjutavad eriti tugevalt hõre asustus, väljaränne maapiirkondadest ja rahvastikukao trendid, millel on negatiivne mõju elanikkonna vananemisele, põlvkondade vahetumisele ja põllumajanduse arengule; arvestades, et tuleks arendada suuremat koostoimet ELi transpordipoliitikaga, et vastata hõredalt asustatud ja rahvastikukaoga piirkondade erivajadustele; arvestades, et praegusel ELi elanikkonna vananemise suundumusel on olulised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, nagu suurem sõltuvusmäär, surve eelarve ja sotsiaalkindlustuse kestlikkusele ning suurem surve tervishoiu- ja sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühelt poolt sotsiaalteenuste osutamine, füüsiline ja IKT-ühenduvus, haridus- ja töövõimalused ning teiselt poolt võime hoida ja meelitada inimesi elama teatud piirkondades on omavahel tihedalt seotud; arvestades, et paljudes ELi piirkondades, sealhulgas maapiirkonnad, mis moodustavad 44 % liidu pindalast, äärepoolsed ja perifeersed piirkonnad, saare- ja mägipiirkonnad, mis kannatavad geograafilisest, sotsiaalsest ja majanduslikust vaatepunktist, esineb nende teenuste osutamisel endiselt suuri lünki; arvestades, et kõnealuseid piirkondi mõjutavad eriti tugevalt hõre asustus, väljaränne maapiirkondadest ja rahvastikukao trendid, millel on negatiivne mõju elanikkonna vananemisele, põlvkondade vahetumisele ja põllumajanduse arengule; arvestades, et tuleks arendada suuremat koostoimet ELi transpordipoliitikaga, et vastata hõredalt asustatud ja rahvastikukaoga piirkondade erivajadustele; arvestades, et praegusel ELi elanikkonna vananemise suundumusel on olulised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, nagu suurem sõltuvusmäär, surve eelarve ja sotsiaalkindlustuse kestlikkusele ning suurem surve tervishoiu- ja sotsiaalteenustele;

| E. | arvestades, et töötajate liikumisvabadus on üks Euroopa Liidu ja selle ühtse turu neljast vabadusest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et töötajate liikumisvabadus on üks Euroopa Liidu ja selle ühtse turu neljast vabadusest;

| F. | arvestades, et ehkki ELi rahvastik on viimastel kümnenditel oluliselt kasvanud, kasvumäär nüüd langeb ja pikemas perspektiivis prognoositakse rahvastiku selget vähenemist; arvestades, et 2015. aastal oli ELis esimest korda loomulik rahvastikukadu, sest surmi oli rohkem kui sünde; arvestades, et 2019. aastal elas Euroopas ainult 6,9 % maailma rahvastikust ja 2070. aastaks elab siin vähem kui 4 % maailma rahvastikust, kusjuures järsk langus toimub eelkõige Ida- ja Lõuna-Euroopas ning selle põhjus on madal sündimus ja nendest piirkondadest lähtuv ELi-sisene netoränne; arvestades, et pikaajalised demograafilised trendid Euroopa piirkondades viitavad jätkuvalt madalamale sündimusele ja vananevale ühiskonnale, välja arvatud mõnes äärepoolseimas piirkonnas ja eriti Mayotte’is, kus 2050. aastaks kasvab rahvastik prognooside kohaselt 2010. aasta tasemega võrreldes 38 %, ja Prantsuse Guajaanas, millele prognoositakse samas ajavahemikus 26 %-list kasvu (10); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ehkki ELi rahvastik on viimastel kümnenditel oluliselt kasvanud, kasvumäär nüüd langeb ja pikemas perspektiivis prognoositakse rahvastiku selget vähenemist; arvestades, et 2015. aastal oli ELis esimest korda loomulik rahvastikukadu, sest surmi oli rohkem kui sünde; arvestades, et 2019. aastal elas Euroopas ainult 6,9 % maailma rahvastikust ja 2070. aastaks elab siin vähem kui 4 % maailma rahvastikust, kusjuures järsk langus toimub eelkõige Ida- ja Lõuna-Euroopas ning selle põhjus on madal sündimus ja nendest piirkondadest lähtuv ELi-sisene netoränne; arvestades, et pikaajalised demograafilised trendid Euroopa piirkondades viitavad jätkuvalt madalamale sündimusele ja vananevale ühiskonnale, välja arvatud mõnes äärepoolseimas piirkonnas ja eriti Mayotte’is, kus 2050. aastaks kasvab rahvastik prognooside kohaselt 2010. aasta tasemega võrreldes 38 %, ja Prantsuse Guajaanas, millele prognoositakse samas ajavahemikus 26 %-list kasvu (10);

| G. | arvestades, et demograafilised aspektid tuleks integreerida erinevatesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas lõimides need pikaajalistesse prioriteetidesse; arvestades, et oluline on koguda ja jälgida usaldusväärseid statistilisi andmeid ning toetada teadusuuringuid ja heade tavade vahetamist kõikidel tasanditel, et edendada demograafiliste probleemide paremat mõistmist, ette aimata nende mõju tööturgudele ning töötada välja uuenduslikud ja tõhusad lahendused eakatesõbraliku keskkonna tagamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et demograafilised aspektid tuleks integreerida erinevatesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas lõimides need pikaajalistesse prioriteetidesse; arvestades, et oluline on koguda ja jälgida usaldusväärseid statistilisi andmeid ning toetada teadusuuringuid ja heade tavade vahetamist kõikidel tasanditel, et edendada demograafiliste probleemide paremat mõistmist, ette aimata nende mõju tööturgudele ning töötada välja uuenduslikud ja tõhusad lahendused eakatesõbraliku keskkonna tagamiseks;

| H. | arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud tervise- ja majanduskriis näitas selgelt, et taastumisprotsessi ning kaasavama ja vastupanuvõimelisema ühiskonna loomise liikumapanev jõud on põlvkondadevaheline solidaarsus koos tervishoiu ja sotsiaalhoolekande piisava rahastamise ning kestliku majandusega; arvestades, et COVID-19 pandeemia on esile toonud meie tervishoiusüsteemide nõrkuse, eriti seoses vananeva elanikkonnaga; arvestades, et COVID-19 pandeemia on veel kord rõhutanud seda, kui oluline on kaitsta ja edendada eakate väärikust ja nende põhiõigusi ELis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud tervise- ja majanduskriis näitas selgelt, et taastumisprotsessi ning kaasavama ja vastupanuvõimelisema ühiskonna loomise liikumapanev jõud on põlvkondadevaheline solidaarsus koos tervishoiu ja sotsiaalhoolekande piisava rahastamise ning kestliku majandusega; arvestades, et COVID-19 pandeemia on esile toonud meie tervishoiusüsteemide nõrkuse, eriti seoses vananeva elanikkonnaga; arvestades, et COVID-19 pandeemia on veel kord rõhutanud seda, kui oluline on kaitsta ja edendada eakate väärikust ja nende põhiõigusi ELis;

| I. | arvestades, et COVID-19 kriisil on tõenäoliselt märkimisväärne mõju sündimusele, suremusele ja rändevoogudele Euroopas, kuid kõik pandeemia majanduslikud, tööhõivealased ja sotsiaalsed tagajärjed ei ole veel teada; arvestades, et kriisile reageerimiseks võetud erakorraliste meetmete lühi- ja pikaajalist mõju demograafilistele trendidele tuleb põhjalikult analüüsida, sealhulgas soolisest perspektiivist; arvestades, et esialgsed uuringud näitavad, et pandeemia on süvendanud olemasolevat ebavõrdsust meeste ja naiste vahel, sealhulgas on suurenenud tasustamata hooldustöö hulk ja töökohtade kadumine; arvestades, et rahvatervise kriisil on ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja tütarlastele, eriti neile, kes kuuluvad kõige haavatavamatesse rühmadesse, ning seda tuleks ühtekuuluvuspoliitikas arvesse võtta, muu hulgas suunates investeeringuid hooldusteenustesse ja parandades selle sektori töötingimusi ning toetades üleminekut hooldusmajandusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et COVID-19 kriisil on tõenäoliselt märkimisväärne mõju sündimusele, suremusele ja rändevoogudele Euroopas, kuid kõik pandeemia majanduslikud, tööhõivealased ja sotsiaalsed tagajärjed ei ole veel teada; arvestades, et kriisile reageerimiseks võetud erakorraliste meetmete lühi- ja pikaajalist mõju demograafilistele trendidele tuleb põhjalikult analüüsida, sealhulgas soolisest perspektiivist; arvestades, et esialgsed uuringud näitavad, et pandeemia on süvendanud olemasolevat ebavõrdsust meeste ja naiste vahel, sealhulgas on suurenenud tasustamata hooldustöö hulk ja töökohtade kadumine; arvestades, et rahvatervise kriisil on ebaproportsionaalselt suur mõju naistele ja tütarlastele, eriti neile, kes kuuluvad kõige haavatavamatesse rühmadesse, ning seda tuleks ühtekuuluvuspoliitikas arvesse võtta, muu hulgas suunates investeeringuid hooldusteenustesse ja parandades selle sektori töötingimusi ning toetades üleminekut hooldusmajandusele;

| J. | arvestades, et Euroopas on noorte haritud spetsialistide liikumist Lõuna- ja Ida-Euroopast Loode-Euroopasse täheldatud alates majanduskriisi algusest 2008. aastal; arvestades, et piirkonna sotsiaal-majanduslike tingimuste ning selle ajude äravoolu või juurdevoolu dünaamika vahel on tugev seos; arvestades, et väljarände- ja vastuvõtvad piirkonnad peavad tegema koostööd eesseisvate probleemide lahendamiseks ja kasutama integreeritud lähenemisviise, et töötada välja pikaajaline poliitika, mille eesmärk on suurendada elanikkonna elukvaliteeti; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopas on noorte haritud spetsialistide liikumist Lõuna- ja Ida-Euroopast Loode-Euroopasse täheldatud alates majanduskriisi algusest 2008. aastal; arvestades, et piirkonna sotsiaal-majanduslike tingimuste ning selle ajude äravoolu või juurdevoolu dünaamika vahel on tugev seos; arvestades, et väljarände- ja vastuvõtvad piirkonnad peavad tegema koostööd eesseisvate probleemide lahendamiseks ja kasutama integreeritud lähenemisviise, et töötada välja pikaajaline poliitika, mille eesmärk on suurendada elanikkonna elukvaliteeti;

| K. | arvestades, et innovatsioon ja investeeringud inimkapitali on keskmise pikkusega ja pikemal perioodil peamised liikmesriikide ja nende piirkondade sotsiaal-majanduslikku ja tööhõive kasvu edasiviivad tegurid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et innovatsioon ja investeeringud inimkapitali on keskmise pikkusega ja pikemal perioodil peamised liikmesriikide ja nende piirkondade sotsiaal-majanduslikku ja tööhõive kasvu edasiviivad tegurid;

Demograafiliste muutustega seotud praegused tunnused ja probleemid ELis

Üldised kaalutlused

| 1. | rõhutab, et neli vabadust on ELi konkurentsivõime ja väärtuste nurgakivi; märgib siiski, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata sellele, kuidas need mõjutavad demograafilisi trende ning milline on seotud mõju liikmesriikidevahelisele ja -sisesele tasakaalule ning nende majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; rõhutab, et ELi ees seisab suur demograafiline probleem, mida tuleb vaatamata erinevale mõjule eri piirkondades tunnistada ja käsitleda terviklikult, et parandada viimaste aastate negatiivset loomulikku demograafilist tasakaalu; arvestades, et Euroopa Liidu prioriteet peaks – koos topelteesmärgiga kiirendada kliimapööret ja digiüleminekut – olema pöörata ümber praegused negatiivsed demograafilised trendid Euroopa territooriumidel meetmete abil, millega käsitletakse nende põhjuseid, mitte üksnes tagajärgi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | täheldab sellega seoses märkimisväärseid demograafilisi kontraste, mis on seotud erinevate majanduslike võimaluste, erineva teenuste osutamise, juurdepääsetavuse, transpordi ja digitaalse ühenduvusega nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil põhi-, suurlinnapiirkondade ja äärealade vahel; kordab sellega seoses, et üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) saab olla tõhus ainult siis, kui kohalikud transporditaristud toimivad tõhusalt; rõhutab, et need suured erinevused on eriti ilmsed maapiirkondades ja looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel, nagu hõredalt asustatud ja mägipiirkonnad, samuti mandri ning saarte ja äärepoolseimate piirkondade vahel; kordab, et enamiku saarte ja äärepoolseimate piirkondade juurdepääsetavust iseloomustab harv ja sageli kallis transport; |
| --- | --- |

2.

| 3. | täheldab, et SKP elaniku kohta, sissetulekute tase, tööhõive määr, sündimuse erikordaja, sotsiaal-majanduslikud tegurid, maa- ja linnapiirkondade lõhe ning rahvastiku vananemine on kõige tähtsamad tegurid, mis mõjutavad otseselt demograafiat; märgib, et eelkõige tekitab praegune tööhõive dünaamika ELi piirkondades demograafilist liikumist, mis põhjustab sotsiaal-ruumilist ebavõrdsust ja probleeme, mida tuleb käsitleda 2020. aasta järgses ühtekuuluvuspoliitikas; rõhutab, et ida- ja lõunapiirkonnast ning keskosast põhja- ja loodepiirkondade suunas liikuvad siserände mustrid hõlmavad enamasti noori, haritud inimesi ja oskustöölisi; märgib, et kolmandate riikide kodanike ränne on võimaldanud ELil viimastel aastatel vältida rahvastikukadu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopas rahvastik ilmselgelt vananeb ja sündimus kahaneb, mis mõjutab sõltuvusmäära ning millel on negatiivne mõju tööjõu kasvule, mis on eelmise kümnendi määrast oluliselt madalam; hoiatab tööjõu märgatava vähenemise eest Euroopa ida- ja lõunapiirkonnas ning keskosas; rõhutab, et rahvastiku vananemine mõjutab ka eluaseme ja transpordi planeerimist, taristu- ja teenuste vajadusi ning eelarve ja sotsiaalkindlustuse kestlikkust; märgib, et on vaja aktiivsena vananemise poliitikat, et vähendada demograafiliste muutuste negatiivset mõõdet, eriti maa- ja äärepoolsetes piirkondades, ning tagada kõigile elanikele piisav elukvaliteet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osutab kestvale COVID-19 tervisekriisile ning selle võimalikele keskmise pikkusega ja pikaajalistele sotsiaal-majanduslikele tagajärgedele seoses tööturu dünaamikaga; peab lisaks kahetsusväärseks, et COVID-19 pandeemial on olnud negatiivne mõju keskmisele oodatavale elueale Euroopas; rõhutab, et eneseisolatsiooni ja sotsiaalse distantseerumise meetmed on küll aidanud alandada nakatumismäära, kuid neil on olnud ka märgatav mõju tootmisele, nõudlusele ning kaubandusele, need on vähendanud majandustegevust ja toonud kaasa töötuse määra kasvu, kahandanud järsult ettevõtete sissetulekuid ning suurendanud riikide riigieelarve puudujääki; märgib, et selle tulemusena võib ennustada noorte uut rändelainet nii liikmesriikide sees kui ka nende vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kestev COVID-19 kriis on toonud esile märkimisväärsed erinevused tervishoiuteenuste kvaliteedis ja kättesaadavuses; tuletab sellega seoses meelde vajadust toetada maapiirkondades avalikke teenuseid, näiteks tervishoiuasutusi, et tegeleda elukohal, sotsiaalsel staatusel ja haridustasemel põhineva väga suure ebavõrdsuse ja oodatava eluea erinevuse probleemiga; tuletab meelde, et pandeemia tõi esile ka digilõhe, mis mõjutab eelkõige eakaid inimesi ja neid, kes elavad vähem arenenud piirkondades, äärepoolsetes maa- ja/või mägipiirkondades ning äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab veel üht pandeemia tõttu esile kerkinud probleemi, nimelt vajadust tagada inimväärsed töö- ja elamistingimused hooajatöötajatele, kes on olulised tööjõupuuduse korvamiseks mõnes majandussektoris, eriti põllumajanduses; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et rahvastikukao ulatuse kindlaksmääramine on omaette probleem, sest statistilised andmed ei ole täpsed, kuna arvnäitajad teatud piirkondadest lahkuvate inimeste kohta on kättesaadavad alles palju aastaid hiljem; märgib lisaks, et Eurostati järgmise kümnendi rahvastikuprognoosid näitavad, et nii maa- kui ka linnapiirkondades võib toimuda rahvastikukadu; juhib sellega seoses tähelepanu sellele, kui tähtis on demograafiliste probleemide mõõdet õigesti hinnata ja nendega asjakohaselt tegeleda, muu hulgas selleks, et võidelda radikaliseerumise ja Euroopa integratsiooniprotsessi vastaste liikumiste vastu ning suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; soovitab uurida võimalust kasutada raskete ja püsivate ebasoodsate tingimustega piirkondade klassifitseerimisel lisaks SKP-le ja rahvastikutihedusele ka muid näitajaid; rõhutab lisaks, kui olulised on ajakohastatud statistilised demograafilised andmed, mis on liigitatud vähemalt NUTS 3 tasandil, et paremini jälgida demograafiliste trendide mõju piirkondadele ning võimaldada võtta nende käsitlemiseks tõhusamaid ja sihipärasemaid meetmeid; palub liikmesriikidel investeerida eri NUTS tasanditel demograafilise arengu kohta andmete kogumise suutlikkuse moderniseerimisse; |
| --- | --- |

8.

Kohalikud ja piirkondlikud aspektid

Väljarändepiirkonnad

| 9. | märgib, et maapiirkondades, postindustriaalsetes piirkondades ja linnades, mis on suurlinnapiirkondadega võrreldes vähem arenenud, ning äärepoolsetes piirkondades, sealhulgas saartel ja enamikus äärepoolseimates piirkondades, valitseb üldiselt järgmine eriolukord: elanike arvu oluline vähenemine muu hulgas sündimusega seotud põhjustel, riigi või ELi keskmisest tasemest madalam sissetulek ja raskused territoriaalsel integreerumisel teiste piirkondadega, mistõttu need piirkonnad on rahvastikukao ohu suhtes vastuvõtlikumad; rõhutab, et see olukord toob kaasa ka raskusi juurdepääsul avalikele teenustele, nagu eluase, haridus, tervishoid, sealhulgas elutähtsate ravimite kättesaadavus; juhib tähelepanu sellele, et maapiirkondade rahvastik moodustab praegu 28 % Euroopa rahvastikust, ent tulevikus prognoositakse selle osakaalu olulist vähenemist; rõhutab, et maapiirkondadele suunatud ELi algatusi, nagu ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika, tuleks veelgi tugevdada, edendades noorte tööhõivet, ettevõtlust, digiüleminekut ning noorte ja uute põllumajandustootjate toetamist edendavate poliitiliste algatuste paremat koordineerimist; tervitab sellega seoses komisjoni kavatsust kiirendada suure läbilaskevõimega lairibataristu kasutuselevõttu hõredalt asustatud ja maapiirkondades ning peab seda võimaluseks parandada elukvaliteeti ja edendada haridusvõimalusi, töökohtade loomist, innovatsiooni, paremat juurdepääsu tervishoiuteenustele ja muudele avalikele teenustele, kohanemist tehniliste muutustega ning kultuurirajatiste ja vaba aja veetmise võimaluste arendamist; rõhutab, et maapiirkondades elavad naised on kogukondade arengu seisukohast hädavajalikud ning naiste töö ja õiguste suurem tunnustamine maapiirkondade tööturul vähendaks oluliselt rahvastikukao ohtu; ergutab komisjoni ja liikmesriike looma konkreetseid strateegiaid naiste mõjuvõimu suurendamiseks maapiirkondades; ergutab koguma sooliselt eristatud andmeid, et teha praegu valitsev sooline ebavõrdsus kindlaks ja käsitleda seda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu mõnele olulisele demograafilisi muutusi põhjustavale asjaolule, mis sunnivad elanikke eelnimetatud piirkondadest lahkuma ja heidutavad teisi sinna kolimast: kehv taristu, sealhulgas kiire lairibaühendusega interneti ja transpordivõrgustike puudumine, noorte töötuse kõrge tase, vähem töövõimalusi, eelkõige kõrgharidust nõudvatel ametikohtadel ja üldiselt naiste jaoks, puudulikud avalikud ja erasektori teenused, raskused tervishoiuteenustele juurdepääsemisel, vähem võimalusi hariduse omandamiseks, kommunaal- ja sotsiaalteenuste kasutamiseks, mis raskendab tehniliste muutustega kohanemist, ning kultuurirajatiste ja vaba aja veetmise võimaluste vähesus; tuletab lisaks meelde kliimamuutuste ja nendega seotud looduslike ohtude mõju rahvastikukaole, näiteks intensiivsed kuumalained, mis põhjustavad mõnede lõunapoolsete piirkondade kõrbestumist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et see vähene mitmekesisus teatud piirkondade piirkondliku majanduse struktuuris võib põhjustada nende negatiivset sildistamist, sealhulgas piirkonna elanike seas, kes võivad väljendada rahulolematust elukvaliteedi ning nende käsutuses olevate rajatiste ja teenustega; väljendab sellega seoses muret nn geograafilise rahulolematuse pärast, mis ilmneb paljudes ELi piirkondades, kus inimesed tunnevad end mahajäetuna, ja mis on tihedalt seotud demograafiliste muutustega; rõhutab sellega seoses ajude äravoolu, mis põhjustab hea väljaõppega ja kvalifitseeritud inimeste rännet ühest konkreetsest piirkonnast või riigist mõnda teise; juhib eriti tähelepanu sellele, et meditsiinitöötajate (näiteks arstide ja õdede) ja õpetajate massiline väljaränne, mida on halvendanud viimastel aastatel tervishoiu ja sotsiaalteenuste valdkonnale eraldatavate riiklike rahaliste vahendite oluline kärpimine, on toonud kaasa raviteenuste ja hariduse kvaliteedi langemise, mistõttu on eriti äärepoolsetes maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades raske saada kvaliteetset ravi ja haridust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on arvamusel, et rahvastikukadu ohustab ka linnapiirkondi, sest iga viienda Euroopa linna elanike arv on 1990. aastast alates vähenenud; märgib siiski, et linnaelanikkonna kahanemine ei ole alati katkematu lineaarne protsess, vaid võib territoriaalsest kontekstist sõltuvalt olla episoodiline või ajutine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab nn liidusisese ääremaastumise mustrit, mis tähendab, et Euroopa keskosa, ida- ja lõunapiirkondade rahvastiku rände netosaldo on tugevalt negatiivne, Euroopa põhja- ja läänepiirkondade oma aga tugevalt positiivne, sest nendesse piirkondadesse saabub arvukalt majanduslikel põhjustel rändajaid; on seisukohal, et need suured erinevused süvenevad ka maapiirkondades, kus ühtekuuluvuspoliitika ja ÜPP vahendid peavad otsustavamalt keskenduma innovatsioonile, et julgustada noori alustama põllumajandustegevust, samuti digiüleminekule, liikuvusele maapiirkondades ja arukate linnade arendamisele, ning aitama põllumajanduslikel pereettevõtetel innovatsioonist ja uutest tehnoloogiatest kasu saada; |
| --- | --- |

13.

Vastuvõtvad piirkonnad

| 14. | tunnistab, et suuremaid linnu ümbritsevate suurlinnapiirkondade rändesaldo on positiivne ja nendele piirkondadele on iseloomulik rahvastiku liikumine maapiirkondadest linnapiirkondadesse, kuna tööhõive kasv koondub üha enam linnadesse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib lisaks, et piirkondi, kus suurel osal inimestest on kõrge haridustase ja mis pakuvad kõrge haridustasemega inimestele rohkem töövõimalusi, mõjutab rahvastikukao protsess vähem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et teadmistepõhised majandussektorid toetavad piirkondlikku arengut, pakkudes kõrgetasemelist sotsiaalset kapitali, võrgustikke ja tehnoloogiat; tunnistab, et innovaatiline majandustegevus koondub tavaliselt parema tehnoloogilise arenguga piirkondadesse, kus piisav nn nutikate ettevõtete kogum on kergemini kättesaadav; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab teisest küljest, et rahvastiku liigne koondumine teatud linnapiirkondadesse on juba kaasa toonud negatiivse kõrvalmõju, nagu ummikud, eluaseme- ja transpordikulude suurenemine, reostus, vee ebapiisav kättesaadavus, jäätmekäitlusprobleemid, suur energiatarbimine, elukvaliteedi langemine ja valglinnastumine ning märkimisväärne vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht mõnede rahvastikusegmentide jaoks; rõhutab, et see negatiivne mõju on toonud kaasa olukorra, kus kohalikud omavalitsused ei suuda pakkuda teenuseid kõigile linnapiirkondade elanikele; hoiatab, et elanikkonna suurel koondumisel linnapiirkondadesse on rahvatervisele negatiivne mõju, mis on seoses COVID-19 pandeemiaga ilmsiks tulnud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et rändel on otsene mõju linnade kaasavusele, mis nõuab erinevates territoriaalsetes kontekstides vajadustele kohandatud poliitilisi ja toetavaid meetmeid; tuletab sellega seoses meelde, et majanduslikel põhjustel rändajad annavad maksude ja sotsiaalmaksetega suurema panuse kui nad saavad individuaalsete toetustena; rõhutab vajadust tugevdada kaasamispoliitikat ning toetada sellega seoses kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

18.

Vajadustele kohandatud meetmed: rahvastiku vähenemise probleemile lahenduste leidmine

| 19. | rõhutab selliste praeguste algatuste tähtsust nagu täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus, ühiskava „Intelligentne elukeskkond“ ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) digi- ja tervishoiualased teadmis- ja innovaatikakogukonnad; palub, et komisjon võtaks Euroopa piirkondade ees seisvate demograafiliste probleemidega tegelemisel arvesse nende algatuste raames juba välja töötatud lahendusi demograafiliste muutustega kohanemiseks; rõhutab pidevõppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tähtsust hariduse ja koolituse toetamisel piirkondades, kus on rahvastikukao oht; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused, kutseliidud ja valitsusvälised organisatsioonid on olulised, et teha kindlaks ja hinnata konkreetseid investeerimisvajadusi maa- ja linnapiirkondades liikuvuse, territoriaalse juurdepääsetavuse ja põhiteenuste osas ning seega vallandada asjaomaste piirkondade potentsiaal, sealhulgas majanduslikud, sotsiaalsed ja demograafilised trendid; on seetõttu veendunud, et neil peaks olema otsustav roll aktiivsete osalejatena kohalikest kogukondadest lähtuvate territoriaalsete strateegiate väljatöötamisel; rõhutab, kui oluline on võimaluse korral lisada asjakohastesse ELi programmidesse spetsiaalne eelarvemeede demograafiliste trendide ümberpööramiseks ja hinnata avaliku rahvastikupoliitika mõju; juhib tähelepanu sellele, et territoriaalne lähenemisviis sellistele ELi vahenditele nagu kestlik linnaarendus, kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad või integreeritud territoriaalsed investeeringud võib olla kasulik vahend, mida saab kasutada töökohtade säilitamiseks ja loomiseks, piirkonna atraktiivsuse suurendamiseks ja teenuste kättesaadavuse suurendamiseks kohalikul tasandil; tunnistab ringmajanduse ja biomajanduse suurt potentsiaali nende piirkondade taaselustamisel ning nõuab vajadustele kohandatud tehnilist abi, et toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende strateegiate väljatöötamisel ja elluviimisel, sealhulgas kohalikke sidusrühmi, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda kaasavate osalusmeetodite kasutamise teel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | osutab vajadusele töötada välja Euroopa maaelu tegevuskava, mille eesmärk on parandada maa- ja äärepoolsete piirkondade juurdepääsetavust, atraktiivsust ja kestlikku arengut, et avaldada positiivset mõju tarneahela ja siseturu sujuvale toimimisele; märgib, et nende piirkondade juurdepääsetavust ja atraktiivsust saab suurendada, kui ettevõtjatele ja VKEdele antakse juurdepääs kapitalile ning investeeritakse innovatsiooni ökosüsteemidesse, et toetada teadmiste loomist ja tehnoloogia levikut, lisaks tagatakse kvaliteetsed avalikud ja olulised teenused, digiüleminek, sealhulgas väikeettevõtjate jaoks, digitaalne innovatsioon ja digitaalne ühenduvus ning kvaliteetsed transporditeenused; on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid määratlema võimalikult tõhusalt piisava teenuste osutamise ning maapiirkondade ja äärepoolsete piirkondade erivajaduste rahuldamiseks tuleks kasutada maapiirkondadele avalduva mõju kontrollimise kontseptsiooni, keskendudes poliitika rakendamisele ja sobivate lahenduste pakkumisele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab, et transpordivõrkudel võib olla otsustav roll demograafiliste muutustega toimetulekul ja rahvastikukao peatamisel, kuna need tugevdavad maa- ja linnapiirkondade ühenduvust, muu hulgas investeeringutega ühistransporti ja muudesse liikuvusteenustesse maapiirkondades; rõhutab sellega seoses, kui oluline on parandada transporditaristut, sealhulgas hooldades ja taaselustades olemasolevaid transpordiühendusi ning luues ühendusi üleeuroopalise transpordivõrguga, mis on eriti olulised maapiirkondades, äärealadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades, toetades säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames üleminekut kestlikele ja arukatele transpordivõrkudele ning tugevdades transpordisüsteemide koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et säästval maaturismil võib olla suur roll rahvastikukao probleemi lahendamisel, töökohtade loomise edendamisel ning maapiirkondade majanduslikul ja demograafilisel mitmekesistamisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab, et üleminekul kliimaneutraalsusele ning säästvale ja arukale liikuvusele kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega tuleb võtta arvesse maapiirkondade vajadusi ja probleeme, sealhulgas neid, mis on seotud kliimamuutustega; on lisaks veendunud, et need investeeringud võimaldavad õiglast ja võrdset üleminekut digimajandusele ja digitaalsele veebipõhisele haridussüsteemile, millele on juurdepääs kõigil kodanikel, ka kõige haavatavamatel; on sellega seoses arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitikal on põhiroll kvaliteetsetesse avalikesse ja olulistesse teenustesse tehtavate investeeringute kaudu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et ELi linnade tegevuskava, milles esitatakse tähtsamad prioriteedid ja tegevused linnapiirkondades elukvaliteedi parandamiseks, võib aidata kujundada sobivaid vahendeid kasvu, integratsiooni, koostöö ja innovatsiooni edendamiseks ning sotsiaalsete probleemide vastu võitlemiseks; rõhutab ka vajadust töötada välja strateegiad, mille eesmärk on tugevdada Euroopa piirkondades teadmistepõhist majandust ja suurendada arukat spetsialiseerumist, muu hulgas teadmiste võrgustike arendamise ja inimkapitali investeerimise toetamise kaudu; rõhutab linnade ja piirkondade rolli nii rahvastikukaoga kui ka ülerahvastatud piirkondades; kordab vajadust teha linnadele ja piirkondadele vahetult kättesaadavaks rohkem rahastamisvõimalusi, et rakendada programme kohalikul tasandil, ning nõuab Euroopa linnaarengu algatuse maksimaalset kasutamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika peaks aitama integreerida naisi paremini regionaal- ja linnaarengu poliitika kavandamisse, et kujundada sooliselt kaasavaid linnu ja kogukondi, mis toimivad kõigi jaoks; on lisaks veendunud, et ESF+ raames tehtavad investeeringud peaksid edendama nende naiste ja üksikvanemate tööalast konkurentsivõimet, kellel on raskusi töö leidmisega, tagama taskukohaste lapsehoiuteenuste rahastamise ja toetama noori peresid; tuletab meelde, et tuleks tegeleda ka pereliikme hoole all või üksi elavate laste vajadustega, kui vanemad töötavad välismaal, pakkudes nõustamisteenuseid, juurdepääsu eluasemele, tervishoiule ja haridusele; rõhutab ka peresõbralike õigusaktide tähtsust, mis hõlbustavad rahuldavat töö- ja eraelu tasakaalu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | arvestades, et investeeringute eesmärk peaks olema ka toetada noori, eakaid, puudega inimesi ja muid haavatavaid rühmi tööturule sisenemisel ja seal püsimisel ning kvaliteetse töökoha leidmisel, pöörates erilist tähelepanu kõige suurema rahvastikukaoga maapiirkondadele ja äärepoolsetele piirkondadele; usub, et kaaluda tuleks ka vajadustele kohandatud koolitust, et edendada heaolumajanduse kontseptsiooni ning tervislikku ja aktiivsena vananemist soodustavaid lähenemisviise; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et demograafiliste probleemide lahendamisel tuleks käsitleda ka etniliste vähemuste vajadusi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde vajadust strateegiate järele, mille eesmärk on pöörata ümber tööränne ELi, riigi ja piirkondlikul tasandil; kutsub kohalikke, riiklikke ja ELi ametiasutusi üles töötama välja poliitikameetmeid, mis suurendavad nende piirkondade atraktiivsust töövõimaluste osas, ning võitlema ajude äravoolu vastu väljarändepiirkondades ennetamise, leevendamise ja asjakohaste meetmete abil ning kasutades ka ühtekuuluvuspoliitika vahendeid; rõhutab selles kontekstis, et eri liikmesriikides on juba mitmeid algatusi, näiteks stiimulid väga spetsiifiliste oskustega töötajatele, et muuta nendes piirkondades ajude äravool ajude juurdevooluks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et COVID-19 tervisekriis on mõjutanud kõiki liikmesriike ja piirkondi erinevas ulatuses ning toob tõenäoliselt kaasa uusi suundumusi demograafilistes voogudes; tuletab sellega seoses meelde, et REACT-EU raames (ehkki see on ainult ajutine vahend) ERFile ja ESFile antavad lisaressursid, mille eesmärk on tagada ELi majanduse kindel ja püsiv kriisist taastumine, võivad aidata oluliselt kaasa töökohtade säilitamisele ja luua uusi töökohti piirkondades, kus on rahvastikukao oht, sealhulgas VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetamise kaudu; kiidab paindliku töökorralduse, sealhulgas kaug- või lühendatud tööaja kasutuselevõttu, ning rõhutab, et seda toetust tuleb anda mittediskrimineerival alusel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab sellega seoses meelde, et pandeemia on näidanud, kui tähtis on digitaliseerimine kogu majanduses, et leevendada sotsiaalse distantseerumise ja liikumisvabaduse piirangute tagajärgi ning ka hõlbustada tervisekontrolli või telekonsulteerimist ja tervishoiuteenuste osutamist piirkondades, mis on hõredalt asustatud või kus esineb looduslikke või demograafilisi probleeme; on veendunud, et selle pakutavaid võimalusi tuleks kasutada uute töökohtade loomiseks vananeva rahvastikuga piirkondades; |
| --- | --- |

31.

| 32. | osutab kaugtöö laiemale levikule COVID-19 kriisi ajal ja on arvamusel, et see võib osutuda kasulikuks vahendiks rahvastikukao suundumuse ümberpööramisel maapiirkondades, kuna see võimaldab noortel haritud inimestel jääda piirkondadesse, kust nad muidu lahkuksid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma, kuidas kaugtöö võiks mõjutada tulevast ELi-sisest liikuvust ja eri piirkondade tajutavat atraktiivsust; |
| --- | --- |

32.

Poliitilised soovitused

| 33. | palub komisjonil esitada demograafiliste muutuste strateegia, mis tugineb järgmistele põhielementidele: inimväärsed tööhõivetingimused, töö- ja eraelu tasakaal, majandustegevust ja tööhõivet edendava poliitika territoriaalne aspekt, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste piisav osutamine kõikidel territooriumidel, tõhus kohalik ühistransport, ülalpeetavate piisav hooldus ja pikaajaline hooldus, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse uutele töövormidele ja nende sotsiaalsele mõjule; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et liikmesriigid ja piirkondlikud ametiasutused rakendaksid integreeritud lähenemisviisi demograafiliste probleemide lahendamiseks ühtekuuluvuspoliitika vahendite abil, ning ergutab edendama arukaid külasid ja muid stimuleerimiskavu, et hoida elanikkonda ja meelitada noori maa- ja pooleldi linnastunud piirkondadesse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastust saab ulatuslikku rahalist toetust, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks ja tulevikuks paremini valmis olevaks, ning rõhutab, et liikmesriigid peaksid oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kooskõlas valitsevate konkreetsete oludega kavandama meetmeid demograafiliste muutustega toimetulekuks, eriti kõige tundlikumates piirkondades; on seisukohal, et nende kavade koostamisse tuleb aktiivselt kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kuna see on eriti oluline valdkond kavade hindamisel ja seejärel nende haldamisel liikmesriikide poolt; on arvamusel, et tuleks arendada koostoimet ühtekuuluvuspoliitika ja taasterahastu „NextGenerationEU“ programmide vahel, et tagada terviklikum lähenemisviis demograafilistele väljakutsetele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, kui tähtis on õiglase ülemineku fond ja selle rakendusmehhanism, mille eesmärk on toetada energiasüsteemi ümberkujundamisest mõjutatud kogukondi, aidates luua uusi võimalusi maa- ja postindustriaalsetele piirkondadele ning vähendades rahvastikukao ohtu; on seisukohal, et sellega seoses tuleks toetada kohalikke ja piirkondlikke koostööalgatusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kordab, et demograafilised muutused on ELi jaoks peamine väljakutse, millega tegelemine tuleks seada programmide kavandamisel ja rakendamisel esikohale; tuletab sellega seoses meelde, et üks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruses sätestatud põhieesmärke on toetada ebasoodsate geograafiliste või demograafiliste tingimustega linna- ja maapiirkondi, kusjuures liikmesriigid peavad eraldama ELi rahalist toetust projektidele, mis edendavad asjaomastes piirkondades keskkonnasäästlikku ja sotsiaalselt kaasavat majandusarengut; tuletab sellega seoses meelde, et erilist toetust tuleks anda NUTS 3 tasandi piirkondadele või kohalike haldusüksuste klastritele, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta või mille rahvaarv vähenes ajavahemikus 2007–2017 keskmiselt rohkem kui 1 % aastas ning mille suhtes tuleks kohaldada konkreetseid piirkondlikke ja riiklikke poliitikameetmeid, et tagada parem füüsiline ja IKT-ühenduvus, parandada juurdepääsu sotsiaalteenustele ja nende kvaliteeti, edendada ettevõtlust ja kvaliteetsete töövõimaluste loomist ühtekuuluvusvahendite abil; tunneb heameelt ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse uue artikli üle, milles nõutakse, et riiklikud kavad toetaksid piirkondi ja kohalikke alasid, kus rahvaarv pidevalt väheneb; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub liikmesriike üles kasutama rohkem ESFi ja õiglase ülemineku fondi vahendeid ning ühendama neid riiklike ja kohalike investeeringutega, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse, energiaostuvõimetuse ja materiaalse puuduse vastu, võidelda tulemuslikult digilõhe ja digitaalse tõrjutuse vastu, eelkõige maapiirkondades ning noorte, eakate ja puudega inimeste hulgas, ning tagada juurdepääs digitaalsetele vahenditele ja programmidele ning taskukohasele sidetaristule; nõuab seetõttu kättesaadavaid ja taskukohaseid võimalusi digioskuste omandamiseks eakate vajadustele kohandatud viisil; juhib tähelepanu asjaolule, et nendel algatustel on suuremad eduvõimalused, kui need on seotud põlvkondadevahelise dialoogi võimalustega; on sellega seoses veendunud, et digiülemineku, robotiseerimise ja tehisintellekti potentsiaali saab rohkem uurida ja edendada, tagades seejuures kõrged eetilised standardid ja kindlustades kaasamise, et parandada eakate iseseisvust, elamistingimusi ja tervist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kordab, et ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika riiklikud strateegiakavad ja riiklikud taastumise strateegiakavad vajavad rohkem kohalikke ja integreeritud lähenemisviise, et võimaldada rahalisi vahendeid lihtsamalt, ent samal ajal usaldusväärselt hallata, ning samuti on vaja maksimeerida koostoimet mitmesuguste ELi fondide ja integreeritud vahendite vahel; rõhutab vajadust tugevdada haldussuutlikust, et vähendada bürokraatiat ja tagada sidusad õigusaktid kogu projekti elluviimise protsessi jooksul ja keskendunud tehniline abi kõigil etappidel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika kavandamisel ja rakendamisel järgima täielikult partnerluse põhimõtet ning võtma oma partnerluslepingutes arvesse demograafilistest oludest tingitud piirangutega piirkondade erivajadusi; rõhutab, kui tähtis on pidada esmatähtsaks piirkondlikke ja allpiirkondlikke vajadusi, sealhulgas demograafilised ja rändeaspektid ning territoriaalsed probleemid (linna- ja maapiirkonnas); on arvamusel, et nende strateegiatega peaksid kaasnema territoriaalse ja demograafilise mõju hindamised, mis viiakse läbi paralleelselt majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse hindamisega; kutsub komisjoni üles jälgima partnerluse käitumisjuhendi täielikku rakendamist ja seda vajaduse korral tagama, kuna see võib aidata suurendada ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutamise määra ja parandada projektide kvaliteeti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub, et liikmesriigid võtaksid oma riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel, oma riiklikus arengupoliitikas, kestliku arengu pikaajalistes strateegiates ja vajadustele kohandatud ühtekuuluvuspoliitika programmides arvesse erinevaid demograafilisi probleeme, mis on seotud Euroopa poolaasta eesmärkidega, et tagada asjakohane rahastamine, mille eesmärk on tegeleda rahvastikukao probleemiga, pöörata ümber negatiivsed suundumused ja suurendada piirkondade atraktiivsust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub, et rahvastikukao ohus olevate piirkondade kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused suunaksid investeeringud viisidele, kuidas julgustada noori peresid nendesse piirkondadesse elama asuma, ning kvaliteetsetele teenustele ja taristule üldise juurdepääsu tagamisele, milles osalevad VKEd ja teenuste haldamisega tegelevad ettevõtjad ning keskendutakse töökohtade loomisele, eelkõige noorte jaoks, töötajate ümberõppele, ettevõtlustingimuste loomisele ja VKEde toetamisele; kutsub liikmesriike üles seda rohkem toetama; peab esmatähtsaks investeerida kõikidesse haridustasanditesse, sealhulgas alusharidusse, taskukohastesse, kättesaadavatesse ja õiglastesse liikuvusteenustesse ning lapsehoiuteenustesse, et edendada naiste osalemist tööturul ja elukestvas õppes, eelkõige maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades; peab eriti oluliseks luua õiged tingimused, et noored jääksid nendesse piirkondadesse, ja võidelda haridussüsteemist varakult lahkumise vastu, pakkudes noortele atraktiivseid haridus-, koolitus-, täiendus- ja ümberõppevõimalusi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, sealhulgas digioskusi, klassiruumis või kaugõppes, et julgustada neid jätkama õpinguid nendes piirkondades; mõistab, et piirkonnad vajavad selles püüdluses liidu ja liikmesriikide kontsentreeritud toetust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab, et tehtaks rohkem märkimisväärse rahvastikukasvuga piirkondade, nagu Mayotte’i ja Prantsuse Guajaana toetamiseks, võttes kasutusele asjakohased rahalised vahendid, et tagada piisavas ulatuses ja piisava kvaliteediga põhiteenuste järjepidevus, eriti hariduse, tervishoiu ja transpordi valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab sobilikuks kaasata piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused mitmesugustel tasanditel toimuvatesse koostööpõhise juhtimise ning planeerimise alastesse algatustesse; palub komisjonil ja liikmesriikidel levitada häid tavasid polütsentrilise arengu toetamiseks seda liiki juhtimis- ja kavandamisvahendite kasutamise ja eeliste kohta ning kasutada territoriaalse mõju hindamist, et kujundada edasi ELi ja riiklikku poliitikat, mis mõjutab demograafilisi muutusi; kordab sellega seoses, kui oluline on piirkondade aktiivne ja tõeline kaasamine taaste- ja vastupidavusrahastu kavandamisse ja haldamisse, et tugevdada vahendi tõhusust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on arvamusel, et innovatsioonil ja teadusuuringutel võib olla positiivne ülekanduv mõju piirkondlikul tasandil; julgustab piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikakujundajaid kasutama uut taaste- ja vastupidavusrahastut ning ERFi lairibaühenduse laiendamisse investeerimiseks, et edendada digitaalset ja teadmistepõhist majandust ning pakkuda vahendeid, kvaliteetseid avalikke teenuseid ja stiimuleid, eesmärgiga hoida kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid, et arendada teaduskeskusi eri piirkondades ning suurendada seeläbi rahvastikukaoga piirkondade atraktiivsust eelkõige noorte talentide ja ettevõtjate jaoks; nõuab, et arendataks edasi koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja programmi „Euroopa horisont“ ning muude algatuste, näiteks Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi edendatavate algatuste vahel; on lisaks seisukohal, et ettevõtlusinvesteeringuteks atraktiivne fiskaalpoliitika, mis näeb ette vähendatud maksumäärad perekondadele ning pakub tööandjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele maksustiimuleid, hõlbustaks töökohtade loomist ja investeerimisvõimalusi; on ka arvamusel, et võiks kaaluda meetmeid, mis julgustaksid noori perekondi ostma oma esimest kodu, ja riiklike eeskirjade suuremat paindlikkust, et lahendada rahvastikukaoga seotud probleemid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | julgustab piirkondi kasutama ära oma konkurentsieeliseid, mis on sätestatud aruka spetsialiseerumise strateegiates; soovitab välja töötada nn oaasistrateegiaid, mis keskenduvad kõige edukamatele, elujõulisematele ja kasvavatele sektoritele, kasutades ära kohalikku potentsiaali piirkonna arendamiseks; kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles investeerima noorte tööhõive algatusse, keskendudes noorte ja koolitatud töötajate ligimeelitamisele, praegu töötavate töötajate hoidmisele, ettevõtluse ergutamisele ning kohalikele, riiklikele ja ELi stiimulitele; rõhutab lisaks, kui tähtis on soodustada meetmeid, mis edendavad põlvkondadevahelist solidaarsust, aktiivsena vananemist ja nn hõbedase majanduse pakutavaid võimalusi, mis tähendaks maapiirkondade poliitika olulist muutumist ja muudaks rahvastiku vananemise probleemi maapiirkondade arendamise võimaluseks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et vaja on laiemat territoriaalset vaatenurka kooskõlas uue Leipzigi hartaga (New Leipzig Charter: The Transformative Power of Cities for the Common Good) ja territoriaalse tegevuskavaga 2030, et tugevdada teisejärgulise tähtsusega linnade ja väiksemate linnade võrgustikke, et kasutada ära nende märkimisväärset potentsiaali tugevdada oma vahetutest piiridest kaugemale ulatuvat territoriaalset, majanduslikku ning sotsiaalset ühtekuuluvust linna- ja maapiirkondade vaheliste ühenduste, funktsionaalsete piirkondade ja piirkondliku koostöö tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub, et demograafiliste probleemidega tegelemise eesmärgil keskenduks komisjon poliitika koordineerimisele ELi tasandil seoses erinevatel tasanditel, näiteks piiriüleselt, makropiirkondlikul ning maa- ja linnapiirkondade tasandil tehtava funktsionaalse koostöö valdkondadega seotud probleemidega; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab kindlalt investeeringute suunamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) valdkonda ja inimkapitali, kuna see võib vähendada kasutajatevahelist distantsi ja meelitada ligi kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid, et vältida digilõhet ja tagada digitaalne sidusus; rõhutab, kui oluline on rahastada IKT-taristuid ning nende tehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu VKEdes ja koolides maa-, saare-, mägi- ja eraldatud piirkondades ja tööstusliku ülemineku etapis olevates piirkondades, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust ning ühtekuuluvuspoliitika vahenditest üldisemalt; rõhutab, kui oluline on püüda saavutada nende tehnoloogiate võrdne ja paralleelne kasutuselevõtt piirkondades ja liikmesriikides, et vähendada atraktiivsuslünka ja digilõhet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunnistab, et nn magnetlinnad aitavad peamiselt kaasa piirkondlike kasvukeskuste rajamisele; rõhutab siiski, et teisejärgulise tähtsusega linnadel on regionaalarengus äärmiselt oluline roll, ja kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles rakendama strateegiaid nende linnade ühtlustatud arendamiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on seisukohal, et kohalikud omavalitsused peaksid edendama nn avatud innovatsiooni algatusi, kasutades teadmisi innovatsiooniprotsessi kiirendamiseks ning koos asjaomaste partnerite ja sidusrühmadega koostööpõhise lähenemise arendamiseks, et luua piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab sinise majanduse potentsiaali pöörata ümber negatiivne demograafiline trend ELi väikesaartel ja äärepoolsetes merepiirkondades; rõhutab, et sinise majanduse meetmete nõuetekohane rakendamine, kui seda jälgitakse tähelepanelikult, et leevendada negatiivseid keskkonnaalaseid välismõjusid ja suurendada sotsiaal-majanduslikku kasu kogu väärtusahelale, sealhulgas väikeettevõtjatele, sisemaaterritooriumidele ja kohalikele kodanikele, võib aidata võidelda rahvastikukao vastu Lõuna-Euroopas ning aidata jaotada rannikulinnadest saadavat tulu maaküladele, suurendada sotsiaalset kaasatust ja saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke; |
| --- | --- |

52.

| 53. | soovitab mõelda vajaduse korral ümber liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemid, muu hulgas arendades haridusteid selliste elukutsete omandamiseks, mis võimaldavad teha kaugtööd, ühendades seda meetmetega väljarändepiirkondadest pideva ajude äravoolu vältimiseks; nõuab kindlalt kohalike ja piirkondlike eeliste kasutamist ning majandus- ja sotsiaalrajatiste ning vajadustele kohandatud lahenduste arendamist mitte ainult ajude äravoolu vältimiseks, vaid ka selle nähtuse ümberpööramiseks; on arvamusel, et kutseharidus ja -õpe, sealhulgas tööjõu liikuvus, võib olla tõhus viis, et jagada oskusi ja töökogemusi, parandada töötajate oskusi ja suurendada nende vastupanuvõimet tööturu kiirele dünaamikale, aidates nii vältida ajude äravoolu; ergutab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hõlbustama juurdepääsu duaalõppele, et parandada üleminekut hariduse omandamiselt tööellu; on lisaks seisukohal, et tuleks edendada üleeuroopalisi disporaa strateegiaid, mille eesmärk on soodustada atraktiivsemasse piirkonda lahkunud inimeste tagasipöördumist, keskendudes põllumajanduse ja maamajanduse valdkonna üliõpilastele, keda tuleks motiveerida pärast ülikooli lõpetamist oma piirkonda tagasi pöörduma, et aidata suurendada väljarändepiirkondade majanduslikku elujõulisust; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub komisjonil tagada, et maapiirkondade pikaajalise visiooni algatus hõlmaks praktilisi lahendusi ja toetusvahendeid äärealade ja demograafiliste muutustega tegelemiseks; on arvamusel, et sellest maapiirkondade pikaajalisest visioonist peaks arenema tõeline Euroopa maaelu tegevuskava, millel on tõelised ja konkreetsed eesmärgid ning millesse on kaasatud kõik asjaomased piirkondlikud ja kohalikud osalejad nii selle ülesehituses kui ka rakendamisel; on lisaks veendunud, et see peaks sisaldama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegiat koos mõju hindamise vahenditega; palub, et komisjon teeks kokkuleppel liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ettepaneku ELi demograafia alase uue kokkuleppe kui mitmetasandilise poliitilise lähenemise kohta, millest saaks alguse demograafiliste trendide Euroopa strateegia; on seisukohal, et demograafilisi küsimusi, sealhulgas rahvastikukadu ja vananemist, tuleks käsitleda Euroopa tuleviku konverentsil; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele parlamentidele. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 53.

(2)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 10.

(3)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 9.

(4)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 566.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrus (EL) nr 492/2011, töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires EMPs kohaldatav tekst (ELT L 141, 27.5.2011, lk 1).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

(7)  Ares(2020)3866098.

(8)  Ares(2020)6799640.

(9)  https://ec.europa.eu/info/files/report-impact-demographic-change-reader-friendly-version-0_en

(10)  Allikad: INSEE (Prantsusmaa riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut), ÜRO.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/137

---

P9_TA(2021)0249

ELi õigusnormide mõju töötajate ja teenuste vabale liikumisele: ELi sisese tööjõu liikuvus kui vahend, mis aitab tööjõuturu vajadusi ja oskusi vastavusse viia

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi õigusnormide mõju kohta töötajate ja teenuste vabale liikumisele ning ELi-sisese tööjõu liikuvuse kui vahendi kohta, mis aitab tööjõuturu vajadusi ja oskusi vastavusse viia (2020/2007(INI))

(2022/C 15/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu (ELi) toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu (ELi) lepingu artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu (ELi) lepingu artiklit 5,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 45, 56, 153, 154 ja 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 45, 56, 153, 154 ja 174,

| — | võttes arvesse 2017. aasta novembris Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta novembris Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kehtestatud peamisi töönorme ning ILO konventsioone ja soovitusi tööhalduse ja tööinspektsiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kehtestatud peamisi töönorme ning ILO konventsioone ja soovitusi tööhalduse ja tööinspektsiooni kohta,

| — | võttes arvesse liidu ulatuslikku töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna õigustikku, eriti nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (1) ning selle üksikdirektiive ja seotud direktiive, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu ulatuslikku töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna õigustikku, eriti nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (1) ning selle üksikdirektiive ja seotud direktiive,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldusi, mis käsitlevad ümberõpet ja täiendusõpet kui kestlikkuse ja tööalase konkurentsivõime suurendamise alust majanduse elavdamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldusi, mis käsitlevad ümberõpet ja täiendusõpet kui kestlikkuse ja tööalase konkurentsivõime suurendamise alust majanduse elavdamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise kontekstis,

| — | võttes arvesse poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) – „Liit, mis seab kõrgemad sihid: Minu tegevuskava Euroopa jaoks“, mille esitas Euroopa Komisjoni presidendi kandidaat Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) – „Liit, mis seab kõrgemad sihid: Minu tegevuskava Euroopa jaoks“, mille esitas Euroopa Komisjoni presidendi kandidaat Ursula von der Leyen,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet, muudetakse määrusi (EÜ) nr 883/2004, (EL) nr 492/2011 ja (EL) 2016/589 ning tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2016/344 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet, muudetakse määrusi (EÜ) nr 883/2004, (EL) nr 492/2011 ja (EL) 2016/589 ning tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2016/344 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. veebruari 2018. aasta rakendusotsust (EL) 2018/170 ühiste üksikasjalike spetsifikatsioonide kohta andmete kogumiseks ja analüüsimiseks, et jälgida ja hinnata EURESe võrgustiku toimimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. veebruari 2018. aasta rakendusotsust (EL) 2018/170 ühiste üksikasjalike spetsifikatsioonide kohta andmete kogumiseks ja analüüsimiseks, et jälgida ja hinnata EURESe võrgustiku toimimist,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2019. aasta aruannet EURESe tegevuse kohta ajavahemikus jaanuar 2016 – juuni 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2019. aasta aruannet EURESe tegevuse kohta ajavahemikus jaanuar 2016 – juuni 2018,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/54/EL meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise raames töötajatele antud õiguste kasutamist (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/54/EL meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise raames töötajatele antud õiguste kasutamist (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (15) ning mida on muudetud nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiiviga 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (15) ning mida on muudetud nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiiviga 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/957, millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/957, millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd („IMI määrus“) (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd („IMI määrus“) (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (20),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuli 2019. aasta otsust (EL) 2019/1181 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuli 2019. aasta otsust (EL) 2019/1181 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (21),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta otsust (EL) 2016/344 deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta otsust (EL) 2016/344 deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (22),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitust, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitust, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (23),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (24),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (26),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2020. aasta arvamust teemal „Euroopa taastekava ja mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2020. aasta arvamust teemal „Euroopa taastekava ja mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2020. aasta arvamust teemal „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2020. aasta arvamust teemal „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Horvaatia taotlusel),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust teemal „Ajude äravool ELis: probleemi käsitlemine kõigil tasandeil“ (C 141/34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust teemal „Ajude äravool ELis: probleemi käsitlemine kõigil tasandeil“ (C 141/34),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2020)0121) ja (SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2020)0121) ja (SWD(2020)0122),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (COM(2020)0014),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2019. aasta teatist „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“ (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2019. aasta teatist „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“ (COM(2019)0650),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava“ (COM(2016)0381),

| — | võttes arvesse 17. detsembri 2019. aasta ettepanekut võtta vastu komisjoni ja nõukogu ühine tööhõivearuanne, mis on lisatud teatisele 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. detsembri 2019. aasta ettepanekut võtta vastu komisjoni ja nõukogu ühine tööhõivearuanne, mis on lisatud teatisele 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd („IMI määrus“), kohaldamise ja rakendamise kohta (COM(2019)0426), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd („IMI määrus“), kohaldamise ja rakendamise kohta (COM(2019)0426),

| — | võttes arvesse komisjoni 2019. aasta aruannet ELi-sisese tööjõu liikuvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2019. aasta aruannet ELi-sisese tööjõu liikuvuse kohta,

| — | võttes arvesse Cedefopi aruannet „Skills forecast: trends and challenges to 2030“ (Oskuste prognoosi suundumused ja probleemid 2030. aastani), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cedefopi aruannet „Skills forecast: trends and challenges to 2030“ (Oskuste prognoosi suundumused ja probleemid 2030. aastani),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 2010. aasta aruannet „Posted workers in the European Union“ (Lähetatud töötajad Euroopa Liidus) (27) ja riiklikke aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 2010. aasta aruannet „Posted workers in the European Union“ (Lähetatud töötajad Euroopa Liidus) (27) ja riiklikke aruandeid,

| — | võttes arvesse komisjoni 2020. aasta kevadist majandusprognoosi, mis avaldati 6. mail 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2020. aasta kevadist majandusprognoosi, mis avaldati 6. mail 2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 24. aprilli 2020. aasta suuniseid „COVID-19: tagasi tööle. Töökohtade ümberkorraldamine ja töötajate kaitse“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 24. aprilli 2020. aasta suuniseid „COVID-19: tagasi tööle. Töökohtade ümberkorraldamine ja töötajate kaitse“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2015. aasta uuringut „EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law“ (ELi sotsiaal- ja tööõigused ning siseturgu käsitlevad ELi õigusaktid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2015. aasta uuringut „EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law“ (ELi sotsiaal- ja tööõigused ning siseturgu käsitlevad ELi õigusaktid),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2020. aasta suuniseid hooajatöötajate kohta ELis COVID-19 puhangu kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2020. aasta suuniseid hooajatöötajate kohta ELis COVID-19 puhangu kontekstis,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. oktoobri 2020. aasta järeldusi hooajatöötajate ja teiste liikuvate töötajate töö- ja elutingimuste parandamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. oktoobri 2020. aasta järeldusi hooajatöötajate ja teiste liikuvate töötajate töö- ja elutingimuste parandamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta soovitust, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta soovitust, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel,

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta uuringut „Study on wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors“ (Palgakujundussüsteemid ja lähetatud töötajatele kohaldatavad töötasu miinimummäärad kooskõlas direktiiviga 96/71/EÜ valitud liikmesriikides ja sektorites), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta uuringut „Study on wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors“ (Palgakujundussüsteemid ja lähetatud töötajatele kohaldatavad töötasu miinimummäärad kooskõlas direktiiviga 96/71/EÜ valitud liikmesriikides ja sektorites),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2020. aasta suuniseid COVID-19 puhangu ajal töötajate vaba liikumise õiguse kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2020. aasta suuniseid COVID-19 puhangu ajal töötajate vaba liikumise õiguse kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2020. aasta teatist „Etapiviisiline ja kooskõlastatud tegevus liikumisvabaduse taastamiseks ja sisepiiridel tehtava kontrolli kaotamiseks – COVID-19“ (2020/C 169/03), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2020. aasta teatist „Etapiviisiline ja kooskõlastatud tegevus liikumisvabaduse taastamiseks ja sisepiiridel tehtava kontrolli kaotamiseks – COVID-19“ (2020/C 169/03),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 2015. aasta uuringut „Social dimension of intra-EU mobility: Impact on public services“ (ELi-sisese liikuvuse sotsiaalne mõõde: mõju avalikele teenustele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 2015. aasta uuringut „Social dimension of intra-EU mobility: Impact on public services“ (ELi-sisese liikuvuse sotsiaalne mõõde: mõju avalikele teenustele),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0066/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0066/2021),

| A. | arvestades, et mittediskrimineerimine on aluslepingutes sätestatud aluspõhimõte; arvestades, et töötajate vaba liikumine on liidu üks aluspõhimõtteid; arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 45 lõikes 2 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttega on ette nähtud, et töötajate liikumisvabadus nõuab igasuguse kodakondsusel põhineva liikmesriikide töötajate diskrimineerimise kaotamist nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mittediskrimineerimine on aluslepingutes sätestatud aluspõhimõte; arvestades, et töötajate vaba liikumine on liidu üks aluspõhimõtteid; arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 45 lõikes 2 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttega on ette nähtud, et töötajate liikumisvabadus nõuab igasuguse kodakondsusel põhineva liikmesriikide töötajate diskrimineerimise kaotamist nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul;

| B. | arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõike 3 kohaselt „edendab liit sotsiaalset õiglust ja kaitset“; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 9 on ette nähtud, et „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid“; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõike 3 kohaselt „edendab liit sotsiaalset õiglust ja kaitset“; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 9 on ette nähtud, et „oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid“;

| C. | arvestades, et töötajate vaba liikumine, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus on siseturu aluspõhimõtted; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et töötajate vaba liikumine, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus on siseturu aluspõhimõtted;

| D. | arvestades, et töötajate ja teenuste vaba liikumine peaks toimuma kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega; arvestades, et liidu võetud kohustus järgida ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärke, Euroopa rohelist kokkulepet ja soolise võrdõiguslikkuse strateegiat, sealhulgas kaitsta ja edendada õiglast töötasu, soolist võrdõiguslikkust ning inimväärseid töö- ja tööhõivetingimusi, tuleb integreerida kogu siseturupoliitikasse, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse sotsiaalseid ja keskkonnakaalutlusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et töötajate ja teenuste vaba liikumine peaks toimuma kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega; arvestades, et liidu võetud kohustus järgida ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärke, Euroopa rohelist kokkulepet ja soolise võrdõiguslikkuse strateegiat, sealhulgas kaitsta ja edendada õiglast töötasu, soolist võrdõiguslikkust ning inimväärseid töö- ja tööhõivetingimusi, tuleb integreerida kogu siseturupoliitikasse, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse sotsiaalseid ja keskkonnakaalutlusi;

| E. | arvestades, et töötajate, sealhulgas hooajatöötajate vaba liikumine on väga oluline Euroopa integratsiooni seisukohast; arvestades, et sellest võib olla vastastikku kasu nii lähetavatele kui ka vastuvõtvatele liikmesriikidele ning see toetab majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke; arvestades, et liit ja liikmesriigid peavad täielikult ära kasutama ELi-sisese liikuvuse potentsiaali, tagades seejuures tõhusalt töötajate liikuvuse suhtes kohaldatavate õigusnormide järgimise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et töötajate, sealhulgas hooajatöötajate vaba liikumine on väga oluline Euroopa integratsiooni seisukohast; arvestades, et sellest võib olla vastastikku kasu nii lähetavatele kui ka vastuvõtvatele liikmesriikidele ning see toetab majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke; arvestades, et liit ja liikmesriigid peavad täielikult ära kasutama ELi-sisese liikuvuse potentsiaali, tagades seejuures tõhusalt töötajate liikuvuse suhtes kohaldatavate õigusnormide järgimise;

| F. | arvestades, et töötajate ja teenuste vaba liikumine toetab liidus majanduskasvu ja ühtekuuluvust ning loob töövõimalusi; arvestades, et ühtne turg saab olla kestlik ja suurendada heaolu ainult juhul, kui see põhineb õiglastel ja ühistel reeglitel ning võrdse kohtlemise põhimõttel, eriti töötajate ja teenuste vaba liikumise valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et töötajate ja teenuste vaba liikumine toetab liidus majanduskasvu ja ühtekuuluvust ning loob töövõimalusi; arvestades, et ühtne turg saab olla kestlik ja suurendada heaolu ainult juhul, kui see põhineb õiglastel ja ühistel reeglitel ning võrdse kohtlemise põhimõttel, eriti töötajate ja teenuste vaba liikumise valdkonnas;

| G. | arvestades, et liit peaks jätkuvalt täitma põhirolli heade tavade vahetamise soodustamisel kõigil valitsemistasanditel ning koostöös sotsiaalpartneritega suuniste ja soovituste väljatöötamisel inimväärsete töö- ja tööhõivetingimuste tagamise kohta kõigile, kaasa arvatud haavatavatele töötajatele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liit peaks jätkuvalt täitma põhirolli heade tavade vahetamise soodustamisel kõigil valitsemistasanditel ning koostöös sotsiaalpartneritega suuniste ja soovituste väljatöötamisel inimväärsete töö- ja tööhõivetingimuste tagamise kohta kõigile, kaasa arvatud haavatavatele töötajatele;

| H. | arvestades, et teenuste vaba liikumise sotsiaalsed tagajärjed võivad päritolupiirkondi ja liikuvaid töötajaid vastuvõtvaid piirkondi mõjutada positiivselt ja/või negatiivselt; arvestades, et tööjõupuudus ja ajude äravoolu määr, mis on tingitud praegusest majanduslikust ja sotsiaalsest tasakaalustamatusest liidu piirkondade vahel, eriti pärast finantskriisi, on mõnes liikmesriigis jõudnud kriitilisele tasemele, mis toob kaasa uusi probleeme, nagu demograafiline tasakaalustamatus, hooldusteenuste ja meditsiinitöötajate puudus ning suurem üldine ebavõrdsus piirkondade vahel; arvestades, et sellised ilmingud mõjutavad eelkõige maapiirkondi ja äärealasid; arvestades, et vaja on kestlikku tööstuspoliitikat ja tugevat ühtekuuluvuspoliitikat kvaliteetsete töökohtade säilitamiseks ja loomiseks muutuvates sektorites ja piirkondades, et hoida ära ajude äravoolu ja mittevabatahtlikku liikuvust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teenuste vaba liikumise sotsiaalsed tagajärjed võivad päritolupiirkondi ja liikuvaid töötajaid vastuvõtvaid piirkondi mõjutada positiivselt ja/või negatiivselt; arvestades, et tööjõupuudus ja ajude äravoolu määr, mis on tingitud praegusest majanduslikust ja sotsiaalsest tasakaalustamatusest liidu piirkondade vahel, eriti pärast finantskriisi, on mõnes liikmesriigis jõudnud kriitilisele tasemele, mis toob kaasa uusi probleeme, nagu demograafiline tasakaalustamatus, hooldusteenuste ja meditsiinitöötajate puudus ning suurem üldine ebavõrdsus piirkondade vahel; arvestades, et sellised ilmingud mõjutavad eelkõige maapiirkondi ja äärealasid; arvestades, et vaja on kestlikku tööstuspoliitikat ja tugevat ühtekuuluvuspoliitikat kvaliteetsete töökohtade säilitamiseks ja loomiseks muutuvates sektorites ja piirkondades, et hoida ära ajude äravoolu ja mittevabatahtlikku liikuvust;

| I. | arvestades, et tööjõukulude konkurents kahjustab liikmesriikidevahelist ühtekuuluvust; arvestades, et kooskõlastatud liidu lähenemisviis on vajalik, et vältida ebaausat tööjõukulude konkurentsi ja suurendada kõigi jaoks ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; arvestades, et tõhusad õigusaktid ja kollektiivlepingud on hädavajalikud, et tagada inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused, kvaliteetsed teenused ja aus konkurents; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tööjõukulude konkurents kahjustab liikmesriikidevahelist ühtekuuluvust; arvestades, et kooskõlastatud liidu lähenemisviis on vajalik, et vältida ebaausat tööjõukulude konkurentsi ja suurendada kõigi jaoks ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; arvestades, et tõhusad õigusaktid ja kollektiivlepingud on hädavajalikud, et tagada inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused, kvaliteetsed teenused ja aus konkurents;

| J. | arvestades, et piiriülesed töötajad toovad teatud piirkondadele sotsiaalset ja majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et piiriülesed töötajad toovad teatud piirkondadele sotsiaalset ja majanduslikku kasu;

| K. | arvestades, et selleks, et kaitsta liikuvate töötajate õigusi, suurendada vastavust kohaldatavatele õigusnormidele ja edendada võrdseid võimalusi ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, on oluline parandada, ühtlustada ja kooskõlastada tööjõu liikuvust käsitlevate liidu õigusnormide piiriülest jõustamist ja võidelda kuritarvituste, sealhulgas deklareerimata töö vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selleks, et kaitsta liikuvate töötajate õigusi, suurendada vastavust kohaldatavatele õigusnormidele ja edendada võrdseid võimalusi ning ausat konkurentsi kõigi ettevõtjate vahel, on oluline parandada, ühtlustada ja kooskõlastada tööjõu liikuvust käsitlevate liidu õigusnormide piiriülest jõustamist ja võidelda kuritarvituste, sealhulgas deklareerimata töö vastu;

| L. | arvestades, et liidus on enamik töötajaid mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (MVKEd) palgal; arvestades, et MVKEd ja füüsilisest isikust ettevõtjad on liidu õigusaktide rikkumiste suhtes kõige haavatavamad; arvestades, et vastuolulised siseriiklikud õigusaktid, tarbetu halduskoormus ja ebaaus konkurents on MVKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja heausksete ettevõtjate jaoks siseturul peamine raskuste allikas; arvestades, et MVKEdele ja idufirmadele suunatud algatused peaksid aitama ettevõtetel kehtivaid eeskirju järgida ja ei tohiks tuua kaasa tarbetut halduskoormust, topeltstandardeid ega madalamaid töötajate kaitse standardeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liidus on enamik töötajaid mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (MVKEd) palgal; arvestades, et MVKEd ja füüsilisest isikust ettevõtjad on liidu õigusaktide rikkumiste suhtes kõige haavatavamad; arvestades, et vastuolulised siseriiklikud õigusaktid, tarbetu halduskoormus ja ebaaus konkurents on MVKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja heausksete ettevõtjate jaoks siseturul peamine raskuste allikas; arvestades, et MVKEdele ja idufirmadele suunatud algatused peaksid aitama ettevõtetel kehtivaid eeskirju järgida ja ei tohiks tuua kaasa tarbetut halduskoormust, topeltstandardeid ega madalamaid töötajate kaitse standardeid;

| M. | arvestades, et digiüleminek annab enneolematu võimaluse hõlbustada liikuvust ja aitab samal ajal kontrollida tööjõu liikuvust käsitlevate liidu õigusnormide ranget järgimist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et digiüleminek annab enneolematu võimaluse hõlbustada liikuvust ja aitab samal ajal kontrollida tööjõu liikuvust käsitlevate liidu õigusnormide ranget järgimist;

| N. | arvestades, et Euroopa Tööjõuamet (ELA) asutati selleks, et aidata edendada õiglust ja usaldust siseturul, töötajate vaba liikumist, töötajate lähetamist ja suure liikuvusega teenuseid ning kontrollida töötajate liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate liidu õigusnormide täitmist, samuti tõhustada parimate tavade vahetust ning koostööd liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite vahel õiglase töötajate liikuvuse tagamisel ja deklareerimata töö vastu võitlemisel; arvestades, et õiglase palga, soolise võrdõiguslikkuse ning inimväärsete töö- ja tööhõivetingimuste edendamisel on tähtis osa hästi toimiva, õiglase ja kestliku siseturu loomisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Tööjõuamet (ELA) asutati selleks, et aidata edendada õiglust ja usaldust siseturul, töötajate vaba liikumist, töötajate lähetamist ja suure liikuvusega teenuseid ning kontrollida töötajate liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate liidu õigusnormide täitmist, samuti tõhustada parimate tavade vahetust ning koostööd liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite vahel õiglase töötajate liikuvuse tagamisel ja deklareerimata töö vastu võitlemisel; arvestades, et õiglase palga, soolise võrdõiguslikkuse ning inimväärsete töö- ja tööhõivetingimuste edendamisel on tähtis osa hästi toimiva, õiglase ja kestliku siseturu loomisel;

| O. | arvestades, et ELA on äsja loodud asutus, mis peaks täielikult toimima 2024. aastaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELA on äsja loodud asutus, mis peaks täielikult toimima 2024. aastaks;

| P. | arvestades, et töötajate lähetamine, renditöö ja hooajatöö on oma olemuselt ja õigusliku määratluse järgi ajutised; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et töötajate lähetamine, renditöö ja hooajatöö on oma olemuselt ja õigusliku määratluse järgi ajutised;

| Q. | arvestades, et töötajate ebapiisav õiguskaitse ja puudulik juurdepääs sotsiaalkindlustussüsteemidele tuleneb sageli ebatüüpilise töö kuritarvituslikest vormidest, kunstlikest skeemidest, nagu fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, tasustamata ja/või ainult vähetasustatud nõudetöö, nn nulltunnilepingud, tähtajaliste lepingute ja praktika kuritarvituslik kasutamine tavapäraste töölepingute asemel, sealhulgas avalikus sektoris, ning varifirmade kasutamine; arvestades, et seetõttu tuleks nende probleemidega tegeleda; arvestades, et erinevate alltöövõtu kokkulepete üha sagedasem kasutamine võib samuti tuua kaasa kuritarvitamise, mis muudab vajalikuks vastumeetmete võtmise; arvestades, et ELi-sisene tööjõu liikuvus, mis põhineb otseselt ELi toimimise lepingu artiklil 45, võib loomulikult soodustada pikaajalise tööjõuvajaduse rahuldamist tavapäraste tööhõivevormide abil, mis on liidu kodanikele avatud ilma kodakondsuse alusel diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et töötajate ebapiisav õiguskaitse ja puudulik juurdepääs sotsiaalkindlustussüsteemidele tuleneb sageli ebatüüpilise töö kuritarvituslikest vormidest, kunstlikest skeemidest, nagu fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, tasustamata ja/või ainult vähetasustatud nõudetöö, nn nulltunnilepingud, tähtajaliste lepingute ja praktika kuritarvituslik kasutamine tavapäraste töölepingute asemel, sealhulgas avalikus sektoris, ning varifirmade kasutamine; arvestades, et seetõttu tuleks nende probleemidega tegeleda; arvestades, et erinevate alltöövõtu kokkulepete üha sagedasem kasutamine võib samuti tuua kaasa kuritarvitamise, mis muudab vajalikuks vastumeetmete võtmise; arvestades, et ELi-sisene tööjõu liikuvus, mis põhineb otseselt ELi toimimise lepingu artiklil 45, võib loomulikult soodustada pikaajalise tööjõuvajaduse rahuldamist tavapäraste tööhõivevormide abil, mis on liidu kodanikele avatud ilma kodakondsuse alusel diskrimineerimiseta;

| R. | arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on üks liidu peamisi põhimõtteid; arvestades, et sellest hoolimata on elamis- ja töötingimused liidus endiselt väga erinevad; arvestades, et kõrgemad palgad ja kõrgem SKP, tugev sotsiaalkindlustus, hõlpsam juurdepääs tööturule ning kõrgem tööhõive määr kuuluvad ELi-sisese liikuvuse kõige tähtsamate tõmbetegurite hulka (28); arvestades, et teisest küljest on ELi-sisese liikuvuse tõuketegurid vaesus, sotsiaalne tõrjutus, halvad elamis- ja töötingimused ning sotsiaalabi puudumine; arvestades, et püsiv tööjõupuudus mõne liikmesriigi mõnes kriitilise tähtsusega sektoris on suurel määral seletatav ka halbade töötingimuste ja madala palgatasemega; arvestades, et selle puuduse kõrvaldamiseks tuleks töötingimusi nendes sektorites parandada, eelkõige sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu, ning mitte jätta halbade tingimustega tööd võõrtöötajatele ja liikuvatele töötajatele, sealhulgas piiriülestele ja piirialatöötajatele ja/või deklareerimata töötajatele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on üks liidu peamisi põhimõtteid; arvestades, et sellest hoolimata on elamis- ja töötingimused liidus endiselt väga erinevad; arvestades, et kõrgemad palgad ja kõrgem SKP, tugev sotsiaalkindlustus, hõlpsam juurdepääs tööturule ning kõrgem tööhõive määr kuuluvad ELi-sisese liikuvuse kõige tähtsamate tõmbetegurite hulka (28); arvestades, et teisest küljest on ELi-sisese liikuvuse tõuketegurid vaesus, sotsiaalne tõrjutus, halvad elamis- ja töötingimused ning sotsiaalabi puudumine; arvestades, et püsiv tööjõupuudus mõne liikmesriigi mõnes kriitilise tähtsusega sektoris on suurel määral seletatav ka halbade töötingimuste ja madala palgatasemega; arvestades, et selle puuduse kõrvaldamiseks tuleks töötingimusi nendes sektorites parandada, eelkõige sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu, ning mitte jätta halbade tingimustega tööd võõrtöötajatele ja liikuvatele töötajatele, sealhulgas piiriülestele ja piirialatöötajatele ja/või deklareerimata töötajatele;

| S. | arvestades, et otsus kasutada liikumisvabaduse õigust peaks olema alati vabatahtlik, mitte pealesunnitud elukohaliikmesriigis puuduvate võimaluste tõttu; arvestades, et õiglane liikuvus, mis põhineb tugevatel sotsiaal- ja tööõigustel, on kestliku Euroopa integratsiooni, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õiglase ülemineku eeltingimus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et otsus kasutada liikumisvabaduse õigust peaks olema alati vabatahtlik, mitte pealesunnitud elukohaliikmesriigis puuduvate võimaluste tõttu; arvestades, et õiglane liikuvus, mis põhineb tugevatel sotsiaal- ja tööõigustel, on kestliku Euroopa integratsiooni, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õiglase ülemineku eeltingimus;

| T. | arvestades, et sellised kuritarvitused nagu sotsiaalne ja keskkonnaalane dumping nõrgendavad üldsuse toetust liidule ja Euroopa edasisele integratsioonile, kahjustavad siseturu toimimist ja ettevõtjate, eriti MVKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate konkurentsivõimet ning töötajate õigusi; arvestades, et seetõttu tuleb tugevdada järelevalvet kohaldatavate õigusaktide järgimise üle; arvestades, et põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“ tuleb liidu tasandil seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel nõuetekohaselt arvesse võtta; arvestades, et vastuolulised sätted siseriiklikes õigusaktides tekitavad takistusi MVKEdele ja neid tuleks vältida; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sellised kuritarvitused nagu sotsiaalne ja keskkonnaalane dumping nõrgendavad üldsuse toetust liidule ja Euroopa edasisele integratsioonile, kahjustavad siseturu toimimist ja ettevõtjate, eriti MVKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate konkurentsivõimet ning töötajate õigusi; arvestades, et seetõttu tuleb tugevdada järelevalvet kohaldatavate õigusaktide järgimise üle; arvestades, et põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“ tuleb liidu tasandil seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel nõuetekohaselt arvesse võtta; arvestades, et vastuolulised sätted siseriiklikes õigusaktides tekitavad takistusi MVKEdele ja neid tuleks vältida;

| U. | arvestades, et võrdse kohtlemise põhimõte on sotsiaalse turumajanduse ja ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise eeltingimus, mis nõuab sihtriigi kohaldatavate õigusaktide ja kollektiivlepingute järgimist, nii et tagatakse võrdsed võimalused kohalike ja liikuvate töötajate ning kohalike ja välismaiste teenuseosutajate vahel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et võrdse kohtlemise põhimõte on sotsiaalse turumajanduse ja ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise eeltingimus, mis nõuab sihtriigi kohaldatavate õigusaktide ja kollektiivlepingute järgimist, nii et tagatakse võrdsed võimalused kohalike ja liikuvate töötajate ning kohalike ja välismaiste teenuseosutajate vahel;

| V. | arvestades, et üle 8 % liikuvatest töötajatest töötab tervishoiu- ja sotsiaaltöösektoris, üle 7 % transporditeenuste sektoris ning üle 10 % majutus- ja toitlustusvaldkonnas; arvestades, et liikuvad ja hooajatöötajad on liikmesriikide jaoks sageli hädavajalikud, näiteks tervishoiu- ja eakate või puudega inimeste hoolduse valdkonnas või ehitusvaldkonnas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et üle 8 % liikuvatest töötajatest töötab tervishoiu- ja sotsiaaltöösektoris, üle 7 % transporditeenuste sektoris ning üle 10 % majutus- ja toitlustusvaldkonnas; arvestades, et liikuvad ja hooajatöötajad on liikmesriikide jaoks sageli hädavajalikud, näiteks tervishoiu- ja eakate või puudega inimeste hoolduse valdkonnas või ehitusvaldkonnas;

| W. | arvestades, et Euroopas ei vasta vähemalt 80 miljoni töötaja kvalifikatsioon tööturu vajadustele ja rohkem kui viis kümnest raskesti täidetavast ametikohast nõuavad kõrget kvalifikatsiooni (29); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopas ei vasta vähemalt 80 miljoni töötaja kvalifikatsioon tööturu vajadustele ja rohkem kui viis kümnest raskesti täidetavast ametikohast nõuavad kõrget kvalifikatsiooni (29);

| X. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on veel kord näidanud, kui olulised on väga liikuvad töötajad, kes liiguvad sageli liidu piires; arvestades, et pandeemia on ka näidanud, et hooaja-, lähetatud, võõr- ja liikuvad töötajad, sealhulgas piiriülesed ja piirialatöötajad, on aidanud tugevalt kaasa liidu majanduse ja liidu rahvusvahelise kaubanduse püsimajäämisele pandeemia ajal; arvestades, et eesliinitöötajatena on nad seda tehes kandnud suurt terviseriski nii enda kui ka oma perekonna jaoks; arvestades, et hooajatöötajatel on olnud tähtis osa paljude Euroopa põllumajandusettevõtete tegevuse jätkumises; arvestades, et samal ajal on väga liikuvad töötajad jätkuvalt ka kõige haavatavamad ja kõige vähem kaitstud; arvestades, et COVID-19 pandeemia esimeses faasis kuulusid need töötajad kõige rohkem kooskõlastamata piirihaldusmeetmetest mõjutatud inimeste hulka; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on veel kord näidanud, kui olulised on väga liikuvad töötajad, kes liiguvad sageli liidu piires; arvestades, et pandeemia on ka näidanud, et hooaja-, lähetatud, võõr- ja liikuvad töötajad, sealhulgas piiriülesed ja piirialatöötajad, on aidanud tugevalt kaasa liidu majanduse ja liidu rahvusvahelise kaubanduse püsimajäämisele pandeemia ajal; arvestades, et eesliinitöötajatena on nad seda tehes kandnud suurt terviseriski nii enda kui ka oma perekonna jaoks; arvestades, et hooajatöötajatel on olnud tähtis osa paljude Euroopa põllumajandusettevõtete tegevuse jätkumises; arvestades, et samal ajal on väga liikuvad töötajad jätkuvalt ka kõige haavatavamad ja kõige vähem kaitstud; arvestades, et COVID-19 pandeemia esimeses faasis kuulusid need töötajad kõige rohkem kooskõlastamata piirihaldusmeetmetest mõjutatud inimeste hulka;

| Y. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal puudus hooaja- ja lähetatud töötajatel sageli esmatasandi tervishoid, korralik majutus, isikukaitsevahendid ja piisav teave; arvestades, et sageli oli neil vastuvõtvate liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemidele (sealhulgas haigushüvitis ja lühiajalise töötuse skeemid) ainult ebapiisav juurdepääs või puudus see üldse; arvestades, et mõnel juhul saadeti nad koguni riigist välja; arvestades, et töötajate liikuvus sõltub suurel määral kättesaadavatest transpordivahenditest ning see mõjutab eriti saartelt ja liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärit töötajaid; arvestades, et piiride sulgemine mõjutas ka piiriüleseid ja piirialatöötajaid, kuna neil oli raskem minna töökohale ja tagasi perekonna juurde ning nende juurdepääs sotsiaal- ja tervishoiuteenustele oli piiratud; arvestades, et mõnel juhul kannatasid liikuvad töötajad diskrimineerimise ning halbade töö- ja elamistingimuste all, mis tõid kaasa COVID-19 infektsiooni puhangud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal puudus hooaja- ja lähetatud töötajatel sageli esmatasandi tervishoid, korralik majutus, isikukaitsevahendid ja piisav teave; arvestades, et sageli oli neil vastuvõtvate liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemidele (sealhulgas haigushüvitis ja lühiajalise töötuse skeemid) ainult ebapiisav juurdepääs või puudus see üldse; arvestades, et mõnel juhul saadeti nad koguni riigist välja; arvestades, et töötajate liikuvus sõltub suurel määral kättesaadavatest transpordivahenditest ning see mõjutab eriti saartelt ja liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärit töötajaid; arvestades, et piiride sulgemine mõjutas ka piiriüleseid ja piirialatöötajaid, kuna neil oli raskem minna töökohale ja tagasi perekonna juurde ning nende juurdepääs sotsiaal- ja tervishoiuteenustele oli piiratud; arvestades, et mõnel juhul kannatasid liikuvad töötajad diskrimineerimise ning halbade töö- ja elamistingimuste all, mis tõid kaasa COVID-19 infektsiooni puhangud;

| Z. | arvestades, et COVID-19 puhang on näidanud, kui rasketes ja sageli taunitavates tingimustes töötavad ja elavad sajad tuhanded hooajatöötajad, kellest valdav enamik on liikuvad töötajad, ja mõned enam kui miljonist lähetatud töötajast ELis, ning on neid tingimusi veelgi raskendanud; arvestades, et nende niigi ebakindlaid tingimusi halvendavad struktuurne diskrimineerimine tööturul ning olemasolevate õigusaktide ja õigusnormide ebapiisav jõustamine; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et COVID-19 puhang on näidanud, kui rasketes ja sageli taunitavates tingimustes töötavad ja elavad sajad tuhanded hooajatöötajad, kellest valdav enamik on liikuvad töötajad, ja mõned enam kui miljonist lähetatud töötajast ELis, ning on neid tingimusi veelgi raskendanud; arvestades, et nende niigi ebakindlaid tingimusi halvendavad struktuurne diskrimineerimine tööturul ning olemasolevate õigusaktide ja õigusnormide ebapiisav jõustamine;

| AA. | arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi esile arvukad struktuursed puudused Euroopa ja liikmesriikide õigusraamistikes; arvestades, et paljud neist puudustest ei olnud seotud üksnes pandeemiaga; arvestades, et neid puudujääke tuleks käsitleda liidu ja liikmesriigi tasandil kiiremas korras, et tagada aus konkurents ja võrdne kohtlemine siseturul; arvestades, et COVID-19 pandeemial on Euroopa tööturgudele olemuslik ja kauakestev mõju; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi esile arvukad struktuursed puudused Euroopa ja liikmesriikide õigusraamistikes; arvestades, et paljud neist puudustest ei olnud seotud üksnes pandeemiaga; arvestades, et neid puudujääke tuleks käsitleda liidu ja liikmesriigi tasandil kiiremas korras, et tagada aus konkurents ja võrdne kohtlemine siseturul; arvestades, et COVID-19 pandeemial on Euroopa tööturgudele olemuslik ja kauakestev mõju;

| AB. | arvestades, et töötajate liikuvus ja eriti töötajate lähetamine ei tohi kaasa tuua ebakindlatel töötingimustel põhinevat konkurentsi ega oma kohustustest kõrvale hoidvaid tööandjaid ega kohaldatavatest siseriiklikest õigusaktidest ja kollektiivlepingutest kõrvalehoidmist vastuvõtvates liikmesriikides, kuna sellised kuritarvitused põhjustavad ainult pingeid liikmesriikide vahel, ebaausat konkurentsi ettevõtjate vahel ja umbusaldust töötajate seas; arvestades, et see kahjulik mõju, sealhulgas ajude äravool ja ebaaus konkurents, võib olla tingitud ka ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise puudumisest; arvestades, et töötajate liikuvuses tuleks näha võimalust, see peaks hõlbustama oskuste ja kutsealaste kogemuste jagamist ning soodustama ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; arvestades, et tööjõu liikuvuse ja töötajate lähetamise õigusnormid ei tohiks tuua kaasa ebaproportsionaalset halduskoormust; arvestades, et lähetamiseeskirju kohaldatakse ka ühest liikmesriigist teise lähetatud kodanike suhtes, kes on ärakasutamise vastu eriti kaitsetud ning vajavad seetõttu riiklike tööinspektsioonide ja ELA erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et töötajate liikuvus ja eriti töötajate lähetamine ei tohi kaasa tuua ebakindlatel töötingimustel põhinevat konkurentsi ega oma kohustustest kõrvale hoidvaid tööandjaid ega kohaldatavatest siseriiklikest õigusaktidest ja kollektiivlepingutest kõrvalehoidmist vastuvõtvates liikmesriikides, kuna sellised kuritarvitused põhjustavad ainult pingeid liikmesriikide vahel, ebaausat konkurentsi ettevõtjate vahel ja umbusaldust töötajate seas; arvestades, et see kahjulik mõju, sealhulgas ajude äravool ja ebaaus konkurents, võib olla tingitud ka ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise puudumisest; arvestades, et töötajate liikuvuses tuleks näha võimalust, see peaks hõlbustama oskuste ja kutsealaste kogemuste jagamist ning soodustama ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; arvestades, et tööjõu liikuvuse ja töötajate lähetamise õigusnormid ei tohiks tuua kaasa ebaproportsionaalset halduskoormust; arvestades, et lähetamiseeskirju kohaldatakse ka ühest liikmesriigist teise lähetatud kodanike suhtes, kes on ärakasutamise vastu eriti kaitsetud ning vajavad seetõttu riiklike tööinspektsioonide ja ELA erilist tähelepanu;

| AC. | arvestades, et oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ja oskuste nappus kujutavad endast liidu tööturu ning haridus- ja koolitussüsteemide jaoks olulisi probleeme; arvestades, et see näitab selget vajadust täiustada haridus- ja kutsõppesüsteeme, et need oleksid tulevikukindlamad ja tulevikku suunatumad, ning samuti täiustada töötajate ümberõppe ja täiendusõppe süsteemi; arvestades siiski, et endiselt puuduvad ametlik statistika ja näitajad oskuste mittevastavuse mõõtmiseks Euroopa tööturgudel; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ja oskuste nappus kujutavad endast liidu tööturu ning haridus- ja koolitussüsteemide jaoks olulisi probleeme; arvestades, et see näitab selget vajadust täiustada haridus- ja kutsõppesüsteeme, et need oleksid tulevikukindlamad ja tulevikku suunatumad, ning samuti täiustada töötajate ümberõppe ja täiendusõppe süsteemi; arvestades siiski, et endiselt puuduvad ametlik statistika ja näitajad oskuste mittevastavuse mõõtmiseks Euroopa tööturgudel;

| AD. | arvestades, et eeldatakse edasist töökohtade polariseerumist ning suureneb töökohtade arv oskuste spektri kõrgemas ja madalamas otsas; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et eeldatakse edasist töökohtade polariseerumist ning suureneb töökohtade arv oskuste spektri kõrgemas ja madalamas otsas;

| AE. | arvestades, et linna- ja maapiirkondade digilõhe ning sotsiaal-majanduslike tegurite mõju digilõhele on jätkuvalt põhiprobleemid, millega tuleb kiiresti tegeleda; arvestades, et tööjõu seas valitseb väga suur digioskuste ja roheliste kutseoskuste puudus, mille vastu tuleks võidelda muu hulgas elukestva õppe abil; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et linna- ja maapiirkondade digilõhe ning sotsiaal-majanduslike tegurite mõju digilõhele on jätkuvalt põhiprobleemid, millega tuleb kiiresti tegeleda; arvestades, et tööjõu seas valitseb väga suur digioskuste ja roheliste kutseoskuste puudus, mille vastu tuleks võidelda muu hulgas elukestva õppe abil;

| AF. | arvestades, et ettevõtjate investeeringud koolitusse ja haridusse ning töö- ja tööhõivetingimustesse on oluline vahend oskustöötajate ligimeelitamiseks; arvestades, et kvalifikatsioonide vastastikusel tunnustamisel ja läbipaistvusel on oluline roll kutsealade lähendamise, teenuste osutamise vabaduse ja töötajate õiglase liikuvuse saavutamisel; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et ettevõtjate investeeringud koolitusse ja haridusse ning töö- ja tööhõivetingimustesse on oluline vahend oskustöötajate ligimeelitamiseks; arvestades, et kvalifikatsioonide vastastikusel tunnustamisel ja läbipaistvusel on oluline roll kutsealade lähendamise, teenuste osutamise vabaduse ja töötajate õiglase liikuvuse saavutamisel;

| AG. | arvestades, et selles kontekstis tuleks kaaluda sellise süsteemi arendamist, millega tunnustatakse mitteametlikult saadud teadmisi ja oskusi, nt mitteametlike hooldajate puhul; arvestades, et see arendamine on liikmesriikide vananevate ühiskondadega seotud praeguste demograafiliste probleemide ja trendide valguses äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et selles kontekstis tuleks kaaluda sellise süsteemi arendamist, millega tunnustatakse mitteametlikult saadud teadmisi ja oskusi, nt mitteametlike hooldajate puhul; arvestades, et see arendamine on liikmesriikide vananevate ühiskondadega seotud praeguste demograafiliste probleemide ja trendide valguses äärmiselt oluline;

| AH. | arvestades, et tõhusad kolmepoolsed kõnelused ja sotsiaaldialoog võivad edukalt täiendada valitsuste ja institutsioonide jõupingutusi ELis praegu valitsevate pingete ja lõhede ületamiseks; arvestades, et sotsiaalpartnerite kaasamine võib parandada poliitika kujundamist, rakendamist ja elluviimist ning seda tuleb veelgi tugevdada kõigil poliitilistel tasanditel; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et tõhusad kolmepoolsed kõnelused ja sotsiaaldialoog võivad edukalt täiendada valitsuste ja institutsioonide jõupingutusi ELis praegu valitsevate pingete ja lõhede ületamiseks; arvestades, et sotsiaalpartnerite kaasamine võib parandada poliitika kujundamist, rakendamist ja elluviimist ning seda tuleb veelgi tugevdada kõigil poliitilistel tasanditel;

| AI. | arvestades, et puudub kogu ELi hõlmav süstemaatiline andmekogumine, mille eesmärk on esitada asjakohaseid andmeid liikuvate töötajate kohta või võimaldada neil kindlaks teha oma sotsiaalkindlustuskatte staatus ja taotleda omandatud õiguste kasutamist; arvestades, et juurdepääs kohaldatavaid reegleid käsitlevale teabele ning tõhus reeglitele vastavus ning nende järelevalve ja täitmise tagamine on õiglase liikuvuse ja süsteemi kuritarvitamise vastase võitluse eeltingimused; arvestades, et digitehnoloogiat, mis võib hõlbustada liikuvate töötajate õigusi kaitsvate õigusaktide järelevalvet ja jõustamist, tuleb seetõttu edendada ja kasutada andmekaitsenormide kohaselt; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et puudub kogu ELi hõlmav süstemaatiline andmekogumine, mille eesmärk on esitada asjakohaseid andmeid liikuvate töötajate kohta või võimaldada neil kindlaks teha oma sotsiaalkindlustuskatte staatus ja taotleda omandatud õiguste kasutamist; arvestades, et juurdepääs kohaldatavaid reegleid käsitlevale teabele ning tõhus reeglitele vastavus ning nende järelevalve ja täitmise tagamine on õiglase liikuvuse ja süsteemi kuritarvitamise vastase võitluse eeltingimused; arvestades, et digitehnoloogiat, mis võib hõlbustada liikuvate töötajate õigusi kaitsvate õigusaktide järelevalvet ja jõustamist, tuleb seetõttu edendada ja kasutada andmekaitsenormide kohaselt;

| 1. | märgib, et teenuste direktiivis lähtutakse sihtriigi põhimõttest, ja on seisukohal, et seda sätet ei tohiks muuta; rõhutab, et teenuste vaba liikumine tuleb saavutada nii, et sellega ei kahjustata töötajate õigusi ega sotsiaalseid õigusi; tuletab meelde, et võrdse kohtlemise ja vaba liikumise põhimõtteid kohaldatakse lisaks teenuseosutajatele samaväärselt ka töötajate suhtes; on seisukohal, et teenuste vaba liikumine ning neid teenuseid osutavate töötajate vaba ja õiglane liikuvus kuuluvad kokku ning siseturule on kasulik, kui järgitakse töötingimusi käsitlevaid eeskirju ning kaitstakse liikuvate töötajate tervist ja ohutust; rõhutab, et Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtete rakendamine miinimumstandardina võib aidata kaasa Euroopa töötajate õiguste edendamisele ja kaitsele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et teenuste vaba liikumisega seotud liidu õigusaktid ei tohi mingil viisil kahjustada liikmesriikides ja liidu tasandil tunnustatud põhiõiguste, sealhulgas streigiõiguse või liikmesriikide töösuhete süsteemidesse kuuluvate muude aktsioonide korraldamise õiguse kasutamist riikliku õiguse ja/või tava kohaselt ega või kahjustada õigust pidada läbirääkimisi ja sõlmida kollektiivlepinguid ja tagada nende täitmine või korraldada kollektiivseid aktsioone riikliku õiguse ja/või tava kohaselt; rõhutab, et kvaliteetsed õigusaktid ja nende tõhus rakendamine on pikaajaline investeering; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et liikuvate töötajate töö- ja elamistingimuste võrdse kohtlemise põhimõttel põhinev kaitse peab hõlmama nii töötajate liikumisvabadust kui ka teenuste osutamise vabadust; on mures püsivate puuduste pärast liikuvate töötajate, sealhulgas piiriüleste ja piirialatöötajate kaitsmisel, mille COVID-19 pandeemia on esile toonud; rõhutab, et töötajaid ei tohi sattuda ebasoodsasse olukorda liikumisvabaduse õiguse kasutamise ega teenuste vaba osutamist käsitlevate liidu õigusnormide tõttu; rõhutab vajadust tegeleda õiguskorra mis tahes puudustega liidu ja riikide tasandil ilma põhjendamatu viivituseta; rõhutab lisaks, et töötajate vaba liikumise ja teenuste vaba liikumisega seoses tuleb järgida kohaldatavaid õigusakte, mis käsitlevad juurdepääsu sotsiaalõigustele ja sotsiaalkaitsele, sealhulgas nende ülekantavust, diplomite, kvalifikatsioonide ja oskuste tunnustamist ning juurdepääsu koolitusele; tuletab meelde, et mis tahes ELi-siseste piiriületuspiirangute puhul, isegi kui need on kehtestatud vastusena raskele rahvatervise kriisile, tuleks arvesse võtta nende mõju liikuvatele töötajatele ja arvestada nende erilist olukorda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on mures selle pärast, et liikmesriigid ei tõlgenda ELi õigust ühtemoodi, näiteks on see nii hiljuti muudetud töötajate lähetamise direktiivi (30) puhul, mis tekitab õiguslikku selgusetust ja bürokraatlikku koormust ettevõtetele, kes osutavaid teenuseid rohkem kui ühes liikmesriigis; kutsub komisjoni üles aitama liikmesriike otseselt kogu ülevõtmisprotsessi käigus, et oleks tagatud Euroopa õiguse ühetaoline tõlgendamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab sellega seoses, et erilist tähelepanu tuleb pöörata Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades elavatele töötajatele ning hõlbustada nende liikumist mandrile ja tagasi ning äärepoolseimate piirkondade endi vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et ainult 4,2 % tööealistest ELi kodanikest elas 2019. aastal oma kodakondsusriigist erinevas ELi riigis (31); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi töötajate ja ettevõtete liikumistakistuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde vajadust tagada töötajate liikumisvabadus, et säilitada teatavate piirkondade tööhõive ja majandus ning säilitada sellised tegevused nagu põllumajandus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles rakendama ja jälgima muudetud töötajate lähetamise direktiivi õigesti ja õigel ajal, et kaitsta lähetatud töötajaid ja nende teenuste osutamise vabadust lähetuste ajal, sätestades kohustuslikud normid töötingimuste ning töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles täiel määral ära kasutama võimalust kohaldada ELis lähetatud töötajate suhtes kõigis kollektiivlepingutes sisalduvaid sätteid palkade ja töötingimuste kohta ning tagama võimalikult suures ulatuses samas kohas võrdse töö eest võrdse tasu maksmine töötajatele ning võrdsed tingimused ettevõtjatele muudetud töötajate lähetamise direktiivi rakendamise raames; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil uurida põhjalikult suundumusi, mis mõjutavad lähetatud kolmandate riikide kodanike töötingimusi; rõhutab, et nende uuringute tulemuste põhjal võivad osutuda vajalikuks poliitikameetmed liidu või riiklikul tasandil; on sügavalt mures selle pärast, et praegu suureneb kolmandate riikide kodanike osakaal sektorites, mida saadab ebakindlate töötingimuste ja kuritarvitusjuhtumite maine; rõhutab, et kolmandate riikide kodanikud on sageli ärakasutamise vastu kaitsetumad ja vajavad seetõttu kaitset; rõhutab, et ärakasutamine hõlmab selliseid kuritarvitusi nagu fiktiivne lähetamine, fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, petturlik alltöövõtt ja petturlikud värbamisasutused ning varifirmad ja deklareerimata töö; rõhutab, et kolmandate riikide kodanikest töötajad võivad ELis töötada töölubadega tingimusel, et kõik riikide ja liidu tööõiguses sätestatud kaitsemeetmed tagavad tõhusalt kaitse ja inimväärsed töötingimused ka kolmandate riikide kodanikele ning see ei too kaasa tööturumoonutusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kolmandate riikide kodanike puhul kohaldatavate õigusaktide ja töötingimusi käsitlevate õigusnormide järgimine, et vältida kuritarvitusi; kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi 2009/52/EÜ kaitsenorme, millega tagatakse juurdepääsetavad ja tõhusad kaebuste esitamise mehhanismid, mis võimaldavad tõhusalt välja nõuda maksmisele kuuluvad palgad ja sotsiaalkindlustusmaksed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde üleeuroopaliste tarneahelate olemust strateegilistes tööstussektorites, mis on liikuvate töötajate ja teenindusettevõtete peamine tööhõive- ja tegevusallikas ning mida mõjutavad tugevalt liikmesriikide poolt pandeemia leviku tõkestamiseks kehtestatud kooskõlastamata meetmed, näiteks erinevad õigusnormid COVID-19 testide ja karantiini kohta; kutsub komisjoni üles pidama töötajatele ohutute tingimuste tagamist sama tähtsaks kui liikumisvabaduse ja kaubavoogude taastamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et ühtlustatud karantiiniperioodide, testimisnõuete ja reisieeskirjade puudumine liidus võib tekitada suuri probleeme paljudele ettevõtjatele ning liikuvatele töötajatele ja nende perekondadele, eelkõige suure liikuvusega sektorites; julgustab liikmesriike kooskõlastama jõupingutusi, et laiendada sotsiaalkindlustuskatet, juurdepääsu haigushüvitisele ja ajutise töötuse skeemidele, et kaitsta ka piirialatöötajaid, piiriüleseid töötajaid ja liikuvaid töötajaid, eriti neid, keda kriis on tabanud ja kes kannatavad seetõttu vaesuse, töötuse, sotsiaalse tõrjutuse ja halbade elamistingimuste all; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et inimeste igapäevaelu seisukohast on hädavajalik, et esmatarbekaupade, näiteks toiduainete, meditsiiniseadmete ja isikukaitsevahendite tarned jätkuksid kogu aeg kogu ELis; palub komisjonil tagada esmatarbekaupade ja oluliste teenuste pidev vaba liikumine siseturul ka selliste kriiside ajal nagu pandeemia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnustaksid strateegiliste tootmistarneahelate, näiteks meditsiiniseadmete ja muu valdkonna liikuvaid töötajaid elutähtsate kutsealade töötajatena ning vaataksid seetõttu kohaldatavad karantiininõuded läbi, kui puuduvad rahvatervise ja ohutuse riskid, mis on tõendatud asjaomase testimisega kooskõlas nõukogu soovitusega, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles uurima kaitse puudujääke, et tagada liikuvatele töötajatele inimväärsed töö- ja elamistingimused ning vältida kuritarvitusi, ning nõuetekohaselt jõustama alltöövõttu käsitlevaid liidu õigusakte; palub komisjonil tagada üldine solidaarvastutus kogu alltöövõtuahelas, et kaitsta töötajate õigusi; rõhutab, et see algatus peaks suurendama läbipaistvust ja peatöövõtjate vastutust alltöövõtuahelates, kuna tagatakse õiguslikult kõigi sotsiaalkindlustusmaksete tasumine ja töötajate õigused ning kutsutakse riiklikke ametiasutusi tungivalt üles kehtestama vajaduse korral tõhusaid hoiatavaid sanktsioone; kutsub komisjoni üles edendama ja liikmesriike tagama ametiühingute juurdepääsu kõikidele töökohtadele, sealhulgas väljaspool töökohariiki asuvatele töökohtadele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite sõltumatuse tugevdamiseks ja edendamiseks ning töötajate organiseerumise soodustamiseks, kuna see aitab saavutada kõrgeid tööhõivestandardeid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil analüüsida töötajate liikuvusega seotud negatiivset arengut, eriti ajude äravoolu teatud sektorites ja piirkondades; rõhutab, et ajude äravoolu vastu võitlemise meetmed peavad käima käsikäes meetmetega, millega edendatakse ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; rõhutab, et COVID-19 pandeemiast hoolimata peaksid liikmesriigid kohalike ja liikuvate töötajate võrdse kohtlemise tagamiseks lubama ja lihtsustama piiride ületamist tööalastel põhjustel, kui vastuvõtjariigis on kutsetegevus asjaomastes sektorites lubatud; palub komisjonil kehtestada selged kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad Euroopa poolaasta ning riigipõhiste soovituste avaldamise raames, et jälgida töötajate vaba liikumist käsitlevate õigusnormide rakendamist ja täitmist; palub komisjonil esitada soovitused liikuvate töötajate õiglaste, võrdsete ja inimväärsete elamis- ja töötingimuse tagamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et Euroopa sotsiaalõiguste samba ning ÜRO kestliku arengu, Euroopa rohelise kokkuleppe ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia eesmärgid peavad kajastuma ka lähenemisviisis ühtsele turule, millega edendatakse kõrgeid sotsiaal- ja keskkonnastandardeid kui tootlikkuse kasvu eeltingimusi; rõhutab, et nende eesmärkide saavutamisel on tähtsal kohal riigihanked; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni tungivalt üles tagama, et ELA hakkaks esmajärjekorras täielikult toimima, et jälgida ja edendada tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist ja jõustamist; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks ja tugevdaks pädevate riiklike asutuste ja sotsiaalpartnerite suutlikkust ja koostööd, et tagada õiglane õigustepõhine liikuvus, piisav teave töötajatele ja tööandjatele nende õiguste ja kohustuste kohta ning töötajate õiguste tõhus piiriülene jõustamine, sealhulgas õiguste ülekantavus, ning et tulemuslikult võidelda sotsiaalkindlustuspettuste ja kuritarvituste vastu; on seisukohal, et ELA peaks keskenduma olemasolevate liidu õigusaktide paremale jõustamisele ja rakendamisele, nii et konkurents ühtsel turul oleks aus ja õiglane; rõhutab, et selleks, et ELA saaks tõhusalt võidelda ebaseaduslike tavade vastu, peaks ta esmajärjekorras arendama reaalajalist andmebaasi, et valideerida välisriikide teenuseosutajatelt saadud teavet; rõhutab, et ELA-l peavad olema ülesannete täitmiseks piisavad ressursid; rõhutab, et EURESe osaline integreerimine ELAsse peaks tugevdama liikumisvabaduse edendamise ja teavitamise seost ning vastavust asjakohasele õigusraamistikule, millega kaitstakse liikuvaid töötajaid ja kodanikke; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles esitama ELi raamsätteid ebaausa tööjõukulude konkurentsiga võitlemiseks, et tagada võrdse kohtlemise põhimõtte ja samas kohas võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise ning võrdsete tööjõukulude põhimõtte täielik järgimine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korduvalt palunud komisjonil võtta tagasi oma ettepanekud Euroopa teenuste e-kaardi ja teenustega seotud teatamise korra läbivaatamise kohta; väljendab heameelt asjaolu üle, et seda tehti lõpuks komisjoni 2021. aasta tööprogrammis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et liikmesriikide vahelise andmevahetuse digitaliseerimine võib hõlbustada töötajate vaba liikumist õiglasel ja võrdsel alusel ning asjaomaste liidu õigusnormide jõustamist; palub komisjonil esitada pärast mõjuhinnangut põhjendamatu viivituseta ettepanek Euroopa digitaalse sotsiaalkindlustusnumbri (ESSN) kohta ja tagada seejuures, et ESSNi puhul kehtivad ranged andmekaitse-normid, mis on vajalik töötajatele ja ettevõtjatele õiguskindluse, õiglase liikuvuse ning töötajate õiguste tõhusa kaitse, ülekantavuse, jälgitavuse ja jõustamise tagamiseks, samuti ausa konkurentsi toetamiseks, tagades ettevõtjatele võrdsed tingimused; on arvamusel, et ESSN peaks täiendama riiklikke sotsiaalkindlustusnumbreid ja sotsiaalkindlustuse alaseid õigusnorme ning hõlbustama sotsiaalkindlustusteabe elektroonilist vahetamist (EESSI) eesmärgiga parandada kooskõlastamist ja teabevahetust pädevate riiklike asutuste vahel; juhib tähelepanu sellele, et EESSI peaks võimaldama kiiresti ja täpselt kontrollida sotsiaalkindlustusstaatust ning andma üksikisikutele ja asutustele kontrollimehhanismi kindlustuskatte ja maksete hõlpsaks kontrollimiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab vajadust tööjõu liikuvuse õigusnormide ja kontrollimenetluste suurema ühtlustamise ja kooskõlastamise, sealhulgas ühiste kontrollstandardite, ühiste kontrollide ja teabevahetuse järele, mis peaks toimuma ELA juhendamisel ja koostöös pädevate riiklike asutustega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõhustaksid parimate tavade vahetamist pädevate riiklike asutuste vahel; nõuab, et ELA-l oleks piiriüleste juhtumite puhul tegelikud tööinspektsiooni volitused koostöös pädevate riiklike asutustega; palub, et ELA täiustaks andmete kogumist ning looks reaalajalised andmebaasid tööjõu liikuvuse kohta analüüsi ja riskihindamise otstarbel ning valmistaks ette teavituskampaaniaid ja sihtkontrolle; tuletab meelde, et ILO soovitab kehtestada võrdlusaluseks 1 tööinspektor 10 000 töötaja kohta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et liidu rahastus ja toetused peaksid soodustama inimväärset tööd, et edendada kestlikku arengut ja sotsiaalset progressi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde sotsiaaldialoogi tähtsust ja julgustab sellega seoses kaasama sotsiaalpartnereid ulatuslikumalt liidu ametitesse, avaliku sektori asutustesse, komiteedesse ja institutsioonidesse, et tagada praktilised algatused ja õigusaktid, milles võetakse arvesse erinevaid Euroopa tööturu mudeleid; rõhutab vajadust tõhustada ELi tasandi kolmepoolset dialoogi teenuste osutamist ja töötajate liikuvust käsitlevate õigusnormide väljatöötamisel ja rakendamisel ning elukutsete, diplomite, oskuste ja kutsekvalifikatsioonide vastastikusel tunnustamisel kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtetega; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi üles tegema sotsiaalpartneritega koostööd, et kujundada ja rakendada töötajate täiendus- ja ümberõppeks vajalikke tugistruktuure, rakendada asjaomast avalikku poliitikat ja tagada kvaliteetsed töökohad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab vajadust asetada töötajate kaitse ja sotsiaalpartnerite osalus liidu selle valdkonna õigusaktide keskmesse, et oleks tagatud demokraatlik toimimine, majanduskasv ning kõrged sotsiaalsed ja keskkonnastandardid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti uue 2020. aasta järgse töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku ning võtaks kohustuse kaotada 2030. aastaks tööga seotud surmajuhtumid; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud tööstressi ning luu- ja lihaskonna vaevusi käsitleva direktiivi kohta ja vaimset heaolu töökohal käsitleva direktiivi kohta ning ELi vaimse tervise strateegia, et kaitsta töökohal kõiki töötajaid; kutsub lisaks komisjoni üles ambitsioonikamalt läbi vaatama kantserogeenide ja mutageenide direktiivi ning lisama tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuudet käsitlevasse direktiivi vähemalt 50 aine piirtasemed; nõuab, et direktiivi lisataks reproduktiivsüsteemi kahjustavad ained; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema vajadusega tagada töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele ohutud ja tervislikud töötingimused, pannes erilist rõhku töötajate vabale liikumisele, ning tagama neile inimväärsed töö- ja elamistingimused, eriti liidu töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku eelseisva läbivaatamise raames; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tegeleksid deklareerimata töö, sealhulgas deklareerimata hooajatöö probleemiga, tõhustades koostööd Euroopa platvormiga deklareerimata töö vastase tegevuse alase koostöö edendamiseks, muu hulgas suurendades töötajate ja tööandjate hulgas teadlikkust nende õigustest ja kohustustest; kutsub liikmesriike üles kehtestama meetmeid ühetaoliselt ja diskrimineerimata; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon ja ELA uuriksid arvukaid tööturule juurdepääsu keelamise juhtumeid, samuti töötingimustega seotud kuritarvitusi ja diskrimineerimist kodakondsuse alusel, mis on COVID-19 kriisi ajal selgelt ilmsiks tulnud; palub ELA-l tagada, et riiklikud sotsiaalpartnerid saavad esitada ELA-le juhtumeid juurdepääsetavate, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate menetluste teel ning nende suhtes võetakse tõhusaid järelmeetmeid kooskõlas määrusega (EL) 2019/1149; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike üles kohaldama kõiki komisjoni soovitusi COVID-19 pandeemiaga seotud meetmete vastuvõtmise, kooskõlastamise ja tühistamise kohta; palub lisaks liikmesriikidel kehtestada liikuvate töötajate, sealhulgas piiriüleste ja piirialatöötajate jaoks ühine tervishoiuprotokoll, võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) suuniseid; rõhutab, et kriisiolukorras võetud mis tahes meetme juhtpõhimõte ja taastumise alus peaks olema kõigi töötajate tervis ja ohutus, põhiõiguste austamine, sealhulgas kohalike ja liikuvate töötajate võrdne kohtlemine, ning samal ajal tuleb tunnistada piiriala-, lähetatud, hooaja-, piiriüleste ja teiste liikuvate töötajate eriti haavatavat olukorda COVID-19 pandeemia ajal ja selle tagajärgede kontekstis; tuletab meelde liikmesriikide põhiseaduslikku õigust minna oma riiklikus demokraatlikus seadusandlusprotsessis Euroopa Liidu direktiividega kehtestatud miinimumtasemetest kaugemale, et saavutada poliitilised eesmärgid, nagu kvaliteetsete avalike teenuste tagamine ning töötajate, tarbijate ja keskkonna kaitse kõrge tase; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toonitab, et liikmesriikide piiride osaline või täielik sulgemine COVID-19 pandeemia ajal on liikumisvabadust rängalt mõjutanud; peab kahetsusväärseks, et piiride kiirustav ja kooskõlastamata järsk sulgemine ning kaasnevate meetmete kehtestamine jätsid sel ajal läbireisil olevad inimesed lõksu ja on rängalt mõjutanud piirialade elanikke, piirates nende võimalust ületada piiri töötamise, teenuste osutamise või tarbimise ning sõprade ja pereliikmete külastamise eesmärgil; rõhutab, et sise- ja välispiiride sulgemine on mõjunud kahjulikult rahvusvahelisele ettevõtlusele ning teadus- ja turismisektorile; rõhutab, et piirikontrolli kehtestamise asemel peaksid liikmesriigid püüdlema selliste meetmete võtmise poole, mis teeksid piiriületuse võimalikuks, kuid kindlustaksid samal ajal maksimaalse ohutuse ja tervisekaitse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunnistab hooldajate tähtsat rolli, eriti pandeemia ajal; palub komisjonil tagada nende liikuvus, et rahuldada erinevate liikmesriikide ja piirkondade vajadused, võttes arvesse demograafilisi probleeme ja võimalikke tulevasi pandeemiaid või tervishoiuprobleeme; palub, et komisjon kehtestaks tihedas koostöös liikmesriikide ja kohalike ametiasutustega seadusandliku tavamenetluse raames kogu liitu hõlmava ühise teaduspõhise protokolli liikumisvabaduse kohta tervisekriisides ja muudes kriisiolukordades ning võtaks sellega seoses hoolikalt arvesse ELA rolli; kutsub liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud ega rakendanud koduabilisi käsitlevat ILO konventsiooni nr 189, üles seda viivitamata ratifitseerima ja rakendama; kutsub liikmesriike üles kehtestama õigusraamistikke, mis lihtsustavad koduabiliste ja hooldajate seaduslikku tööhõivet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et tuleb rohkem kasutada ühtlustamise ja vastastikuse tunnustamise vahendeid kutsediplomite, oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamiseks kogu liidus, vältides liigset bürokraatiat ning hõlbustades kaubandust ja transporti, austades võrdse kohtlemise aluspõhimõtet ning alandamata liikmesriikide haridusstandardeid ja valideerimismehhanisme; palub seetõttu, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid ja täiustaksid olemasolevaid vastastikuse tunnustamise mehhanisme ja tööalase liikuvuse portaale, mis hõlbustavad ja edendavad läbipaistvat liikuvust, näiteks EURESe tööalase liikuvuse portaal, Europassi veebiplatvorm ning oskuste, kompetentside, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator (ESCO); kutsub eelkõige liikmesriike üles sõlmima piiriüleseid partnerlusi, et aidata liikuvaid töötajaid piirialadel; palub liikmesriikidel lihtsustada puudega inimeste vaba liikumist liidus ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid puudestaatuse ühtse Euroopa määratluse vastuvõtmise kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ning puudestaatuse vastastikuse tunnustamise liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et riiklikud normid, tavad ja määrused, mis käsitlevad juurdepääsu teatavatele ametikohtadele ja nendel töötamist ning juurdepääsu teatavatele teenustele ja nende osutamist, mis toimub avaliku huvi ja töötajate ja/või tarbijate kaitse huvides, ei takista ühtse turu süvendamist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub liikmesriikidel tagada koolituste ja ümberõppe kättesaadavus liikuvatele töötajatele, et tegeleda teatud sektorites tööjõupuudusega ning toetada üleminekut digitehnoloogiale ja kliimaneutraalsele majandusele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde liikmesriikide põhiõigust minna Euroopa Liidu direktiividega kehtestatud miinimumtasemetest kaugemale, loomata liigseid ja ebaproportsionaalseid takistusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | võtab murega teadmiseks liikuvate töötajate, eriti piiriüleste ja piirialatöötajate raskendatud ja puuduliku juurdepääsu sotsiaalkaitsesüsteemidele; rõhutab kooskõlastatud tegevuse tähtsust liidu tasandil, kuid tunnustab ja tervitab liikmesriikide vahel sõlmitud edukaid kahepoolseid lepinguid, mille eesmärk on tagada kõigile töötajatele sotsiaalkindlustusõigused, nagu on sätestatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkaitsele juurdepääsu käsitlevas nõukogu soovituses; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama liikuvate töötajate sotsiaalõigusi tervishoiukriisi korral ja muudes kriisiolukordades; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et head töö- ja tööhõivetingimused on ettevõtjatele oskustöötajate ligimeelitamisel konkurentsieelis; rõhutab, kui oluline on, et ettevõtjad investeeriksid formaalsesse ja informaalsesse koolitusse ning elukestvasse õppesse, et toetada õiglast üleminekut digitaal- ja ringmajandusele; rõhutab, et tehisintellekti, robootikat ja seotud tehnoloogiaid kasutavatel ettevõtetel on kohustus pakkuda kõigile asjaomastele töötajatele piisavat ümber- ja täiendusõpet, et nad saaksid õppida kasutama digitaalseid vahendeid ning töötama koostöörobotite ja muude uute tehnoloogiatega ning niimoodi kohaneda tööturu muutuvate vajadustega ja säilitada oma töökoha; rõhutab sellega seoses Euroopa sotsiaalpartnerite digiüleminekut käsitleva raamlepingu tähtsust; tuletab meelde, et selles lepingus kirjeldatakse tööandjate kohustust tagada töötajate ümber- ja täiendusõpe, eriti pidades silmas töökohtade digitaliseerimist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab vajadust digitaliseerida täielikult tööjõu liikuvuse ja töötajate lähetamisega seotud menetlused, et parandada teavitamist ja teabevahetust riigi ametiasutuste vahel ning võimaldada tõhusat jõustamist, muu hulgas tuleks selleks luua töötajate ja tulevaste tööandjate jaoks kohaldatavate liidu õigusnormide teemal ühtne kasutajatugi, mis paikneks nii digitaalselt kui ka füüsiliselt ELAs; kutsub liikmesriike tungivalt üles täielikult toetama avalike teenuste digitaliseerimist, eriti sotsiaalkindlustusasutuste puhul, et lihtsustada Euroopa töötajate liikuvusega seotud toiminguid, tagades samas õiguste ülekantavuse ja liikumisvabadusega seotud kohustuste täitmise; rõhutab vajadust luua paremad statistilised vahendid, millega mõõta oskuste mittevastavust tööturu vajadustele Euroopa tööturgudel ning hinnata tööturgude vajadusi ja nendevahelisi erinevusi; rõhutab EURESe tähtsust ja juhib eriti tähelepanu EURESe tegevuse sidumisele tööturu vajadustega, et rahuldada esmatähtsad valdkondlikud ja oskustega seotud vajadused ning toetada tööotsijaid uue töö leidmisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil hinnata mõistliku aja jooksul ELA mandaati, kui asutus on täiel määral toiminud vähemalt kaks aastat; nõuab tungivalt, et komisjon kaasaks ELA töösse ja hindamisse sidusrühmad, kellel on põhjalikud teadmised eri tööturu mudelitest; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut õigusraamistiku kohta, et reguleerida kaugtöö tingimusi kogu ELis ning tagada inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil, liikmesriikidel ja kohalikel asutustel teha koostööd sotsiaalpartnerite ja ELAga, et töötada välja spetsiifilised valdkondlikud strateegiad, millega ei edendata ja hõlbustata mitte ainult töötajate vabatahtlikku liikuvust, vaid kujundatakse ja rakendatakse ka töötajate täiendus- ja ümberõppeks vajalikke tugistruktuure, rakendatakse asjakohast avalikku poliitikat ja luuakse kvaliteetseid töövõimalusi, mis vastavad töötajate oskustele; rõhutab lisaväärtust, mida pakub oskuste ja kvalifikatsioonide kokkusobivuse vastastikune tunnustamine, mida toetavad olemasolevad tunnustamismehhanismid, näiteks EURESe tööalase liikuvuse portaal, Europassi digiplatvorm ja ESCO klassifikatsioonisüsteem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on mures selle pärast, et juurdepääs töötajate ja tööandjate jaoks ette nähtud teabele tööjõu ja teenuste liikuvuse kohta on jätkuvalt problemaatiline; märgib, et tööhõivetingimuste ja kollektiivlepingute alane teave, mis on kättesaadav ühtsetel ametlikel riiklikel veebisaitidel, on sageli olemuselt piiratud ja juurdepääsetav ainult mõnes keeles; kutsub seetõttu komisjoni üles parandama teabele juurdepääsu ja looma selleks ametlike riiklike veebisaitide jaoks ühtse malli; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid piisava kooskõlastamise sotsiaalkindlustuse valdkonnas, sealhulgas määruse (EÜ) nr 883/2004 käimasoleva läbivaatamise ja õiguste ülekantavuse tugevdamise teel, pöörates erilist tähelepanu puudega inimeste sotsiaalkindlustushüvitiste ülekantavusele; rõhutab, et digitaliseerimine annab enneolematu võimaluse hõlbustada MVKEde piiriülest tegevust, tagades seejuures õiglase liikuvuse õigusnormidest range kinnipidamise; rõhutab, kui oluline on eelnev teavitamine ja A1-tõendi taotlemine enne töötaja piiriülese lähetuse algust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et tööjõu liikuvust käsitlevate liidu õigusnormide jõustamine peab tagama võrdse kohtlemise põhimõtte ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise ning töötajate kaitse ja vähendama tarbetut halduskoormust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub komisjonil uurida kaitse puudujääke ja kaaluda renditöö direktiivi 2008/104/EÜ läbivaatamise vajadust, et tagada renditöötajatele inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et puudega töötajatel on jätkuvalt palju takistusi, mistõttu neil on raske või võimatu kasutada täielikult teenuste vaba liikumise hüvesid; kutsub liikmesriike üles viivitamata rakendama direktiivi (EL) 2019/882 (Euroopa ligipääsetavuse akt), et tõhusalt kõrvaldada puudega töötajaid takistavad tegurid ja tagada ligipääsetavate teenuste kättesaadavus ning teenuste osutamise tingimuste sobivus; rõhutab, et äärmiselt tähtis on saavutada täielikult ligipääsetav ühtne turg, mis tagab puudega töötajate võrdse kohtlemise ning majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(2)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 21.

(3)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.

(4)  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

(5)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(6)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(7)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 51.

(8)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 72.

(9)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

(10)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

(11)  EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7.

(12)  ELT L 128, 30.4.2014, lk 8.

(13)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(14)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35.

(15)  EÜT L 167, 2.7.1999, lk 33.

(16)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 30.

(17)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

(18)  ELT L 173, 9.7.2018, lk 16.

(19)  ELT L 159, 28.5.2014, lk 11.

(20)  ELT L 249, 31.7.2020, lk 49.

(21)  ELT L 185, 11.7.2019, lk 44.

(22)  ELT L 65, 11.3.2016, lk 12.

(23)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0176.

(25)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 135.

(26)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 31.

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(28)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, 2017 Annual Report on intra-EU Labour Mobility, Final Report January 2018 (2017. aasta aruanne ELi-sisese tööjõu liikuvuse kohta, lõpparuanne, jaanuar 2018), 2018. Euroopa Komisjon, Study on the movement of skilled labour, Final report (Uuring oskustööjõu liikumise kohta, lõpparuanne) (koostas ICF), 2018; Malmström, Cecilia, eessõna uuringule Rethinking the attractiveness of EU Labour Immigration Policies: Comparative perspectives on the EU, the US, Canada and beyond (ELi tööjõu sisserände poliitika atraktiivsuse ümbermõtlemine: EL, USA, Kanada ja muud riigid võrdlevas perspektiivis), toimetasid S. Carrera, E. Guild ja K. Eisele, Euroopa Poliitikauuringute Keskus, 2018.

(29)  OECD otsitavate oskuste andmebaas, https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/#FR/_.

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/957, millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (ELT L 173, 9.7.2018, lk 16).

(31)  Euroopa Komisjoni 2019. aasta aruanne ELi-sisese tööjõu liikuvuse kohta, jaanuar 2020.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/151

---

P9_TA(2021)0250

Edusammude kiirendamine ja ebavõrdsuse vähendamine, et teha 2030. aastaks lõpp AIDSile kui rahvaterviseohule

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon edasimineku kiirendamise ja ebavõrdsuse vähendamise kohta, et AIDS lakkaks 2030. aastaks olemast oht rahvatervisele (2021/2604(RSP))

(2022/C 15/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 8.–10. juunil 2021 New Yorgis toimuvat ÜRO Peaassamblee HIV/AIDSi-teemalist kõrgetasemelist kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8.–10. juunil 2021 New Yorgis toimuvat ÜRO Peaassamblee HIV/AIDSi-teemalist kõrgetasemelist kohtumist,

| — | võttes arvesse poliitilist deklaratsiooni HIV ja AIDSi kohta „On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030“ (Otseteel HIV-vastase võitluse kiirendamiseks ja AIDSi-epideemia lõpetamiseks 2030. aastaks), mis võeti vastu 8. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitilist deklaratsiooni HIV ja AIDSi kohta „On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030“ (Otseteel HIV-vastase võitluse kiirendamiseks ja AIDSi-epideemia lõpetamiseks 2030. aastaks), mis võeti vastu 8. juunil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse üldist tervisekindlustust käsitleva kõrgetasemelise kohtumise poliitilist deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 18. oktoobril 2019. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tervisekindlustust käsitleva kõrgetasemelise kohtumise poliitilist deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 18. oktoobril 2019. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO HIV- ja AIDSi-vastase ühisprogrammi (UNAIDS) 2020. aasta ajakohastatud ülemaailmset aruannet „Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics“ (Hetke ärakasutamine – sissejuurdunud ebavõrdsuse vähendamine, et lõpetada epideemiad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO HIV- ja AIDSi-vastase ühisprogrammi (UNAIDS) 2020. aasta ajakohastatud ülemaailmset aruannet „Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics“ (Hetke ärakasutamine – sissejuurdunud ebavõrdsuse vähendamine, et lõpetada epideemiad),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 2019. aasta aruannet HIVile reageerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 2019. aasta aruannet HIVile reageerimise kohta,

| — | võttes arvesse 27. aprilli 2001. aasta Abuja deklaratsiooni HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja muude seotud nakkushaiguste kohta, Aafrika ühist seisukohta, mis esitati 2016. aasta kõrgetasemelisel kohtumisel, ning 2016. aasta hoogustavat raamistikku AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria likvideerimiseks Aafrikas 2030. aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. aprilli 2001. aasta Abuja deklaratsiooni HIV/AIDSi, tuberkuloosi ja muude seotud nakkushaiguste kohta, Aafrika ühist seisukohta, mis esitati 2016. aasta kõrgetasemelisel kohtumisel, ning 2016. aasta hoogustavat raamistikku AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria likvideerimiseks Aafrikas 2030. aastaks,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris New Yorgis ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris New Yorgis ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse Pekingi tegevusprogrammi ning rahvusvahelise rahvastiku ja arengu konverentsi tegevusprogrammi ja nende läbivaatamist käsitlevate konverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingi tegevusprogrammi ning rahvusvahelise rahvastiku ja arengu konverentsi tegevusprogrammi ja nende läbivaatamist käsitlevate konverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös,

| — | võttes arvesse ELi kolmandat soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava aastateks 2021–2025, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kolmandat soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava aastateks 2021–2025,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024,

| — | võttes arvesse Euroopa arengukonsensust „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengukonsensust „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“,

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni õigustepõhise lähenemisviisi kohta Euroopa Liidu HIVi ja AIDSi vastases tegevuses (1) ning 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja C-hepatiidi probleemile (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni õigustepõhise lähenemisviisi kohta Euroopa Liidu HIVi ja AIDSi vastases tegevuses (1) ning 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja C-hepatiidi probleemile (2),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust edusammude kiirendamise ja ebavõrdsuse vähendamise kohta, et teha 2030. aastaks lõpp AIDSile kui rahvaterviseohule (O-000027/2021 – B9-0015/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust edusammude kiirendamise ja ebavõrdsuse vähendamise kohta, et teha 2030. aastaks lõpp AIDSile kui rahvaterviseohule (O-000027/2021 – B9-0015/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et alates epideemia algusest 1981. aastal on HIViga nakatunud peaaegu 76 miljonit inimest ja peaaegu 33 miljonit inimest on AIDSiga seotud põhjustel surnud; arvestades, et HIVi-epideemia kujutab endast endiselt ülemaailmset kriisi ja maailmas on kokku 38 miljonit HIViga nakatunud inimest; arvestades, et 2019. aastal nakatus HIViga 1,7 miljonit inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates epideemia algusest 1981. aastal on HIViga nakatunud peaaegu 76 miljonit inimest ja peaaegu 33 miljonit inimest on AIDSiga seotud põhjustel surnud; arvestades, et HIVi-epideemia kujutab endast endiselt ülemaailmset kriisi ja maailmas on kokku 38 miljonit HIViga nakatunud inimest; arvestades, et 2019. aastal nakatus HIViga 1,7 miljonit inimest;

| B. | arvestades, et 2019. aastal ei saanud 12 miljonit HIViga nakatunud inimest elupäästvat retroviirusevastast ravi ning AIDSiga seotud põhjustel suri peaaegu 700 000 inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2019. aastal ei saanud 12 miljonit HIViga nakatunud inimest elupäästvat retroviirusevastast ravi ning AIDSiga seotud põhjustel suri peaaegu 700 000 inimest;

| C. | arvestades, et üldine juurdepääs retroviirusevastasele HIVi-ravile ja hooldusele vähendab oluliselt viiruse edasikandumise ohtu ning on andnud HIViga nakatunud inimestele peaaegu normaalse oodatava eluea ja normaalsega võrreldava elukvaliteedi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üldine juurdepääs retroviirusevastasele HIVi-ravile ja hooldusele vähendab oluliselt viiruse edasikandumise ohtu ning on andnud HIViga nakatunud inimestele peaaegu normaalse oodatava eluea ja normaalsega võrreldava elukvaliteedi;

| D. | arvestades, et Pekingi tegevusprogrammi ning rahvastiku ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammi ja nende läbivaatamiskonverentside tulemuste kohaselt on süvenenud ebavõrdsus, mis põhjustab HIVi-epideemiat, sealhulgas on sagenenud inimõiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja seonduvate õiguste rikkumine, samuti häbistamine ja diskrimineerimine, ning COVID-19 pandeemia on olukorda veelgi halvendanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Pekingi tegevusprogrammi ning rahvastiku ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammi ja nende läbivaatamiskonverentside tulemuste kohaselt on süvenenud ebavõrdsus, mis põhjustab HIVi-epideemiat, sealhulgas on sagenenud inimõiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja seonduvate õiguste rikkumine, samuti häbistamine ja diskrimineerimine, ning COVID-19 pandeemia on olukorda veelgi halvendanud;

| E. | arvestades, et meestel, kellel on seksuaalsuhted meestega, transsoolistel inimestel, narkootikume süstivatel inimestel, seksitöötajatel ja nende klientidel ning vangidel (peamised riskirühmad) on suurem HIViga kokkupuute oht kui teistel rühmadel; arvestades, et nende osalemine HIVile reageerimisel on otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meestel, kellel on seksuaalsuhted meestega, transsoolistel inimestel, narkootikume süstivatel inimestel, seksitöötajatel ja nende klientidel ning vangidel (peamised riskirühmad) on suurem HIViga kokkupuute oht kui teistel rühmadel; arvestades, et nende osalemine HIVile reageerimisel on otsustavalt tähtis;

| F. | arvestades, et 159 riigis on vähemalt üks diskrimineeriv või karistuslik seadus, mis takistab HIVile reageerimist; arvestades, et HIViga nakatunud ja nakatumise ohus elavate inimeste kriminaliseerimine soodustab häbimärgistamist ja diskrimineerimist, vähendades ennetus- ja raviteenuste kasutuselevõttu ning suurendades HIVi esinemist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 159 riigis on vähemalt üks diskrimineeriv või karistuslik seadus, mis takistab HIVile reageerimist; arvestades, et HIViga nakatunud ja nakatumise ohus elavate inimeste kriminaliseerimine soodustab häbimärgistamist ja diskrimineerimist, vähendades ennetus- ja raviteenuste kasutuselevõttu ning suurendades HIVi esinemist;

| G. | arvestades, et sooline ebavõrdsus, ebavõrdne juurdepääs haridusele ning seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja teabele ning seksuaalne ja sooline vägivald suurendavad naiste ja tütarlaste vastuvõtlikkust HIVile, kusjuures AIDSiga seotud haigused on kogu maailmas reproduktiivses eas naiste üks peamisi surmapõhjusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sooline ebavõrdsus, ebavõrdne juurdepääs haridusele ning seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja teabele ning seksuaalne ja sooline vägivald suurendavad naiste ja tütarlaste vastuvõtlikkust HIVile, kusjuures AIDSiga seotud haigused on kogu maailmas reproduktiivses eas naiste üks peamisi surmapõhjusi;

| H. | arvestades, et kasutusel olevad ennetusmeetodid ei ole aidanud peatada HIVi levikut eelkõige naiste seas, kellele langeb ebaproportsionaalselt suur epideemiakoormus, eriti Sahara-taguses Aafrikas; arvestades, et on vaja investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et leida uusi ja paremaid vahendeid HIVi ja AIDSi ennetamiseks, diagnoosimiseks ja raviks, sealhulgas sootundlikke vahendeid, ning uusi ravivõimalusi HIVi ravimiresistentsuse tekkele reageerimiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kasutusel olevad ennetusmeetodid ei ole aidanud peatada HIVi levikut eelkõige naiste seas, kellele langeb ebaproportsionaalselt suur epideemiakoormus, eriti Sahara-taguses Aafrikas; arvestades, et on vaja investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et leida uusi ja paremaid vahendeid HIVi ja AIDSi ennetamiseks, diagnoosimiseks ja raviks, sealhulgas sootundlikke vahendeid, ning uusi ravivõimalusi HIVi ravimiresistentsuse tekkele reageerimiseks;

| I. | arvestades, et 15-27aastased noored moodustavad rohkem kui kolmandiku kõigist uutest nakatumistest täiskasvanute seas, ning arvestades, et AIDSiga seotud surmajuhtumite arv on noorukite seas suurenemas; arvestades, et paljudel noortel on piiratud juurdepääs sotsiaalkaitsele, seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ning programmidele, mis võimaldavad neil end HIVi eest kaitsta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 15-27aastased noored moodustavad rohkem kui kolmandiku kõigist uutest nakatumistest täiskasvanute seas, ning arvestades, et AIDSiga seotud surmajuhtumite arv on noorukite seas suurenemas; arvestades, et paljudel noortel on piiratud juurdepääs sotsiaalkaitsele, seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ning programmidele, mis võimaldavad neil end HIVi eest kaitsta;

| J. | arvestades, et kohustuslik terviklik seksuaalharidus koolisüsteemis on AIDSi ja muude sugulisel teel levivate nakkuste leviku ennetamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohustuslik terviklik seksuaalharidus koolisüsteemis on AIDSi ja muude sugulisel teel levivate nakkuste leviku ennetamiseks hädavajalik;

| K. | arvestades, et raskes humanitaarolukorras ning mitteametlikus ja ebakindlas olukorras inimesed, puuetega inimesed, põlisrahvad, LGBTIQ+ inimesed ning sisserännanud ja liikuvad rahvastikurühmad on HIVi nakatumise suhtes haavatavad ning neil on HIViga seotud teenustele juurdepääsul spetsiifilised raskused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et raskes humanitaarolukorras ning mitteametlikus ja ebakindlas olukorras inimesed, puuetega inimesed, põlisrahvad, LGBTIQ+ inimesed ning sisserännanud ja liikuvad rahvastikurühmad on HIVi nakatumise suhtes haavatavad ning neil on HIViga seotud teenustele juurdepääsul spetsiifilised raskused;

| L. | arvestades, et Sahara-tagune Aafrika on endiselt kõige mõjutatum piirkond, mille arvele langeb 57 % kõigist uutest HIV-nakkustest ja 84 % HIV-nakkustest lastel (kuni 14aastased), kus HIVi levimus naistel on palju suurem kui meestel ning igal nädalal nakatub HIViga 4 500 tütarlast ja noort naist (vanuses 15–24), kusjuures piirkonnas elab kokku 25,6 miljonit HIViga nakatunud inimest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Sahara-tagune Aafrika on endiselt kõige mõjutatum piirkond, mille arvele langeb 57 % kõigist uutest HIV-nakkustest ja 84 % HIV-nakkustest lastel (kuni 14aastased), kus HIVi levimus naistel on palju suurem kui meestel ning igal nädalal nakatub HIViga 4 500 tütarlast ja noort naist (vanuses 15–24), kusjuures piirkonnas elab kokku 25,6 miljonit HIViga nakatunud inimest;

| M. | arvestades, et COVID-19 pandeemia tekitab AIDSi-vastases võitluses lisaraskusi ja on seni saavutatud edu osaliselt tühistanud, kusjuures mitmel riigil on 2020. aasta eesmärgid saavutamata jäänud; arvestades, et see seab ohtu ka kestliku arengu eesmärgi saavutada 2030. aastaks olukord, kus AIDS lakkab olemast oht rahvatervisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et COVID-19 pandeemia tekitab AIDSi-vastases võitluses lisaraskusi ja on seni saavutatud edu osaliselt tühistanud, kusjuures mitmel riigil on 2020. aasta eesmärgid saavutamata jäänud; arvestades, et see seab ohtu ka kestliku arengu eesmärgi saavutada 2030. aastaks olukord, kus AIDS lakkab olemast oht rahvatervisele;

| N. | arvestades, et üldise tervisekindlustuse raames on vaja tugevdada tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet ja kestlikkust, säilitades samal ajal AIDSi-vastases võitluses tehtud edusammud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üldise tervisekindlustuse raames on vaja tugevdada tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet ja kestlikkust, säilitades samal ajal AIDSi-vastases võitluses tehtud edusammud;

| O. | arvestades, et tuleb saavutada õigus tervishoiule, et vähendada ebavõrdsust teenustele juurdepääsul ning edendada HIViga nakatunud ja nakatumise ohus elavate inimeste elukvaliteeti ja heaolu kogu eluea jooksul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tuleb saavutada õigus tervishoiule, et vähendada ebavõrdsust teenustele juurdepääsul ning edendada HIViga nakatunud ja nakatumise ohus elavate inimeste elukvaliteeti ja heaolu kogu eluea jooksul;

| P. | arvestades, et kogukondi ja kogukonna juhitud reageerimist, mis on HIVile reageerimisel keskse tähtsusega, takistab jätkuvalt terav rahastamispuudus, kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine ning täieliku kaasatuse ja lõimituse puudumine riiklikes meetmetes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kogukondi ja kogukonna juhitud reageerimist, mis on HIVile reageerimisel keskse tähtsusega, takistab jätkuvalt terav rahastamispuudus, kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine ning täieliku kaasatuse ja lõimituse puudumine riiklikes meetmetes;

| Q. | arvestades, et patendikaitse tõttu on mitmel keskmise sissetulekuga arenguriigil raskusi retroviirusevastaste ravimite geneeriliste versioonide importimise või kohapeal tootmisega; arvestades, et hargmaised farmaatsiaettevõtted tõrjuvad keskmise sissetulekuga arengumaad üha enam kõrvale annetustest, madalamatest hindadest ja vabatahtlikest litsentsidest, takistades seega nende juurdepääsu taskukohastele geneerilistele ravimitele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et patendikaitse tõttu on mitmel keskmise sissetulekuga arenguriigil raskusi retroviirusevastaste ravimite geneeriliste versioonide importimise või kohapeal tootmisega; arvestades, et hargmaised farmaatsiaettevõtted tõrjuvad keskmise sissetulekuga arengumaad üha enam kõrvale annetustest, madalamatest hindadest ja vabatahtlikest litsentsidest, takistades seega nende juurdepääsu taskukohastele geneerilistele ravimitele;

| R. | arvestades, et inimõigus tervisele on intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide reeglite suhtes ülimuslik; arvestades, et Doha deklaratsioonis intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta kinnitatakse arengumaade õigust täielikult kasutada selle lepingu paindlikkussätteid, et kaitsta rahvatervist ja eelkõige tagada kõigi juurdepääs ravimitele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et inimõigus tervisele on intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide reeglite suhtes ülimuslik; arvestades, et Doha deklaratsioonis intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta kinnitatakse arengumaade õigust täielikult kasutada selle lepingu paindlikkussätteid, et kaitsta rahvatervist ja eelkõige tagada kõigi juurdepääs ravimitele;

| S. | arvestades, et ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond, mis loodi HIV/AIDSi ülemaailmse leviku tõttu, on täitnud HIV/AIDSi vastases võitluses olulist rolli; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond, mis loodi HIV/AIDSi ülemaailmse leviku tõttu, on täitnud HIV/AIDSi vastases võitluses olulist rolli;

| 1. | rõhutab, kui oluline on saavutada 8.–10. juunil 2021. aastal toimuval HIV/AIDSi käsitleval ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel positiivne tulemus; nõuab, et nõukogu aitaks kaasa tulevikule orienteeritud nõudlike kohustuste võtmisele poliitilises deklaratsioonis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab, et igaühel on õigus võimalikult heale tervislikule seisundile ning võrdsusele, mis võimaldab väärikat elu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab heaks ELi osalemise mitut valdkonda hõlmavas ülemaailmses AIDSi-vastases tegevuses ning kutsub komisjoni üles käsitlema AIDSi ülemaailmse rahvatervisekriisina ja suurendama pingutusi 2025. aasta eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas suurendama investeeringuid UNAIDSi ja ülemaailmsesse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et ülemaailmsele AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondile tuleb eraldada piisavalt vahendeid, et fond saaks anda otsustava panuse HIV/AIDSi vastasesse võitlusesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ülemaailmseks AIDSi-vastaseks võitluseks on vaja mitut valdkonda hõlmavat lähenemisviisi ja mitmetasandilist koostööd, mida iseloomustaks õigeaegsus, ulatuslikkus, kaasatus, partnerlus ja innovatsioon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles tagama, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi programmitöö toetaks partnerriikide pingutusi luua tugevad ja vastupidavad tervishoiusüsteemid, sealhulgas tervishoiualaste teadusuuringute ja reguleerimissüsteemid ning kogukondlikud tervishoiusüsteemid, mis suudavad tagada HIVi suhtes tundliku üldise tervisekindlustuse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid kasutaksid ELi inimõiguste tegevuskava ja soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava rakendamist HIV/AIDSi inimõiguste ja soolise ebavõrdsusega seotud põhjustega tegelemiseks, seades prioriteediks võitluse häbimärgistamise ja diskrimineerimise, seksuaalse ja soolise vägivalla, samasooliste suhete kriminaliseerimise ning muude karistavate ja diskrimineerivate seaduste ja poliitika vastu, et aidata tagada üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, kvaliteetsele haridusele, sealhulgas põhjalikule seksuaalharidusele, võrdsele ja taskukohasele tervishoiule ja tööturule ning tagada AIDSist mõjutatud kogukondade osalemine kõigis ühiskonnaelu valdkondades; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema partnerriikidega koostööd, et lisada nende riiklikesse hariduskavadesse kohustuslik terviklik seksuaalharidus, ennetamaks AIDSi ja muude sugulisel teel levivate haiguste levikut, eriti suurima nakatumismääraga riikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et tervis on inimarengu eeltingimus; nõuab, et komisjon seaks ELi-Aafrika strateegia raames prioriteediks tervishoiu, mis eeldab täiendavate riiklike vahendite kasutuselevõtmist, et tagada üldine tervisekindlustus, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste, HIVi, tuberkuloosi ja malaaria puhul, ning keskenduks ülemaailmsele tervishoiualasele teadus- ja arendustegevusele, ELi-Aafrika tervisealase teadus- ja innovatsioonikoostöö tõhustamisele ning tervishoiutoodete, -seadmete ja ravimite tootmise suutlikkuse suurendamisele Aafrikas ja Euroopas; rõhutab, et arenguabi eesmärk peaks eelkõige olema üldise tervishoiusüsteemi horisontaalse katvuse tagamine tervikliku ja õigustel põhineva lähenemisviisi abil, mis tähendab tervise mitmemõõtmelise olemuse täielikku arvessevõtmist (tugevad seosed soo, toiduga kindlustatuse ja toitumise, vee ja kanalisatsiooni, hariduse ja vaesusega), kooskõlas terviseühtsuse põhimõttega; nõuab eelkõige investeeringute edendamist HIViga seotud integreeritud õigustesse ja seksuaal- ja reproduktiivtervisesse ning seonduvatesse õigustesse, keskendudes naistele ja tütarlastele, seksitöötajatele, transseksuaalsetele inimestele, narkootikume süstivatele inimestele, vanglas viibivatele inimestele ja muudele haavatavatele rühmadele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles tegelema probleemiga, et kahetsusväärselt vähesed HIViga nakatunud lapsed saavad ravi, ning tagama rasedatele naistele ja imetavatele emadele juurdepääsu HIVi teenustele, et vältida HIVi edasikandumist emalt lapsele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada kulutuste ja vahendite mobiliseerimise tase, mis on vajalik 2025. aasta eesmärkide saavutamiseks kõigis ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil teha liikmesriikide ja partneritega koostööd, et seada üldise tervisekindlustuse tegevuskava raames prioriteediks integreeritud lähenemine ülemaailmsele terviseohutusele, mis hõlmab võitlust nii praeguste pandeemiate, näiteks HIVi, kui ka tekkivate pandeemiate vastu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles täitma tugevat poliitilist rolli dialoogis oma arenguriikidest partnerite, sealhulgas naabruses asuvate riikidega, ning tagama kavad kestlikuks üleminekuks riiklikule rahastamisele, nii et HIVi programmid jääksid ka pärast rahvusvaheliste rahastajate toetuse lõppemist tulemuslikuks ja järjepidevaks ning nende vahendeid oleks võimalik suurendada; kutsub komisjoni ja nõukogu üles jätkama nende riikidega tihedat koostööd, tagamaks, et nad võtavad HIViga seotud probleemidele reageerimise suhtes kohustused ja omavastutuse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub ELil koostada selge ja sidusa üldise COVID-19 vastase vaktsineerimise strateegia, milles keskendutakse sellele, et tagada arengumaade elanike, eelkõige haavatavatesse ja kõrge riskiga rühmadesse kuuluvate inimeste, sealhulgas HIViga nakatunud ja AIDSi haigestunud inimeste võrdne, taskukohane ja õigeaegne juurdepääs vaktsineerimisele; kutsub seetõttu ELi üles toetama India ja Lõuna-Aafrika Maailma Kaubandusorganisatsiooni algatust loobuda ajutiselt intellektuaalomandi õigustest seoses COVID-19 vaktsiinide, seadmete ja raviga ning nõuab tungivalt, et ravimitootjad jagaksid oma teadmisi ja andmeid Maailma Terviseorganisatsiooni COVID-19 tehnoloogiale juurdepääsu ühisreservi (C-TAP) kaudu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et üldine reageerimine COVID-19-le hõlmaks HIVi-vastase võitluse käigus saadud õppetunde, näiteks inimõiguste kaitsmine ning võitlus häbimärgistamise ja diskrimineerimise vastu, eelkõige peamiste riskirühmade ja muude haavatavate rahvastikurühmade seas; võitlus sooliste tervisetakistuste vastu; tervishoiutöötajate ja -teadlaste toetamine, eelkõige madala sissetulekuga piirkondades; kogukondade kaasamine reageerimisse ning piiratud ja uute vahendite õiglane jagamine, et kedagi ei jäetaks kõrvale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et EL koostaks kestliku arengu eesmärkide, sealhulgas tervishoiuga ja HIV/AIDSi vähendamisega seotud eesmärkide saavutamiseks tervikliku üldise strateegia ja tegevuskava; märgib, et selles strateegias tuleks eriti arvesse võtta COVID-19 mõju, kuna kestliku arengu eesmärkide saavutamine on otsustavalt tähtis, et tagada meie valmisolek tulevasteks pandeemiateks ja muudeks vapustusteks, mis võivad mõjutada muu hulgas tervishoiusüsteeme; nõuab tõhusat pikaajalist üldist ELi tervishoiustrateegiat; rõhutab, et komisjon peab kahekordistama pingutusi ja tõhustama tööd tulemuslike ülemaailmsete tervishoiuprogrammide koostamisel, mis on suunatud arengumaade tervishoiusüsteemidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil teha liikmesriikide ja partneritega koostööd, et toetada teenuseid, mis vastavad peamiste riskirühmade ja muude prioriteetsete rahvastikurühmade vajadustele, kellel on HIViga seotud teenustele juurdepääsul spetsiifilised probleemid, sealhulgas pakkudes noortesõbralikke seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuseid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni tegema liikmesriikide ja partneritega koostööd, et hõlbustada ja toetada suuremat pühendumist HIVi ravi pakkumisele kõigis konfliktipiirkondades ja pagulaste HIViga seotud diskrimineerimise kaotamisele, eelkõige seoses võrdse juurdepääsuga retroviirusevastasele ravile ja tervishoiuteenustele vastuvõtjariikides; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil teha liikmesriikide ja partneritega koostööd, et suurendada sotsiaalkaitsetoetust, sealhulgas haavatavate rahvastikurühmade, eelkõige puuetega inimeste, HIViga elavate vananevate inimeste ja AIDSi tõttu orvuks jäänute toiduga kindlustatusele ja toitumisele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil teha liikmesriikide ja partneritega koostööd, et toetada tulemusliku HIV/AIDSile reageerimise ning HIV/AIDSiga seotud häbimärgistamise ja diskrimineerimise vastase võitluse põhielementidena kogukonna kaasamist ja kogukonna juhitud reageerimist ja investeerida sellesse, ning lõimida HIVi ennetamine ja hooldus muude kohalike tervishoiuteenustega, et need oleksid HIVi käsitleva teabe, hariduse, teabevahetuse ja koolituse kontaktpunktiks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama investeeringuid reaalajas andmete kogumisse ning tugevasse andmebaasi taskukohaste, kättesaadavate ja sootundlike HIVi ning muude vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud nakkushaiguste diagnostika-, ravi- ja vaktsiinikandidaatide kohta, samuti tugevdama piirkondlikku ja piirkondadevahelist suutlikkust ja koostööd teaduse ja innovatsiooni valdkonnas; nõuab tungivalt, et EL pakuks arenguriikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele erilist toetust intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud paindlikkuse tulemuslikuks rakendamiseks rahvatervise kaitsmisel, eelkõige kohustusliku litsentsimise ja paralleelse impordi puhul, ning optimeeriks vabatahtliku litsentsimise ja tehnoloogia jagamise mehhanismide kasutamist rahvatervise eesmärkide saavutamiseks, nõudes, et hargmaised farmaatsiaettevõtted kaasaksid sellistesse mehhanismidesse keskmise sissetulekuga arengumaad ja pakuksid nendes riikides taskukohast HIVi ravi; ergutab laiemalt teadus- ja arendustegevuse kulutuste lahtisidumist ravimite hinnast, näiteks patendipuulide kasutamise, avatud lähtekoodiga teadusuuringute ja toetuste kaudu, et tagada kõigile abivajajatele ravimite pidev kättesaadavus ja taskukohasus ning juurdepääs ravile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles avaldama vastuseisu intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide pluss-meetmete lisamisele vabakaubanduslepingutesse keskmise sissetulekuga arengumaadega, et tagada kõigi HIV-retroviiruse vastaste raviviiside taskukohasus, järgides täielikult intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut ja rahvatervist käsitlevat Doha deklaratsiooni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Peaassamblee esimehele ja UNAIDSile. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 95.

(2)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 106.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/156 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/156

---

P9_TA(2021)0251

Sõjavangid pärast Armeenia ja Aserbaidžaani hiljutist konflikti

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon sõjavangide kohta pärast Armeenia ja Aserbaidžaani viimatist konflikti (2021/2693(RSP))

(2022/C 15/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Armeenia ja Aserbaidžaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Armeenia ja Aserbaidžaani kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Armeenia partnerlusnõukogu 17. detsembri 2020. aasta kohtumist ning ELi ja Aserbaidžaani koostöönõukogu 18. detsembri 2020. aasta kohtumist ja nende vastavaid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Armeenia partnerlusnõukogu 17. detsembri 2020. aasta kohtumist ning ELi ja Aserbaidžaani koostöönõukogu 18. detsembri 2020. aasta kohtumist ja nende vastavaid järeldusi,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) põhikirja, ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Genfi III konventsiooni sõjavangide kohtlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) põhikirja, ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Genfi III konventsiooni sõjavangide kohtlemise kohta,

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani ja Venemaa 9. novembri 2020. aasta kolmepoolset relvarahudeklaratsiooni, mis jõustus 10. novembril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani ja Venemaa 9. novembri 2020. aasta kolmepoolset relvarahudeklaratsiooni, mis jõustus 10. novembril 2020,

| — | võttes arvesse Human Rights Watchi 19. märtsi 2021. aasta aruannet „Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody“ (Aserbaidžaan: kinnipeetavate Armeenia sõjavangide väärkohtlemine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Human Rights Watchi 19. märtsi 2021. aasta aruannet „Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody“ (Aserbaidžaan: kinnipeetavate Armeenia sõjavangide väärkohtlemine),

| — | võttes arvesse ELi 28. aprilli 2021. aasta avaldust Armeenia ja Aserbaidžaani hiljutise konflikti käigus vangistatud isikute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 28. aprilli 2021. aasta avaldust Armeenia ja Aserbaidžaani hiljutise konflikti käigus vangistatud isikute kohta,

| — | võttes arvesse OSCE Minski grupi kaaseesistujate 25. oktoobri 2020. aasta, 30. oktoobri 2020. aasta, 14. detsembri 2020. aasta, 13. aprilli 2021. aasta ja 5. mai 2021. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE Minski grupi kaaseesistujate 25. oktoobri 2020. aasta, 30. oktoobri 2020. aasta, 14. detsembri 2020. aasta, 13. aprilli 2021. aasta ja 5. mai 2021. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kodukorra artikli 39 kohast 9. märtsi 2021. aasta teatist Euroopa Nõukogu ministrite komiteele ajutiste meetmete kohta seoses hiljutise relvakonfliktiga Armeenia ja Aserbaidžaani vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kodukorra artikli 39 kohast 9. märtsi 2021. aasta teatist Euroopa Nõukogu ministrite komiteele ajutiste meetmete kohta seoses hiljutise relvakonfliktiga Armeenia ja Aserbaidžaani vahel,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates esimesest sõjast Mägi-Karabahhi üle aastatel 1988–1994 on rahvusvaheline üldsus püüdnud OSCE Minski grupi kaaseesistujate juhtimisel saavutada Mägi-Karabahhi konfliktile püsivat ja kõikehõlmavat rahukokkulepet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates esimesest sõjast Mägi-Karabahhi üle aastatel 1988–1994 on rahvusvaheline üldsus püüdnud OSCE Minski grupi kaaseesistujate juhtimisel saavutada Mägi-Karabahhi konfliktile püsivat ja kõikehõlmavat rahukokkulepet;

| B. | arvestades, et Armeenia ja Aserbaidžaani vaheline viimatine relvakonflikt 27. septembrist10. novembrini 2020 nõudis üle 5 000 sõduri elu ning selle tulemusel sai vigastada ja surma sadu ning asustati ümber tuhandeid tsiviilisikuid; arvestades, et see mõjutab jätkuvalt elanikkonda, mille põhjuseks on puuduv teave sugulaste asukoha kohta, ainult mõnede sõjavangide ja muude vangistatud isikute tagasipöördumine, probleemid inimsäilmete tagastamisega, humanitaarabile juurdepääsu takistamine ja põhitaristu hävitamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Armeenia ja Aserbaidžaani vaheline viimatine relvakonflikt 27. septembrist10. novembrini 2020 nõudis üle 5 000 sõduri elu ning selle tulemusel sai vigastada ja surma sadu ning asustati ümber tuhandeid tsiviilisikuid; arvestades, et see mõjutab jätkuvalt elanikkonda, mille põhjuseks on puuduv teave sugulaste asukoha kohta, ainult mõnede sõjavangide ja muude vangistatud isikute tagasipöördumine, probleemid inimsäilmete tagastamisega, humanitaarabile juurdepääsu takistamine ja põhitaristu hävitamine;

| C. | arvestades, et inimesed, keda see pikaajaline konflikt on mõjutanud, on juba ülemäära kannatanud; arvestades, et üldiselt on konflikt põhjustanud ulatuslikke ja vastuvõetamatuid tsiviilohvreid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimesed, keda see pikaajaline konflikt on mõjutanud, on juba ülemäära kannatanud; arvestades, et üldiselt on konflikt põhjustanud ulatuslikke ja vastuvõetamatuid tsiviilohvreid;

| D. | arvestades, et vaenutegevus lõppes 44 päeva järel pärast seda, kui Armeenia, Aserbaidžaan ja Venemaa sõlmisid Mägi-Karabahhi piirkonnas ja selle ümbruses täieliku relvarahu kokkuleppe, millele kirjutati alla 9. novembril 2020 ja mis jõustus 10. novembril 2020; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaenutegevus lõppes 44 päeva järel pärast seda, kui Armeenia, Aserbaidžaan ja Venemaa sõlmisid Mägi-Karabahhi piirkonnas ja selle ümbruses täieliku relvarahu kokkuleppe, millele kirjutati alla 9. novembril 2020 ja mis jõustus 10. novembril 2020;

| E. | arvestades, et kolmepoolse relvarahudeklaratsiooni punktis 8 on sätestatud, et sõjavangid, pantvangid ja muud kinnipeetavad ning tapetud isikute säilmed tuleb vahetada; arvestades, et sellised vahetused peaksid toimuma põhimõttel „kõik kõigi vastu“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kolmepoolse relvarahudeklaratsiooni punktis 8 on sätestatud, et sõjavangid, pantvangid ja muud kinnipeetavad ning tapetud isikute säilmed tuleb vahetada; arvestades, et sellised vahetused peaksid toimuma põhimõttel „kõik kõigi vastu“;

| F. | arvestades, et nii Armeenia kui ka Aserbaidžaan on liitunud sõjavangide kohtlemist käsitleva Genfi III konventsiooniga, mille artiklis 118 on sätestatud, et pärast aktiivse sõjategevuse lõppemist tuleb sõjavangid viivitamata vabastada ja repatrieerida; arvestades, et Genfi III konventsiooni artiklis 13 on sätestatud, et sõjavange tuleb alati kohelda inimlikult ning vangis hoidva riigi mis tahes õigusvastane tegevus või tegevusetus, millega põhjustatakse sõjavangi surm või ohustatakse tõsiselt tema tervist ajal, mil ta on nimetatud riigi hoole all, on keelatud ja seda loetakse konventsiooni raskeks rikkumiseks; arvestades, et konventsiooniga kaitstakse sõjavange ka vägivallaaktide või ähvarduste, solvangute ja avaliku uudishimu eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nii Armeenia kui ka Aserbaidžaan on liitunud sõjavangide kohtlemist käsitleva Genfi III konventsiooniga, mille artiklis 118 on sätestatud, et pärast aktiivse sõjategevuse lõppemist tuleb sõjavangid viivitamata vabastada ja repatrieerida; arvestades, et Genfi III konventsiooni artiklis 13 on sätestatud, et sõjavange tuleb alati kohelda inimlikult ning vangis hoidva riigi mis tahes õigusvastane tegevus või tegevusetus, millega põhjustatakse sõjavangi surm või ohustatakse tõsiselt tema tervist ajal, mil ta on nimetatud riigi hoole all, on keelatud ja seda loetakse konventsiooni raskeks rikkumiseks; arvestades, et konventsiooniga kaitstakse sõjavange ka vägivallaaktide või ähvarduste, solvangute ja avaliku uudishimu eest;

| G. | arvestades, et sõjaväelastel ja tsiviilisikutel, kes peeti kinni enne ja pärast relvarahu, on rahvusvahelise õiguse alusel erinev staatus; arvestades, et ühelt poolt tuleks enne ja pärast relvarahu vangistusse võetud sõjaväelased tunnistada sõjavangideks ja neile peaks laienema Genfi konventsioonide kohane kaitse; arvestades, et teisest küljest tuleb konflikti käigus kinni peetud tsiviilisikud tunnistada kaitstavateks isikuteks ja ka nemad on Genfi konventsioonide alusel kaitstud; arvestades, et pärast relvarahu kehtestamist kinni peetud tsiviilisikud on seevastu kaitstud rahvusvahelise inimõigustealase õigusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sõjaväelastel ja tsiviilisikutel, kes peeti kinni enne ja pärast relvarahu, on rahvusvahelise õiguse alusel erinev staatus; arvestades, et ühelt poolt tuleks enne ja pärast relvarahu vangistusse võetud sõjaväelased tunnistada sõjavangideks ja neile peaks laienema Genfi konventsioonide kohane kaitse; arvestades, et teisest küljest tuleb konflikti käigus kinni peetud tsiviilisikud tunnistada kaitstavateks isikuteks ja ka nemad on Genfi konventsioonide alusel kaitstud; arvestades, et pärast relvarahu kehtestamist kinni peetud tsiviilisikud on seevastu kaitstud rahvusvahelise inimõigustealase õigusega;

| H. | arvestades, et pärast vaenutegevuse peatamist on toimunud mitu nii sõjaväeliste kui ka tsiviilvangide vahetust, millest viimane leidis aset 4. mail 2021; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast vaenutegevuse peatamist on toimunud mitu nii sõjaväeliste kui ka tsiviilvangide vahetust, millest viimane leidis aset 4. mail 2021;

| I. | arvestades, et muret tekitavate teadete kohaselt peetakse Aserbaidžaanis kinni ligikaudu 200 armeenlast; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus märkis, et on saanud kaebusi Aserbaidžaani poolt kinni peetud 249 armeenlase kohta; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on kohaldanud 229 armeenlase suhtes ajutisi meetmeid, millest 183 on endiselt jõus; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus jõudis 9. märtsil 2021. aastal järeldusele, et Aserbaidžaan ei ole meetmeid järginud, ning leidis, et esitatud teave on liiga üldine ja piiratud; arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud tunnistasid, et 72 armeenlast on nende vangistuses; arvestades, et veel 112 isiku kohta ei ole Aserbaidžaan Euroopa Inimõiguste Kohtule mingit teavet esitanud; arvestades, et teiste Armeenia sõjavangide saatus on teadmata; arvestades, et pärast vaenutegevuse lõpetamist on Armeeniasse repatrieeritud 73 Armeenia sõjavangi ja tsiviilisikut; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et muret tekitavate teadete kohaselt peetakse Aserbaidžaanis kinni ligikaudu 200 armeenlast; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus märkis, et on saanud kaebusi Aserbaidžaani poolt kinni peetud 249 armeenlase kohta; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on kohaldanud 229 armeenlase suhtes ajutisi meetmeid, millest 183 on endiselt jõus; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus jõudis 9. märtsil 2021. aastal järeldusele, et Aserbaidžaan ei ole meetmeid järginud, ning leidis, et esitatud teave on liiga üldine ja piiratud; arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud tunnistasid, et 72 armeenlast on nende vangistuses; arvestades, et veel 112 isiku kohta ei ole Aserbaidžaan Euroopa Inimõiguste Kohtule mingit teavet esitanud; arvestades, et teiste Armeenia sõjavangide saatus on teadmata; arvestades, et pärast vaenutegevuse lõpetamist on Armeeniasse repatrieeritud 73 Armeenia sõjavangi ja tsiviilisikut;

| J. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtule on esitatud kaebusi ka 16 aserbaidžaani kodaniku kohta, kelle Armeenia väidetavalt kinni pidas ja kellest 12 repatrieeriti 2020. aasta detsembris; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus peatas oma kodukorra artikli 39 alusel algatatud uurimise ülejäänud nelja isiku suhtes, võttes arvesse Armeenia valitsuselt saadud teabe laadi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtule on esitatud kaebusi ka 16 aserbaidžaani kodaniku kohta, kelle Armeenia väidetavalt kinni pidas ja kellest 12 repatrieeriti 2020. aasta detsembris; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus peatas oma kodukorra artikli 39 alusel algatatud uurimise ülejäänud nelja isiku suhtes, võttes arvesse Armeenia valitsuselt saadud teabe laadi;

| K. | arvestades, et on esitatud usaldusväärseid teateid selle kohta, et Armeenia sõjaväelasi ja tsiviilelanikke on vangistatud ka alates vaenutegevuse lõpetamisest 10. novembril 2020; arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud väidavad, et need pantvangid ja vangid on terroristid ega vääri Genfi konventsiooni kohast sõjavangi staatust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on esitatud usaldusväärseid teateid selle kohta, et Armeenia sõjaväelasi ja tsiviilelanikke on vangistatud ka alates vaenutegevuse lõpetamisest 10. novembril 2020; arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud väidavad, et need pantvangid ja vangid on terroristid ega vääri Genfi konventsiooni kohast sõjavangi staatust;

| L. | arvestades, et Human Rights Watch teatas 19. märtsil 2021, et Aserbaidžaani julgeoleku- ja relvajõud on väärkohelnud Armeenia sõjavange, keda on julmalt ja alandavalt koheldud ning piinatud kas nende kinnipidamise, üleviimise või kinnipidamise ajal erinevates kinnipidamisasutustes; arvestades, et Aserbaidžaani väed on kasutanud tsiviilisikute kinnipidamisel vägivalda, on neid piinanud ning hoidnud ebainimlikes ja alandavates tingimustes, mille tagajärjel on Aserbaidžaanis vangistuses hukkunud vähemalt kaks kinnipeetut; arvestades, et Aserbaidžaani väed pidasid need tsiviilisikud kinni, kuigi puudusid tõendid selle kohta, et nad kujutaksid endast julgeolekuohtu, mis võiks õigustada nende kinnipidamist rahvusvahelise humanitaarõiguse alusel; arvestades, et Aserbaidžaan ei nõustu süüdistustega, et Armeenia sõjavange on koheldud Genfi konventsioone rikkudes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Human Rights Watch teatas 19. märtsil 2021, et Aserbaidžaani julgeoleku- ja relvajõud on väärkohelnud Armeenia sõjavange, keda on julmalt ja alandavalt koheldud ning piinatud kas nende kinnipidamise, üleviimise või kinnipidamise ajal erinevates kinnipidamisasutustes; arvestades, et Aserbaidžaani väed on kasutanud tsiviilisikute kinnipidamisel vägivalda, on neid piinanud ning hoidnud ebainimlikes ja alandavates tingimustes, mille tagajärjel on Aserbaidžaanis vangistuses hukkunud vähemalt kaks kinnipeetut; arvestades, et Aserbaidžaani väed pidasid need tsiviilisikud kinni, kuigi puudusid tõendid selle kohta, et nad kujutaksid endast julgeolekuohtu, mis võiks õigustada nende kinnipidamist rahvusvahelise humanitaarõiguse alusel; arvestades, et Aserbaidžaan ei nõustu süüdistustega, et Armeenia sõjavange on koheldud Genfi konventsioone rikkudes;

| M. | arvestades, et internetis ja sotsiaalmeedias levitatavatest videotest on väidetavalt näha tõendeid, et mõlema poole relvajõud on vange väärkohelnud; arvestades, et miski ei viita sellele, et Aserbaidžaani või Armeenia ametivõimud oleksid neid juhtumeid kiiresti, avalikult ja tõhusalt uurinud või et uurimine, kui see on toimunud, oleks toonud kaasa kriminaalvastutusele võtmise; arvestades, et väidetavalt on sõjavange ja teisi kaitsealuseid isikuid kohtuväliselt hukatud ja kadunuks jääma sunnitud, samuti on rüvetatud surnukehi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et internetis ja sotsiaalmeedias levitatavatest videotest on väidetavalt näha tõendeid, et mõlema poole relvajõud on vange väärkohelnud; arvestades, et miski ei viita sellele, et Aserbaidžaani või Armeenia ametivõimud oleksid neid juhtumeid kiiresti, avalikult ja tõhusalt uurinud või et uurimine, kui see on toimunud, oleks toonud kaasa kriminaalvastutusele võtmise; arvestades, et väidetavalt on sõjavange ja teisi kaitsealuseid isikuid kohtuväliselt hukatud ja kadunuks jääma sunnitud, samuti on rüvetatud surnukehi;

| N. | arvestades, et 17. mail 2021. aastal teatas komisjon veel 10 miljoni euro eraldamisest humanitaarabiks, et aidata Mägi-Karabahhis ja selle ümbruses aset leidnud hiljutisest konfliktist mõjutatud tsiviilelanikke, suurendades ELi abi puudustkannatavatele inimestele alates sõjategevuse algusest 2020. aasta septembris rohkem kui 17 miljoni euroni; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 17. mail 2021. aastal teatas komisjon veel 10 miljoni euro eraldamisest humanitaarabiks, et aidata Mägi-Karabahhis ja selle ümbruses aset leidnud hiljutisest konfliktist mõjutatud tsiviilelanikke, suurendades ELi abi puudustkannatavatele inimestele alates sõjategevuse algusest 2020. aasta septembris rohkem kui 17 miljoni euroni;

| O. | arvestades, et kõik pooled peaksid esitama ajakohastatud kaardid miiniväljadest, et tsiviilisikutel oleks võimalik endistesse konfliktipiirkondadesse tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõik pooled peaksid esitama ajakohastatud kaardid miiniväljadest, et tsiviilisikutel oleks võimalik endistesse konfliktipiirkondadesse tagasi pöörduda;

| P. | arvestades, et 12. aprillil 2021. aastal Bakuus avatud sõjatrofeede pargis on väidetavalt välja pandud Armeenia sõjavarustust, vahakujusid surnud ja surevatest Armeenia sõduritest, samuti aheldatud Armeenia sõjavangidest vangikongis, mida võib pidada vägivalla ülistamiseks ja mis võib õhutada edasisele vaenutegevusele, vihakõnele või isegi ülejäänud sõjavangide ja teiste vangistatud tsiviilelanike ebainimlikule kohtlemisele, põlistades sellega vihkamist ja olles vastuolus leppimisest kõnelevate ametlike avaldustega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 12. aprillil 2021. aastal Bakuus avatud sõjatrofeede pargis on väidetavalt välja pandud Armeenia sõjavarustust, vahakujusid surnud ja surevatest Armeenia sõduritest, samuti aheldatud Armeenia sõjavangidest vangikongis, mida võib pidada vägivalla ülistamiseks ja mis võib õhutada edasisele vaenutegevusele, vihakõnele või isegi ülejäänud sõjavangide ja teiste vangistatud tsiviilelanike ebainimlikule kohtlemisele, põlistades sellega vihkamist ja olles vastuolus leppimisest kõnelevate ametlike avaldustega;

| Q. | arvestades, et 12. mail 2021 sisenesid Aserbaidžaani väed ajutiselt Armeenia territooriumile, mis kujutab endast Armeenia territoriaalse terviklikkuse ja rahvusvahelise õiguse rikkumist; arvestades, et Armeenia suveräänse territooriumi selline rikkumine järgnes Aserbaidžaani esindajate, sealhulgas presidendi muret tekitavatele avaldustele, milles esitati territoriaalseid nõudmisi ja ähvardati jõu kasutamisega ning õõnestati sellega jõupingutusi saavutada piirkonnas julgeolek ja stabiilsus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 12. mail 2021 sisenesid Aserbaidžaani väed ajutiselt Armeenia territooriumile, mis kujutab endast Armeenia territoriaalse terviklikkuse ja rahvusvahelise õiguse rikkumist; arvestades, et Armeenia suveräänse territooriumi selline rikkumine järgnes Aserbaidžaani esindajate, sealhulgas presidendi muret tekitavatele avaldustele, milles esitati territoriaalseid nõudmisi ja ähvardati jõu kasutamisega ning õõnestati sellega jõupingutusi saavutada piirkonnas julgeolek ja stabiilsus;

| R. | arvestades, et viimastel kuudel on repatrieeritud hukkunute säilmeid ja antud humanitaarabi konfliktist rängalt mõjutatud elanikele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et viimastel kuudel on repatrieeritud hukkunute säilmeid ja antud humanitaarabi konfliktist rängalt mõjutatud elanikele;

| S. | arvestades, et on vaja teha uusi jõupingutusi usalduse suurendamiseks mõlema riigi vahel ja edusamme püsiva rahu saavutamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et on vaja teha uusi jõupingutusi usalduse suurendamiseks mõlema riigi vahel ja edusamme püsiva rahu saavutamiseks;

| 1. | nõuab kõigi konflikti ajal ja pärast seda kinni peetud Armeenia sõja- ja tsiviilvangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist, samuti seda, et Aserbaidžaan hoiduks tulevikus meelevaldsest kinnipidamisest; nõuab tungivalt, et pooled rakendaksid täielikult 9. novembri 2020. aasta kolmepoolset relvarahudeklaratsiooni, millega nähakse ette sõjavangide, pantvangide ja teiste kinnipeetute ning vaenutegevuse käigus hukkunud isikute säilmete vahetamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | taunib vägivalda, mis pandi toime hiljutises Armeenia ja Aserbaidžaani vahelises sõjas Mägi-Karabahhi pärast; väljendab solidaarsust ohvrite ja nende perekondadega; taunib relvarahu rikkumist, mis tõi kaasa uusi inimkannatusi, surma ja hävingut; mõistab hukka kõik tsiviilelanike vastased rünnakud ja tuletab meelde riikide rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevat kohustust kaitsta tsiviilisikute elu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et Aserbaidžaani valitsus esitaks ammendava loetelu kõikidest isikutest, keda hoitakse vangistuses seoses relvakonfliktiga, ning annaks teavet nende asukoha ja tervise kohta, sealhulgas isikute kohta, kes on vangistuses surnud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et teadmata kadunud isikute saatuse ja asukohaga seotud teabe avalikustamata jätmine võib kujutada endast kadunuks jääma sundimist, mida nii Aserbaidžaan kui ka Armeenia on kohustunud ära hoidma; kutsub kõiki pooli üles tegema kindlaks kadunuks jäänud inimeste saatuse ja asukoha ning kohtlema surnukehasid lugupidamisega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et Aserbaidžaani valitsus austaks õiguslikke tagatisi, võimaldaks advokaatidele, arstidele ja inimõiguste kaitsjatele juurdepääsu Armeenia vangidele ning hõlbustaks nende suhtlemist sugulastega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab tõsist muret usaldusväärsete teadete pärast, mille kohaselt on armeenlastest sõjavange ja teisi vangistuses viibivaid isikuid hoitud ja hoitakse alandavates tingimustes ning neid on vangisoleku või kinnipidamise ajal ebainimlikult koheldud ja piinatud; mõistab hukka kõik piinamise ja kadunuks jääma sundimise juhtumid, sealhulgas relvakonflikti käigus toime pandud juhtumid, samuti surnukehade väärkohtlemise ja rüvetamise; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles tagama, et endiselt vahi all viibivatele isikutele antakse rahvusvahelise inimõigustealase ja humanitaarõigusega nõutav täielik kaitse, sealhulgas õigus kaitsele piinamise ja ebainimliku kohtlemise eest; kutsub Armeenia ja Aserbaidžaani ametivõime üles viima läbi sõltumatuid, kiireid, avalikke ja tõhusaid uurimisi ning esitama süüdistuse kõigi usaldusväärsete väidetavate Genfi konventsioonide raskete rikkumiste ning muude rahvusvahelise õiguse rikkumiste ja sõjakuritegude eest, et tagada süüdlaste vastutusele võtmine ja ohvritele kahju hüvitamine, tehes seda võimaluse korral rahvusvahelise sihtotstarbelise missiooni abil; kutsub Aserbaidžaani valitsust üles tegema täielikku koostööd Euroopa Inimõiguste Kohtuga, et uurida armeenlastest vangide ebainimliku kohtlemise teadete paikapidavust ja võtta süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et praegu puudub avalikult kättesaadav usaldusväärne teave Armeenias vangistuses viibivate Aserbaidžaani sõjavangide ja kinnipeetavate kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab kõigile konflikti osapooltele meelde nende kohustust järgida rahvusvahelist humanitaarõigust, mille alusel on keelatud piinamine ja muu alandav või ebainimlik kohtlemine, ning kordab, et sõjavangide piinamine ja väärkohtlemine on sõjakuriteod; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab teravalt hukka vahejuhtumi 9. aprillil 2021, kui Aserbaidžaani ametivõimud saatsid välja tühja lennuki, mis oleks pidanud Armeenia kinnipeetavad kodumaale tagasi toimetama; on seisukohal, et tegemist on äärmiselt tundetu teoga, mis iseloomustab Aserbaidžaani üldiselt alandavat suhtumist Armeenia kinnipeetavatesse ja nende perekondadesse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab tungivalt vajadust hoiduda mis tahes vaenulikust retoorikast või tegevusest, mida on võimalik tõlgendada vihkamisele või otsesele vägivallale õhutavana või karistamatust toetavana või mis võiks kahjustada jõupingutusi usaldust ja leppimist, koostööd ja püsivat rahu soodustava õhkkonna loomiseks ja edendamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Aserbaidžaani valitsust üles tegema Armeenia vangide küsimuses täielikku koostööd Euroopa Inimõiguste Kohtuga ning järgima kohtu ajutisi meetmeid, millega kohustati Aserbaidžaani esitama üksikasjalikku teavet vangide kinnipidamistingimuste, nende tervisliku seisundi ja nende tagasisaatmiseks võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab oma veendumust, et täielik vangide vahetamine ning hukkunute säilmete üleandmine ning selle küsimuse lõplik lahendamine on kiireloomuline humanitaarküsimus, eriti kannatanute perekondade jaoks, ning oleks esimene hädavajalik usaldust suurendav meede, et tuua piirkonda mingigi stabiilsus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub Aserbaidžaani valitsust üles tagama asjaomastele rahvusvahelistele organisatsioonidele, nagu Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee, vaba ja takistamatu juurdepääsu vangidele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab tungivat vajadust tagada, et humanitaarabi jõuaks abivajajateni, et Armeenia elanikkonna ja kultuuripärandi turvalisus Mägi-Karabahhis oleks tagatud ning et riigisisesed põgenikud ja pagulased saaksid pöörduda tagasi oma endistesse elukohtadesse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et mõlemad pooled hoiduksid igasugusest tegevusest, millega hävitatakse Armeenia ajaloopärandit Aserbaidžaanis ja Aserbaidžaani ajaloopärandit Armeenias; nõuab lammutatud mälestiste täielikku taastamist ja rahvusvahelise üldsuse suuremat kaasamist maailmapärandi kaitsmisse piirkonnas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde OSCE Minski grupi kaaseesistujate juhitud rahvusvahelise üldsuse jõupingutusi rahumeelse, püsiva, tervikliku ja kestliku lahenduse leidmiseks OSCE 2009. aasta aluspõhimõtete alusel (jõu kasutamisest hoidumine, territoriaalne terviklikkus ning rahvaste võrdõiguslikkus ja enesemääramisõigus), eesmärgiga määrata kindlaks Mägi-Karabahhi piirkonna edasine staatus; tuletab meelde, et see on võimalik saavutada ainult läbiräägitud poliitilise lahenduse ja kõigi asjaomaste poolte tõelise pühendumuse abil; kutsub osapooli üles taasalustama võimalikult kiiresti kõrgetasemelist poliitilist dialoogi OSCE Minski grupi kaaseesistujate egiidi all; kutsub Armeenia ja Aserbaidžaani valitsusi ning rahvusvahelisi vahendajaid üles süstemaatiliselt kaasama naisi rahuprotsessi ja konsulteerima naissoost inimõiguste kaitsjatega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab kahetsust, et OSCE Minski grupis osalevad ELi liikmesriigid ei viibinud relvarahukokkuleppe läbirääkimiste juures ning et EL ei näidanud üles juhtrolli kahe kõrgelt hinnatud idapartneri toomisel läbirääkimistelaua taha; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taunib alates 14. aprillist 2021 üldsusele avatud nn trofeepargi avamist Bakuus, kuna see süvendab veelgi pikaajalisi vaenulikke meeleolusid ning õõnestab Armeenia ja Aserbaidžaani vastastikust usaldust; nõuab seetõttu tungivalt selle viivitamatut sulgemist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni üles pakkuma nii Armeeniale kui ka Aserbaidžaanile kogu vajalikku abi relvarahu kindlustamiseks ning toetama kõiki jõupingutusi, mis viivad stabiilsuse, ülesehituse, usalduse suurendamise ja sõjajärgse taastumiseni, ning jälgima tähelepanelikult relvarahu sätete rakendamist, eelkõige seoses selle järelevalvemehhanismiga; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama toetust kodanikuühiskonnale ja inimõiguste kaitsjatele ning koostööd nendega, eelkõige olukorras, kus nende tegevust piiratakse; on seisukohal, et ELi eriesindajal Lõuna-Kaukaasias on selles küsimuses etendada oluline roll; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt toetama kiireloomulise humanitaarabi andmist ja rahvusvaheliste organisatsioonide tööd selles valdkonnas ning kultuuri- ja usupärandi kaitsmisel, samuti toetama Armeenia ja Aserbaidžaani kodanikuühiskonna organisatsioone, kes aitavad tõeliselt kaasa leppimisele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal koos liikmesriikidega käsitleda julgeolekut, stabiilsust ja piirkondlikku koostööd Lõuna-Kaukaasias ka 2021. aasta sügisel toimuval idapartnerluse tippkohtumisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, OSCE peasekretärile, Minski grupi kaaseesistujatele, Armeenia presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Aserbaidžaani presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

23.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/161

---

P9_TA(2021)0252

Olukord Haitis

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Haitis (2021/2694(RSP))

(2022/C 15/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Haiti kohta, eelkõige 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustöö (1), 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni laste orjuse kohta Haitis (2) ning 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Haiti kohta, eelkõige 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Haitis aasta pärast maavärinat: humanitaarabi ja ülesehitustöö (1), 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni laste orjuse kohta Haitis (2) ning 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni (3),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 24. märtsi 2021. aasta avaldust Haiti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 24. märtsi 2021. aasta avaldust Haiti kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Haiti integreeritud esinduse (BINUH) 11. veebruari 2021. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Haiti integreeritud esinduse (BINUH) 11. veebruari 2021. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 1948. aasta detsembris vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta detsembris vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Ameerika inimõiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika inimõiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO aluspõhimõtteid kohtuvõimu sõltumatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aluspõhimõtteid kohtuvõimu sõltumatuse kohta,

| — | võttes arvesse kohtuniku üldhartat ja Ibero-Ameerika kohtuniku statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtuniku üldhartat ja Ibero-Ameerika kohtuniku statuuti,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse Haiti Vabariigi 1987. aasta põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiti Vabariigi 1987. aasta põhiseadust,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja BINUHi 18. jaanuari 2021. aasta ühisaruannet „Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens“ (Rahutused Haitis ning nende mõju inimõigustele ja riigi kohustusele kaitsta kõiki kodanikke), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja BINUHi 18. jaanuari 2021. aasta ühisaruannet „Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens“ (Rahutused Haitis ning nende mõju inimõigustele ja riigi kohustusele kaitsta kõiki kodanikke),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et kuna valimisi 2020. aasta oktoobris ei korraldatud, hakkas kehtima dekreediga kehtestatud kord, kusjuures teated ebaõnnestunud riigipöördekatsete kohta viitavad kasvavale poliitilisele ja sotsiaalsele ebastabiilsusele Haitis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuna valimisi 2020. aasta oktoobris ei korraldatud, hakkas kehtima dekreediga kehtestatud kord, kusjuures teated ebaõnnestunud riigipöördekatsete kohta viitavad kasvavale poliitilisele ja sotsiaalsele ebastabiilsusele Haitis;

| B. | arvestades, et poliitiline opositsioon ja kodanikuühiskonna rühmitused väidavad, et president Jovenel Moïse volitused lõppesid 6. veebruaril 2021, nagu otsustas Haiti kohtute kõrgem nõukogu, ning nõuavad ajutise presidendi ametisse nimetamist; arvestades, et Jovenel Moïse keeldub tagasi astumast, sest tema arvates algas tema mandaat 2017. aasta veebruaris pärast 2016. aastal toimunud teist valimist, kuna varasemad valimistulemused vaidlustati pettusesüüdistuste tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et poliitiline opositsioon ja kodanikuühiskonna rühmitused väidavad, et president Jovenel Moïse volitused lõppesid 6. veebruaril 2021, nagu otsustas Haiti kohtute kõrgem nõukogu, ning nõuavad ajutise presidendi ametisse nimetamist; arvestades, et Jovenel Moïse keeldub tagasi astumast, sest tema arvates algas tema mandaat 2017. aasta veebruaris pärast 2016. aastal toimunud teist valimist, kuna varasemad valimistulemused vaidlustati pettusesüüdistuste tõttu;

| C. | arvestades, et tuhanded Haiti elanikud on alates 14. jaanuarist 2021 protestinud president Jovenel Moïse ametiaja üheaastase pikendamise ja ka referendumi vastu; arvestades, et meeleavaldusi surutakse maha jõuga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuhanded Haiti elanikud on alates 14. jaanuarist 2021 protestinud president Jovenel Moïse ametiaja üheaastase pikendamise ja ka referendumi vastu; arvestades, et meeleavaldusi surutakse maha jõuga;

| D. | arvestades, et kuna 2019. aastal ei korraldatud valimisi õigeaegselt, lõppesid saadikutekojas kõigi parlamendiliikmete ja senatis kahe kolmandiku parlamendiliikmete volitused 2020. aasta jaanuaris ning kõigi linnapeade volitused 2020. aasta juulis; arvestades, et president Jovenel Moïse on alates sellest ajast valitsenud dekreetidega ning suur hulk dekreete on presidendi volitusi tugevdanud; arvestades, et president Jovenel Moïse on kavandanud parlamendi-, kohalikud ja presidendivalimised 19. septembriks 2021; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuna 2019. aastal ei korraldatud valimisi õigeaegselt, lõppesid saadikutekojas kõigi parlamendiliikmete ja senatis kahe kolmandiku parlamendiliikmete volitused 2020. aasta jaanuaris ning kõigi linnapeade volitused 2020. aasta juulis; arvestades, et president Jovenel Moïse on alates sellest ajast valitsenud dekreetidega ning suur hulk dekreete on presidendi volitusi tugevdanud; arvestades, et president Jovenel Moïse on kavandanud parlamendi-, kohalikud ja presidendivalimised 19. septembriks 2021;

| E. | arvestades, et 5. jaanuaril 2021 kuulutas president Jovenel Moïse, et põhiseaduse referendum tuleks korraldada 27. juunil 2021, ning kinnitas hiljuti oma otsust, hoolimata nii riigis kui ka rahvusvahelises üldsuses väljendatud protestist; arvestades, et kavandatav põhiseaduse reform koondaks täidesaatvat võimu veelgi rohkem; arvestades, et Haiti põhiseaduse artikli 28 lõikes 3 on sätestatud, et üldvalimiste korraldamine põhiseaduse muutmiseks on rangelt keelatud; arvestades, et pärast seda teadet on tuhanded haitilased läinud rahvahääletuse vastu tänavatele meelt avaldama; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 5. jaanuaril 2021 kuulutas president Jovenel Moïse, et põhiseaduse referendum tuleks korraldada 27. juunil 2021, ning kinnitas hiljuti oma otsust, hoolimata nii riigis kui ka rahvusvahelises üldsuses väljendatud protestist; arvestades, et kavandatav põhiseaduse reform koondaks täidesaatvat võimu veelgi rohkem; arvestades, et Haiti põhiseaduse artikli 28 lõikes 3 on sätestatud, et üldvalimiste korraldamine põhiseaduse muutmiseks on rangelt keelatud; arvestades, et pärast seda teadet on tuhanded haitilased läinud rahvahääletuse vastu tänavatele meelt avaldama;

| F. | arvestades, et 6. mail 2021 teatas EL, et ta ei rahasta 27. juuniks 2021 kavandatud referendumi korraldamist Haitil ega saada vaatlejaid selle jälgimiseks, pidades seda protsessi ebaturvalises ja poliitilisest ebastabiilsusest mõjutatud riigis mitte piisavalt läbipaistvaks ega demokraatlikuks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 6. mail 2021 teatas EL, et ta ei rahasta 27. juuniks 2021 kavandatud referendumi korraldamist Haitil ega saada vaatlejaid selle jälgimiseks, pidades seda protsessi ebaturvalises ja poliitilisest ebastabiilsusest mõjutatud riigis mitte piisavalt läbipaistvaks ega demokraatlikuks;

| G. | arvestades, et Haiti küsimustega tegelev tuumikrühm (mis koosneb ÜRO peasekretäri eriesindajast, Brasiilia, Kanada, Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suursaadikutest ning Ameerika Riikide Organisatsiooni eriesindajast) on väljendanud muret selle üle, et põhiseaduse muutmise protsess ei ole olnud piisavalt kaasav, osalust soodustav ega läbipaistev; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Haiti küsimustega tegelev tuumikrühm (mis koosneb ÜRO peasekretäri eriesindajast, Brasiilia, Kanada, Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania, Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide suursaadikutest ning Ameerika Riikide Organisatsiooni eriesindajast) on väljendanud muret selle üle, et põhiseaduse muutmise protsess ei ole olnud piisavalt kaasav, osalust soodustav ega läbipaistev;

| H. | arvestades, et senati uuringu järeldustes ja Haiti Ülemkontrollikoja aruandes on president Jovenel Moïse’i süüdistatud omastamises ja pettuses, kuna ta on väidetavalt saanud rahalisi vahendeid PetroCaribe’i programmist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et senati uuringu järeldustes ja Haiti Ülemkontrollikoja aruandes on president Jovenel Moïse’i süüdistatud omastamises ja pettuses, kuna ta on väidetavalt saanud rahalisi vahendeid PetroCaribe’i programmist;

| I. | arvestades, et Haiti ülemkohtu kohtunik Yvickel Dieujuste Dabrésil vahistati 7. veebruaril 2021 koos veel 18 isikuga ja teda süüdistatakse valitsuse vastases vandenõus; arvestades, et kohtunik Yvickel Dieujuste Dabrésil vabastati 11. veebruaril 2021, kuid ülejäänud 17 inimest on endiselt vahi all; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Haiti ülemkohtu kohtunik Yvickel Dieujuste Dabrésil vahistati 7. veebruaril 2021 koos veel 18 isikuga ja teda süüdistatakse valitsuse vastases vandenõus; arvestades, et kohtunik Yvickel Dieujuste Dabrésil vabastati 11. veebruaril 2021, kuid ülejäänud 17 inimest on endiselt vahi all;

| J. | arvestades, 8. veebruaril 2021 andis president Jovenel Moïse välja dekreedi, millega saatis kolm ülemkohtu kohtunikku (kohtunikud Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis ja Wendelle Coq Thelot) pensionile, ning andis mõne päeva pärast välja uue dekreedi, millega nimetati ametisse kolm uut ülemkohtu kohtunikku seaduses sätestatud menetlusi järgimata; arvestades, et sellele vastuseks alustasid kohtusüsteemi töötajad esmaspäeval, 15. veebruaril 2021 tähtajatut streiki; |
| --- | --- |

J.

arvestades, 8. veebruaril 2021 andis president Jovenel Moïse välja dekreedi, millega saatis kolm ülemkohtu kohtunikku (kohtunikud Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis ja Wendelle Coq Thelot) pensionile, ning andis mõne päeva pärast välja uue dekreedi, millega nimetati ametisse kolm uut ülemkohtu kohtunikku seaduses sätestatud menetlusi järgimata; arvestades, et sellele vastuseks alustasid kohtusüsteemi töötajad esmaspäeval, 15. veebruaril 2021 tähtajatut streiki;

| K. | arvestades, et Haiti režiim vahistas 2021. aasta märtsis ühe kõrgema politseiametniku, süvendades seeläbi eksponentsiaalselt riigi põhiseaduslikku kriisi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Haiti režiim vahistas 2021. aasta märtsis ühe kõrgema politseiametniku, süvendades seeläbi eksponentsiaalselt riigi põhiseaduslikku kriisi;

| L. | arvestades, et Haitis on viimasel kuul järsult sagenenud vägivald, nagu inimröövid, vägistamised, mõrvad ja massimõrvad, mida panevad enamasti toime relvastatud jõugud, kes tegutsevad peaaegu täielikult karistamatult; arvestades, et 2021. aasta esimese kolme kuu jooksul mõrvati 117 inimest ja rööviti 142 inimest; arvestades, et ainuüksi 2021. aasta aprillis leidis aset 91 röövimise juhtumit; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Haitis on viimasel kuul järsult sagenenud vägivald, nagu inimröövid, vägistamised, mõrvad ja massimõrvad, mida panevad enamasti toime relvastatud jõugud, kes tegutsevad peaaegu täielikult karistamatult; arvestades, et 2021. aasta esimese kolme kuu jooksul mõrvati 117 inimest ja rööviti 142 inimest; arvestades, et ainuüksi 2021. aasta aprillis leidis aset 91 röövimise juhtumit;

| M. | arvestades, et 11. aprillil 2021. aastal Port-au-Prince’is toimunud mitme katoliku vaimuliku röövimine (kes hiljem vabastati), kes töötavad kohaliku elanikkonna heaks, šokeeris sügavalt Haiti ja rahvusvahelist avalikkust ning tõi kaasa praeguse valitsuse vastu suunatud meeleavalduste intensiivistumise; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 11. aprillil 2021. aastal Port-au-Prince’is toimunud mitme katoliku vaimuliku röövimine (kes hiljem vabastati), kes töötavad kohaliku elanikkonna heaks, šokeeris sügavalt Haiti ja rahvusvahelist avalikkust ning tõi kaasa praeguse valitsuse vastu suunatud meeleavalduste intensiivistumise;

| N. | arvestades, et alates 2015. aastast on riigist lahkunud üle 300 000 inimese; arvestades, et kasvav vägivald ja julgeolekuolukorra halvenemine riigis on toonud kaasa Haitist pärit varjupaigataotlejate arvu järsu suurenemise eelkõige Prantsuse Guajaanas ning paljude rahvusvaheliste ja humanitaarvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide lahkumise Haitist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alates 2015. aastast on riigist lahkunud üle 300 000 inimese; arvestades, et kasvav vägivald ja julgeolekuolukorra halvenemine riigis on toonud kaasa Haitist pärit varjupaigataotlejate arvu järsu suurenemise eelkõige Prantsuse Guajaanas ning paljude rahvusvaheliste ja humanitaarvaldkonna valitsusväliste organisatsioonide lahkumise Haitist;

| O. | arvestades, et viimastel aastatel on Haitil toimunud mitmed ulatuslikud liikumispuhangud kõrge elukalliduse, autoritaarsuse ja korruptsiooni vastu; arvestades, et jätkuv poliitiline kriis on seotud kõigi sotsiaalsete, majanduslike, julgeoleku- ja inimõiguste näitajate halvenemisega ja on sellega vastavuses; arvestades, et vaesus on süvenenud, juurdepääs põhilistele sotsiaalteenustele, mis on juba kahanenud, on veelgi vähenenud ning kahe aasta jooksul on toiduga kindlustamatus peaaegu kahekordistunud, mis mõjutab nüüdseks miljoneid haitilasi; arvestades, et Haiti on Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ainus vähim arenenud riik; arvestades, et Haiti, kes oli ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) 2019. aasta inimarengu indeksis 170. kohal, vajab pidevalt humanitaar- ja arenguabi ning on endiselt Põhja- ja Lõuna-Ameerika vaeseim riik ja üks maailma vaeseimaid riike, kus 59 % elanikkonnast elab allpool riiklikku vaesuspiiri; arvestades, et valitsuse korruptsioon on laialt levinud ning Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeksis seati Haiti 2018. aastal 180 uuritud riigi seas 161. kohale; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et viimastel aastatel on Haitil toimunud mitmed ulatuslikud liikumispuhangud kõrge elukalliduse, autoritaarsuse ja korruptsiooni vastu; arvestades, et jätkuv poliitiline kriis on seotud kõigi sotsiaalsete, majanduslike, julgeoleku- ja inimõiguste näitajate halvenemisega ja on sellega vastavuses; arvestades, et vaesus on süvenenud, juurdepääs põhilistele sotsiaalteenustele, mis on juba kahanenud, on veelgi vähenenud ning kahe aasta jooksul on toiduga kindlustamatus peaaegu kahekordistunud, mis mõjutab nüüdseks miljoneid haitilasi; arvestades, et Haiti on Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ainus vähim arenenud riik; arvestades, et Haiti, kes oli ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) 2019. aasta inimarengu indeksis 170. kohal, vajab pidevalt humanitaar- ja arenguabi ning on endiselt Põhja- ja Lõuna-Ameerika vaeseim riik ja üks maailma vaeseimaid riike, kus 59 % elanikkonnast elab allpool riiklikku vaesuspiiri; arvestades, et valitsuse korruptsioon on laialt levinud ning Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeksis seati Haiti 2018. aastal 180 uuritud riigi seas 161. kohale;

| P. | arvestades, et 2020. aasta augustist 2021. aasta veebruarini seisis Haitil ligikaudu neli miljonit inimest (4) silmitsi tõsise toiduga kindlustamatusega; arvestades, et peamised toiduga kindlustatuse olukorda halvendavad tegurid on majanduslangus, kehv saak, orkaan Laura (23. augustil 2020) ja COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2020. aasta augustist 2021. aasta veebruarini seisis Haitil ligikaudu neli miljonit inimest (4) silmitsi tõsise toiduga kindlustamatusega; arvestades, et peamised toiduga kindlustatuse olukorda halvendavad tegurid on majanduslangus, kehv saak, orkaan Laura (23. augustil 2020) ja COVID-19 pandeemia;

| Q. | arvestades, et kesksele kohale on tõusnud rahutused ja bürokraatlik kaos, mis on takistanud Haitil COVID-19 vaktsiini kasutuselevõttu, tuues kaasa surmajuhtumite arvu kasvamise ohu ja suutmatuse püsida ülemaailmses võitluses viiruse vastu ajakavas; arvestades, et ebapiisav tegelemine COVID-19 pandeemiaga on juba olemasolevaid ühiskondlikke probleeme veelgi teravdanud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kesksele kohale on tõusnud rahutused ja bürokraatlik kaos, mis on takistanud Haitil COVID-19 vaktsiini kasutuselevõttu, tuues kaasa surmajuhtumite arvu kasvamise ohu ja suutmatuse püsida ülemaailmses võitluses viiruse vastu ajakavas; arvestades, et ebapiisav tegelemine COVID-19 pandeemiaga on juba olemasolevaid ühiskondlikke probleeme veelgi teravdanud;

| R. | arvestades, et Haiti sai rahvusvaheliselt üldsuselt pärast 2010. aasta maavärinat toimunud ülesehitustööde rahastamiseks ennenägematut abi; arvestades, et need jõupingutused ei ole Haiti elanike jaoks praegu sugugi märgatavad, mis annab alust kartuseks halva valitsemistava ja suure osa vahendite väärkasutamise pärast; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Haiti sai rahvusvaheliselt üldsuselt pärast 2010. aasta maavärinat toimunud ülesehitustööde rahastamiseks ennenägematut abi; arvestades, et need jõupingutused ei ole Haiti elanike jaoks praegu sugugi märgatavad, mis annab alust kartuseks halva valitsemistava ja suure osa vahendite väärkasutamise pärast;

| S. | arvestades, et kuna saadud rahvusvahelisi vahendeid on halvasti kasutatud, hariduse eest nõutakse kõrget tasu ja perekondade sissetulekud on madalad ning lisaks ei ole kättesaadav haridus kvaliteetne, on ligikaudu pooled 15-aastastest ja vanematest haitilastest kirjaoskamatud; arvestades, et rahutuste ja pandeemia edasise eskaleerumise tõttu ning nende mõju tõttu haitilaste igapäevaelule on 70 % Haiti lastest jäänud koolist kõrvale; arvestades, et vähemalt 350 000 last ja noort kogu riigis ei käi alg- ega keskkoolis; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuna saadud rahvusvahelisi vahendeid on halvasti kasutatud, hariduse eest nõutakse kõrget tasu ja perekondade sissetulekud on madalad ning lisaks ei ole kättesaadav haridus kvaliteetne, on ligikaudu pooled 15-aastastest ja vanematest haitilastest kirjaoskamatud; arvestades, et rahutuste ja pandeemia edasise eskaleerumise tõttu ning nende mõju tõttu haitilaste igapäevaelule on 70 % Haiti lastest jäänud koolist kõrvale; arvestades, et vähemalt 350 000 last ja noort kogu riigis ei käi alg- ega keskkoolis;

| T. | arvestades, et Haitis on endiselt levinud restavek – tänapäevane orjuse vorm; arvestades, et see tava tähendab, et vaesunud kodudest pärit Haiti lapsed saadetakse vanemate poolt teistesse perekondadesse koduabilisteks; arvestades, et need lapsed kannatavad sageli väärkohtlemise all ning neil puudub juurdepääs haridusele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Haitis on endiselt levinud restavek – tänapäevane orjuse vorm; arvestades, et see tava tähendab, et vaesunud kodudest pärit Haiti lapsed saadetakse vanemate poolt teistesse perekondadesse koduabilisteks; arvestades, et need lapsed kannatavad sageli väärkohtlemise all ning neil puudub juurdepääs haridusele;

| 1. | nõuab tungivalt, et Haiti ametivõimud korraldaksid vabad, õiglased, läbipaistvad ja usaldusväärsed parlamendi-, kohalikud ja presidendivalimised ning tagaksid nende valimiste ajal püsiva julgeoleku; tuletab meelde, et kuni läbipaistvuse, õigluse ja demokraatia tingimused ei ole täidetud, ei tohiks EL anda valimiste jaoks mingit rahalist ega tehnilist abi; tuletab meelde, et Haiti pikaleveninud poliitilisest kriisist on võimalik üle saada ainult usaldusväärse, läbipaistva, kaasava ja rahumeelse valimisprotsessiga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, kui tähtis on, et kohtusüsteem oleks sõltumatu ja kättesaadavam, ning kutsub Haiti valitsust üles järgima Haiti 1987. aasta põhiseadust, eelkõige selle artikli 284 lõiget 3, austama demokraatia aluspõhimõtteid ja tugevdama õigusriiki; kordab, kui oluline on naiste täielik, võrdne ja sisuline osalemine ning kõigi Haiti elanike, sealhulgas noorte, puuetega inimeste ja kodanikuühiskonna kaasamine Haiti poliitilistesse protsessidesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et Haiti ametivõimud suurendaksid jõupingutusi, et lõpetada jõukudevahelised kokkupõrked ning relvastatud rünnakud tsiviilisikute ja õiguskaitsjate vastu ning mõista õiglase kohtumõistmise teel süüdlaste üle kohut; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et on sügavalt mures halveneva humanitaar-, poliitilise ja julgeolekuolukorra pärast Haitil; mõistab teravalt hukka kõik inimõiguste rikkumised ja vägivallaaktid, eelkõige inimröövide sagenemise, lastega kaubitsemise Dominikaani Vabariiki, mõrvad ja vägistamised, ning rõhutab vajadust võidelda naiste, tütarlaste ja eakate vastu suunatud vägivalla vastu; mõistab teravalt hukka mitme katoliku vaimuliku röövimise eelmisel kuul Port-au-Prince’is; tuletab meelde, et vägivald Haitis on tihedalt seotud relvastatud jõukudega, millest mõnda toetab ja rahastab kohalik oligarhia; nõuab Haiti ametivõimudelt viivitamatut ja koordineeritud reageerimist, et ennetada vägivalda, tegeleda selle algpõhjustega ja teha lõpp selle eest vastutavate isikute karistamatusele; tuletab meelde, et kohtusüsteemi reform ja korruptsioonivastane võitlus peavad jääma prioriteediks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab La Saline’i tapatalgute ja teiste selliste metsikuste sõltumatut uurimist; nõuab, et kõigi nende kuritegude toimepanijad antaks kohtu alla ning et nende üle mõistetaks õiglaselt kohut; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka väidetava surmava jõu kasutamise meeleavaldajate vastu ning meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised; mõistab hukka ajakirjanike vastu suunatud vägivalla; nõuab tungivalt, et Haiti valitsus lõpetaks pikaajalise eelvangistuse kasutamise; kutsub Haiti ametivõime üles austama põhiõigusi, sõnavabadust ja ühinemisvabadust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kinnitab taas, et toetab kindlalt kõiki inimõiguslasi ja keskkonnakaitsjaid Haitis ja nende tegevust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub Haiti ametivõimudel tagada parem valitsemistava riigi ja ühiskonna kõigil tasanditel, sealhulgas võidelda korruptsiooni ja klientelismi vastu; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks süstemaatiliselt kogu abi, sealhulgas humanitaarabi tõhusa järelevalve, nii et seda kasutataks konkreetsetes projektides, mille jaoks see on ette nähtud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub, et Haiti ametivõimud selgitaksid välja, kas on alust kahtlustel, et 2010. aasta maavärina järel saadud rahvusvahelisi vahendeid väärkasutati ja esines pettust, ning karistaksid toimepanijaid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab auditit ja Euroopa Kontrollikoja aruannet ELi vahendite kasutamise kohta Haitis, pidades eelkõige silmas hiljutisi korruptsioonisüüdistusi ja Haiti kõrgema kontrollikoja aruannet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Euroopa Liitu üles jätkama Haiti rahastamist, et tegeleda tõsise toiduga kindlustamatuse ja alatoitumuse probleemiga, mida COVID-19 pandeemia on teravdanud; palub ka asjaomastel Euroopa Liidu teenistustel tagada järelevalve Euroopa abi üle ja selle asjakohane haldamine, et see tooks otsest kasu abivajavale elanikkonnale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et Haiti ei ole teinud COVID-19 vaktsiinide saamiseks vajalikke samme; nõuab tungivalt, et Haiti ametivõimud võtaksid vaktsiinide saamiseks vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt, et EL eraldas Haiti ja teiste Kariibi mere piirkonna riikide vähimkaitstud rühmade toetamiseks 17 miljonit eurot; palub, et komisjon peaks Haitile humanitaarabi andmist jätkuvalt prioriteediks; kutsub komisjoni üles tagama, et Haitile humanitaarabi andmine oleks tõhusalt seotud Haiti arengustrateegiaga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et restavek välja juuritaks; nõuab, et Haiti valitsus rakendaks laste registreerimise ning nii füüsilise kui ka psühholoogilise kaitsmise meetmeid ja hoolitseks selle eest, et lapsed käiksid kohustuslikus korras koolis; nõuab, et EL teeks Haiti valitsusega lapse õiguste kaitset käsitleva õigusraamistiku rakendamiseks koostööd; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Haiti valitsust üles tagama oma kodanike heaolu kõigil olulistel viisidel; rõhutab, et kui seda ei tehta, võib see kaasa tuua pöördumatu ajude äravoolu ja muuta Haiti töövõimetuks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret varjupaika taotlevate või ebaseaduslikus olukorras Haiti kodanike massilise saabumise pärast Prantsuse Guajaanasse ning kutsub ELi üles toetama piirkonnas asuvaid Euroopa territooriume inimkaubanduse vastaste meetmete tugevdamisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab, kui tähtsad on ühtlustatud, koordineeritud ja tugevdatud rahvusvahelised jõupingutused Haiti rahva toetamiseks; rõhutab, kui oluline on jätkata ELi ja rahvusvahelise toetuse andmist Haitile, et aidata luua tingimused rahumeelseteks ja demokraatlikeks valimisteks ning saavutada riigi pikaajaline stabiilsus, areng ja majanduslik sõltumatus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi inimõiguste eriesindajale, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO peasekretärile, AKV-ELi ministrite nõukogule ja parlamentaarsele ühisassambleele, CARIFORUMi institutsioonidele ning Haiti ametivõimudele. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 46.

(2)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 40.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0074.

(4)  Toiduga kindlustatuse staadiumide terviklik klassifikatsiooni (IPC) andmetel.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/166 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/166

---

P9_TA(2021)0253

Olukord Tšaadis

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Tšaadis (2021/2695(RSP))

(2022/C 15/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (1),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust president Idriss Déby Itno surma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust president Idriss Déby Itno surma kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust Tšaadi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust Tšaadi kohta,

| — | võttes arvesse G7 välis- ja arenguministrite 5. mai 2021. aasta kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 välis- ja arenguministrite 5. mai 2021. aasta kommünikeed,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 29. aprillist kuni 5. maini 2021 Tšaadis toimunud teabekogumismissiooni aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 29. aprillist kuni 5. maini 2021 Tšaadis toimunud teabekogumismissiooni aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu ja G5 Saheli liikmesriikide 28. aprilli 2020. aasta ühisdeklaratsiooni Saheli julgeoleku, stabiilsuse ja arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu ja G5 Saheli liikmesriikide 28. aprilli 2020. aasta ühisdeklaratsiooni Saheli julgeoleku, stabiilsuse ja arengu kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi, milles kinnitatakse taas ELi ja Saheli piirkonna vahelise tugeva ja pikaajalise partnerluse tähtsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi, milles kinnitatakse taas ELi ja Saheli piirkonna vahelise tugeva ja pikaajalise partnerluse tähtsust,

| — | võttes arvesse Euroopa Arengufondi 2014–2020 riiklikku soovituskava Tšaadi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Arengufondi 2014–2020 riiklikku soovituskava Tšaadi jaoks,

| — | võttes arvesse AKV riikide organisatsiooni ning ELi parlamentaarse ühisassamblee 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni demokraatia ja põhiseaduse austamise kohta ELi ja AKV riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide organisatsiooni ning ELi parlamentaarse ühisassamblee 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni demokraatia ja põhiseaduse austamise kohta ELi ja AKV riikides,

| — | võttes arvesse Tšaadi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšaadi põhiseadust,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse 27. juunil 1981. aastal vastu võetud ja 21. oktoobril 1986. aastal jõustunud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 1981. aastal vastu võetud ja 21. oktoobril 1986. aastal jõustunud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et üks päev pärast seda, kui 31 aastat võimul olnud Tšaadi president Idriss Déby Itno 11. aprilli 2021 presidendivalimiste võitjaks kuulutati, sai ta 20. aprillil 2021 relvakokkupõrkes mässuliste rühmitustega surma; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üks päev pärast seda, kui 31 aastat võimul olnud Tšaadi president Idriss Déby Itno 11. aprilli 2021 presidendivalimiste võitjaks kuulutati, sai ta 20. aprillil 2021 relvakokkupõrkes mässuliste rühmitustega surma;

| B. | arvestades, et pärast Idriss Déby surma korraldas sõjaline üleminekunõukogu põhiseadusevastase võimu ülevõtmise ja asutas üleminekuvalitsuse, mida juhib Tšaadi presidendi poeg Mahamat Idriss Déby; arvestades, et sõjaline üleminekunõukogu peatas põhiseaduse, saatis laiali valitsuse ja rahvuskogu ning kehtestas 18 kuuks põhiseaduse asendusena nn üleminekuharta, mida saab ühe korra pikendada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast Idriss Déby surma korraldas sõjaline üleminekunõukogu põhiseadusevastase võimu ülevõtmise ja asutas üleminekuvalitsuse, mida juhib Tšaadi presidendi poeg Mahamat Idriss Déby; arvestades, et sõjaline üleminekunõukogu peatas põhiseaduse, saatis laiali valitsuse ja rahvuskogu ning kehtestas 18 kuuks põhiseaduse asendusena nn üleminekuharta, mida saab ühe korra pikendada;

| C. | arvestades, et Tšaadi põhiseaduses on sätestatud, et riigipea vaba ametikoha või püsiva töövõimetuse korral täidab presidendi ametikohta ajutiselt rahvuskogu esimees, kes peab 45–90 päeva jooksul korraldama valimised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Tšaadi põhiseaduses on sätestatud, et riigipea vaba ametikoha või püsiva töövõimetuse korral täidab presidendi ametikohta ajutiselt rahvuskogu esimees, kes peab 45–90 päeva jooksul korraldama valimised;

| D. | arvestades, et 2. mail 2021 nimetas sõjaline üleminekunõukogu ametisse üleminekuvalitsuse, mida juhib tsiviilisikust peaminister Albert Pahimi Padacké ja kuhu kuulub mitu opositsiooni liiget; arvestades, et Albert Pahimi Padacké tuli 11. aprilli 2021 presidendivalimistel teiseks, hoolimata sellest, et teda peeti president Déby liitlaseks, ning ta täitis 2016.–2018. aastal peaministri ametikohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2. mail 2021 nimetas sõjaline üleminekunõukogu ametisse üleminekuvalitsuse, mida juhib tsiviilisikust peaminister Albert Pahimi Padacké ja kuhu kuulub mitu opositsiooni liiget; arvestades, et Albert Pahimi Padacké tuli 11. aprilli 2021 presidendivalimistel teiseks, hoolimata sellest, et teda peeti president Déby liitlaseks, ning ta täitis 2016.–2018. aastal peaministri ametikohta;

| E. | arvestades, et Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 29. aprillist kuni 5. maini 2021 Tšaadis toimunud teabekogumismissioon rõhutas Tšaadi jaoks elujõulise ja laialdaselt vastuvõetava põhiseaduse koostamise tähtsust ning peab üleminekuhartat ebapiisavaks, et tagada üleminekuperioodil elanikkonna poliitilised ja kodanikuõigused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 29. aprillist kuni 5. maini 2021 Tšaadis toimunud teabekogumismissioon rõhutas Tšaadi jaoks elujõulise ja laialdaselt vastuvõetava põhiseaduse koostamise tähtsust ning peab üleminekuhartat ebapiisavaks, et tagada üleminekuperioodil elanikkonna poliitilised ja kodanikuõigused;

| F. | arvestades, et 27. aprillil 2021 kasutas sõjavägi meeleavaldajate vastu ebaproportsionaalselt ja ebaseaduslikult relvastatud jõudu; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid ja rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Aafrika Liit ja Euroopa Liit, on selle laialdaselt hukka mõistnud; arvestades, et pärast president Idriss Déby surma on aset leidnud vähemalt kuus surmajuhtumit, kümneid inimesi on haavata saanud ning paljud on meeleavaldustes osalemise eest meelevaldselt vahistatud ja kinni peetud; arvestades, et usutavasti on kokkupõrgete käigus vahistatud üle 600 inimese; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 27. aprillil 2021 kasutas sõjavägi meeleavaldajate vastu ebaproportsionaalselt ja ebaseaduslikult relvastatud jõudu; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid ja rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Aafrika Liit ja Euroopa Liit, on selle laialdaselt hukka mõistnud; arvestades, et pärast president Idriss Déby surma on aset leidnud vähemalt kuus surmajuhtumit, kümneid inimesi on haavata saanud ning paljud on meeleavaldustes osalemise eest meelevaldselt vahistatud ja kinni peetud; arvestades, et usutavasti on kokkupõrgete käigus vahistatud üle 600 inimese;

| G. | arvestades, et president Idriss Déby ametiajal toimusid süstemaatilised ja pidevad inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et president Idriss Déby ametiajal toimusid süstemaatilised ja pidevad inimõiguste rikkumised;

| H. | arvestades, et valimiseelset perioodi iseloomustas enam kui 112 poliitilise vastase ja inimõiguste kaitsja tagakiusamine ja meelevaldne vahistamine; arvestades, et valimiskampaaniale eelnenud nädalatel kasutasid julgeolekujõud rahumeelsete meeleavaldajate vastu ebaproportsionaalset ja ebaseaduslikku jõudu; arvestades, et enamik opositsioonist ja mõned kodanikuühiskonna liikmed boikoteerisid valimisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valimiseelset perioodi iseloomustas enam kui 112 poliitilise vastase ja inimõiguste kaitsja tagakiusamine ja meelevaldne vahistamine; arvestades, et valimiskampaaniale eelnenud nädalatel kasutasid julgeolekujõud rahumeelsete meeleavaldajate vastu ebaproportsionaalset ja ebaseaduslikku jõudu; arvestades, et enamik opositsioonist ja mõned kodanikuühiskonna liikmed boikoteerisid valimisi;

| I. | arvestades, et julgeolekuolukord Saheli piirkonnas on viimastel aastatel märkimisväärselt halvenenud, mis kujutab tõsist ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule; arvestades, et laialt levinud on inimõiguste rikkumised ja massilised tapmised; arvestades, et Saheli piirkonnas täheldati 2019. aastal vägivaldse äärmusliku tegevuse kiireimat kasvu; arvestades, et kuigi rahvusvaheline rakkerühm on alates oma loomisest 2015. aastal viinud terrorirühmitused paljudelt nende kontrolli all olevatelt aladelt välja, on piirkond endiselt äärmiselt ebastabiilne; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et julgeolekuolukord Saheli piirkonnas on viimastel aastatel märkimisväärselt halvenenud, mis kujutab tõsist ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule; arvestades, et laialt levinud on inimõiguste rikkumised ja massilised tapmised; arvestades, et Saheli piirkonnas täheldati 2019. aastal vägivaldse äärmusliku tegevuse kiireimat kasvu; arvestades, et kuigi rahvusvaheline rakkerühm on alates oma loomisest 2015. aastal viinud terrorirühmitused paljudelt nende kontrolli all olevatelt aladelt välja, on piirkond endiselt äärmiselt ebastabiilne;

| J. | arvestades, et Tšaad on terroristliku tegevuse ja rünnakute tõttu tõsiselt kannatada saanud; arvestades, et alates 2015. aastast Islamiriigiga ühinenud Boko Haram on levinud üle kogu piirkonna ja põhjustanud Tšaadi järve vesikonnas inimeste märkimisväärset sundrännet; arvestades, et Tšaadis on praegu 133 000 riigisisest põgenikku ja umbes 500 000 pagulast; arvestades, et alates käesoleva aasta valimistest on intensiivistunud sõjaline vastasseis selliste mässuliste rühmitustega nagu „Front for Change and Concord in Chad“ (FACT); arvestades, et Tšaadi armee väitis hiljuti, et ta on FACTi alistanud; arvestades, et sõjaline üleminekunõukogu lükkas tagasi FACTi mässuliste relvastatud rühmituste ettepaneku kehtestada vaherahu ja alustada läbirääkimisi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Tšaad on terroristliku tegevuse ja rünnakute tõttu tõsiselt kannatada saanud; arvestades, et alates 2015. aastast Islamiriigiga ühinenud Boko Haram on levinud üle kogu piirkonna ja põhjustanud Tšaadi järve vesikonnas inimeste märkimisväärset sundrännet; arvestades, et Tšaadis on praegu 133 000 riigisisest põgenikku ja umbes 500 000 pagulast; arvestades, et alates käesoleva aasta valimistest on intensiivistunud sõjaline vastasseis selliste mässuliste rühmitustega nagu „Front for Change and Concord in Chad“ (FACT); arvestades, et Tšaadi armee väitis hiljuti, et ta on FACTi alistanud; arvestades, et sõjaline üleminekunõukogu lükkas tagasi FACTi mässuliste relvastatud rühmituste ettepaneku kehtestada vaherahu ja alustada läbirääkimisi;

| K. | arvestades, et EL toetab G5 Sahelit, mis kujutab endast Burkina Faso, Tšaadi, Mali, Mauritaania ja Nigeri ühist kaitsetegevust, millega koordineeritakse piirkondliku arengu ja julgeoleku meetmeid, et võidelda terrorismi vastu ja tagada piirkonna stabiilsus, ning mille keskne element on Tšaadi armee; arvestades, et ELi Mali väljaõppemissiooni volitusi pikendati 2020. aasta märtsis, et nõustada ja koolitada G5 Saheli riikide, sealhulgas Tšaadi riiklikke relvajõude; arvestades, et G5 Saheli partnerid on nimetanud Mauritaania ja Nigeri vahendajateks, et tagada Tšaadi praeguse rahutuse kõigi osaliste vahel kaasav dialoog ning luua tingimused konsensuslikuks, rahumeelseks ja edukaks üleminekuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL toetab G5 Sahelit, mis kujutab endast Burkina Faso, Tšaadi, Mali, Mauritaania ja Nigeri ühist kaitsetegevust, millega koordineeritakse piirkondliku arengu ja julgeoleku meetmeid, et võidelda terrorismi vastu ja tagada piirkonna stabiilsus, ning mille keskne element on Tšaadi armee; arvestades, et ELi Mali väljaõppemissiooni volitusi pikendati 2020. aasta märtsis, et nõustada ja koolitada G5 Saheli riikide, sealhulgas Tšaadi riiklikke relvajõude; arvestades, et G5 Saheli partnerid on nimetanud Mauritaania ja Nigeri vahendajateks, et tagada Tšaadi praeguse rahutuse kõigi osaliste vahel kaasav dialoog ning luua tingimused konsensuslikuks, rahumeelseks ja edukaks üleminekuks;

| L. | arvestades, et vaatamata sellele, et Tšaad on naftat tootev riik, on seal laialt levinud vaesus, toiduga kindlustamatus, korruptsioon, karistamatus, naiste- ja tütarlastevastane vägivald ning majanduslike võimaluste puudumine; arvestades, et 2019. aasta inimarengu indeksis on Tšaad 189 riigi seas 187. kohal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaatamata sellele, et Tšaad on naftat tootev riik, on seal laialt levinud vaesus, toiduga kindlustamatus, korruptsioon, karistamatus, naiste- ja tütarlastevastane vägivald ning majanduslike võimaluste puudumine; arvestades, et 2019. aasta inimarengu indeksis on Tšaad 189 riigi seas 187. kohal;

| M. | arvestades, et EL toetab Euroopa Arengufondi, Aafrika rahutagamisrahastu, stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi ning ELi Aafrika usaldusfondi kaudu arengu-, rahu- ja julgeolekualaseid meetmeid Tšaadis ja kogu Saheli piirkonnas; arvestades, et EL eraldas 2014.–2020. aastal Tšaadile Euroopa Arengufondi kaudu 542 miljonit eurot, et toetada muu hulgas õigusriigi tugevdamist; arvestades, et tulevane Euroopa rahutagamisvahend peaks Aafrika rahutagamisrahastu ülesanded üle võtma 1. juulil 2021; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL toetab Euroopa Arengufondi, Aafrika rahutagamisrahastu, stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi ning ELi Aafrika usaldusfondi kaudu arengu-, rahu- ja julgeolekualaseid meetmeid Tšaadis ja kogu Saheli piirkonnas; arvestades, et EL eraldas 2014.–2020. aastal Tšaadile Euroopa Arengufondi kaudu 542 miljonit eurot, et toetada muu hulgas õigusriigi tugevdamist; arvestades, et tulevane Euroopa rahutagamisvahend peaks Aafrika rahutagamisrahastu ülesanded üle võtma 1. juulil 2021;

| 1. | mõistab hukka president Idriss Déby tapmise ning piirkonnas hiljuti aset leidnud vägivalla ja inimeste hukkumise relvastatud rühmituste rünnakute tagajärjel; kordab oma muret pikaleveninud kriisi pärast Tšaadis ja ebastabiilse julgeolekuolukorra pärast riigi põhjaosas ning mõistab teravalt hukka inimõiguste ning rahvusvahelise ja humanitaarõiguse korduvad rikkumised; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka sõjaväelise võimuhaaramise, mille sõjaline üleminekunõukogu 20. aprillil 2021 toime pani, sellele järgnenud Tšaadi põhiseaduse peatamise ja valitsuse laialisaatmise; on vastu sellele, et sõjaline üleminekunõukogu kehtestas harta, millega seoses ei ole toimunud demokraatlikku konsulteerimist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et Tšaadi ühiskonna praeguseid lõhesid ei saa kaotada sõjaliste vahenditega, ning kutsub kõiki osapooli üles hoiduma vägivaldsest tegevusest, osalema poliitilises dialoogis ja säilitama tsiviilelanikkonna elu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub sõjalist üleminekunõukogu üles tagama takistamatu ja kiire tagasipöördumise põhiseadusliku korra juurde ning demokraatlike väärtuste austamise; märgib, et tsiviilisikutest üleminekuvalitsuse ametisse nimetamine, kuhu on kaasatud ka mõnede opositsioonirühmituste liikmed, on esimene samm põhiseadusliku korra taastamise suunas; kutsub lisaks sõjalist üleminekunõukogu üles looma ja tagama tingimused kaasavaks riigisiseseks dialoogiks valitsuse ja kodanikuühiskonna osalejate vahel ning tagama võimalikult kiiresti rahumeelse, tsiviiljuhtimisel põhineva ja kiire ülemineku demokraatlikele, vabadele ja õiglastele valimistele, mis viiks demokraatlikult valitud presidendi ja kaasava valitsuseni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et tõeline demokraatiale üleminek ja -reform peab olema tsiviiljuhtimisel põhinev ning võimaldama kodanikuühiskonna organisatsioonide, naiste ja noorte, opositsioonierakondade ja vaba ajakirjanduse täielikku ja aktiivset osalemist, kusjuures nad peaksid saama tegutseda ilma vägivalla, hirmutamise ja piiranguteta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka meeleavaldamise õiguse piiramise ja meeleavaldajate vastu suunatud vägivalla kasutamise sõjalise üleminekunõukogu poolt; nõuab tungivalt, et sõjaline üleminekunõukogu vabastaks kõik hiljutiste meeleavalduste järel vangistatud isikud; nõuab lisaks sõltumatu ja erapooletu uurimiskomisjoni loomist, et uurida meeleavalduste ajal toime pandud kuritarvitusi ja võimalikke inimõiguste rikkumisi, sealhulgas meeleavalduste laialiajamiseks ebavajaliku või ebaproportsionaalse jõu kasutamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab muret korruptsiooni ja karistamatuse pärast Tšaadis; märgib, et suutmatus tegeleda inimõiguste rikkumistega aitab kaasa kuritarvituste jätkumisele ja vähendab üldsuse usaldust riigiasutuste vastu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning ELi delegatsioonil ja ELi missioonidel Tšaadis tagada inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi tegevuskava täielik rakendamine, sealhulgas jälgides meeleavaldusi ja pakkudes vajalikku toetust, mis on kindlaks määratud kodanikuühiskonna üleminekukavas kriisi lõpetamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama Tšaadi jõupingutusi demokraatia suunas; kutsub eelkõige Aafrika Liitu ja G5 üles toetama Tšaadi kaasava ja kogukondadevahelise dialoogi võimaldamisel, millel oleks püsiv ja rahumeelne lahendus; kordab vajadust hoiduda häirivast välissekkumisest ning kaitsta Tšaadi ühtsust, stabiilsust ja territoriaalset terviklikkust; kutsub Mauritaania ja Nigeri presidente üles jätkama vahendajatena Tšaadi abistamist kriisis kuni jõutakse praeguse kriisi pikaajalise ja rahumeelse lahendamiseni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tõdeb, et Tšaadil on G5 Saheli liikmesriikide seas oluline roll terrorismivastases võitluses; rõhutab, kui oluline on järgida rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone; rõhutab, kui oluline on piirkonna ebakindlas julgeolekuolukorras Tšaadi territoriaalse terviklikkuse ja stabiilsuse säilitamine; juhib tähelepanu Saheli humanitaarvajadustele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et piirkondlikud organisatsioonid ja partnerlused, sealhulgas Aafrika Liit ja G5, on peamised osalejad Aafrika juhitava strateegia korraldamisel ja toetamisel, et lahendada Saheli piirkonna probleeme seoses terrorismi ja ebastabiilsusega; kinnitab veel kord oma toetust piirkondlikele rahvusvahelistele ühendrelvajõududele ja nende jätkuvat toetamist Aafrika rahutagamisrahastu kaudu, mis peatselt kantakse üle Euroopa rahutagamisrahastusse; nõuab inimõiguste rikkumistest teatavate kodanikuühiskonna osalejate kaitsmist, et nad ei peaks ähvardusi kartma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et kliimamuutused, toiduga kindlustamatus, rahvastiku kasv, loodusvarade ekspluateerimine, vaesus, hariduslike ja majanduslike võimaluste puudumine, samuti välisriikide džihaadirühmituste vägivaldsed ja ideoloogilised sekkumised, on peamised algpõhjused, mis tekitavad kogu Saheli piirkonnas ebastabiilsust ja vägivalda ning viivad terroristide värbamiseni; märgib, et COVID-19 pandeemia on neid survetegureid võimendanud ja märkimisväärselt takistanud arengu edenemist; rõhutab, et püsiva kestliku arengu tagamiseks kogu piirkonnas on vajalik julgeoleku-, arengu-, humanitaarse ja demokraatia toetamise abi koordineerimine; toetab üleminekut stabiliseerimise veelgi rohkem integreeritud käsitusele, pöörates suurt tähelepanu tsiviil- ja poliitilisele mõõtmele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Tšaad on ja peaks jääma ELi tugevaks partneriks, ning kordab oma pühendumust tagada dialoog ja rahumeelne lahendus praegusele poliitilisele kriisile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab piirkonnale eraldatud ELi vahendite hindamist, et vältida vahendite väärkasutamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Tšaadi valitsusele ja rahvuskogule ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0213.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/170

---

P9_TA(2021)0255

Hiina vastusanktsioonid ELi üksustele, Euroopa Parlamendi liikmetele ja parlamentide liikmetele

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ELi üksuste, Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete suhtes rakendatavate Hiina vastusanktsioonide kohta (2021/2644(RSP))

(2022/C 15/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja aruandeid olukorra kohta Hiinas ning ELi ja Hiina suhete kohta, eelkõige 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni mahasurumise kohta Hongkongis (1) ning 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja aruandeid olukorra kohta Hiinas ning ELi ja Hiina suhete kohta, eelkõige 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni mahasurumise kohta Hongkongis (1) ning 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (2),

| — | võttes arvesse oma varasemaid Hongkongi käsitlevaid soovitusi, eelkõige 13. detsembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Hongkongi kohta 20 aastat pärast üleminekut (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid Hongkongi käsitlevaid soovitusi, eelkõige 13. detsembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Hongkongi kohta 20 aastat pärast üleminekut (3),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (4),

| — | võttes arvesse 2019. aasta Sahharovi auhinna andmist uiguuri majandusteadlasele Ilham Tohtile, kes võitleb Hiina uiguuri vähemuse õiguste eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aasta Sahharovi auhinna andmist uiguuri majandusteadlasele Ilham Tohtile, kes võitleb Hiina uiguuri vähemuse õiguste eest,

| — | võttes arvesse juhtivate Euroopa Parlamendi liikmete 23. märtsi 2021. aasta avaldust pärast Hiina ametivõimude otsust kohaldada sanktsioone inimõiguste allkomisjoni ning teiste Euroopa Liidu üksuste ja ametnike suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhtivate Euroopa Parlamendi liikmete 23. märtsi 2021. aasta avaldust pärast Hiina ametivõimude otsust kohaldada sanktsioone inimõiguste allkomisjoni ning teiste Euroopa Liidu üksuste ja ametnike suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi David Maria Sassoli, inimõiguste allkomisjoni esimehe Maria Arena ja Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks loodud delegatsiooni juhi Reinhard Bütikoferi kõnesid täiskogu istungjärgu avamisel 24. märtsil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi David Maria Sassoli, inimõiguste allkomisjoni esimehe Maria Arena ja Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks loodud delegatsiooni juhi Reinhard Bütikoferi kõnesid täiskogu istungjärgu avamisel 24. märtsil 2021,

| — | võttes arvesse Euroopa uurimisinstituudi direktorite 25. märtsi 2021. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa uurimisinstituudi direktorite 25. märtsi 2021. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2021. aasta arutelul komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli peetud kõnet ELi üksuste, Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete suhtes rakendatavate Hiina vastusanktsioonide kohta ning sellele järgnenud arutelu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2021. aasta arutelul komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli peetud kõnet ELi üksuste, Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete suhtes rakendatavate Hiina vastusanktsioonide kohta ning sellele järgnenud arutelu,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi, Belgia esindajatekoja esimehe, Madalmaade esindajatekoja esimehe ja Leedu Vabariigi Seimi esimehe 29. märtsi 2021. aasta ühisavaldust Hiina poolt parlamendiliikmete suhtes kehtestatud sanktsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi, Belgia esindajatekoja esimehe, Madalmaade esindajatekoja esimehe ja Leedu Vabariigi Seimi esimehe 29. märtsi 2021. aasta ühisavaldust Hiina poolt parlamendiliikmete suhtes kehtestatud sanktsioonide kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta rakendusmäärust (EL) 2021/478, millega rakendatakse määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (5), ning nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/481, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta rakendusmäärust (EL) 2021/478, millega rakendatakse määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (5), ning nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/481, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (6),

| — | võttes arvesse G7 12. märtsi 2021. aasta avaldust valimismuudatuste kohta Hongkongis ning G7 välis- ja arenguministrite 5. mai 2021. aasta kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 12. märtsi 2021. aasta avaldust valimismuudatuste kohta Hongkongis ning G7 välis- ja arenguministrite 5. mai 2021. aasta kommünikeed,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 17. aprilli 2021. aasta avaldust demokraatiameelsete aktivistide süüdimõistmise kohta Hongkongis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 17. aprilli 2021. aasta avaldust demokraatiameelsete aktivistide süüdimõistmise kohta Hongkongis,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 29. detsembri 2020. aasta avaldust ajakirjanike, juristide ja inimõiguste kaitsjate süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 29. detsembri 2020. aasta avaldust ajakirjanike, juristide ja inimõiguste kaitsjate süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi välisministeeriumi pressiesindaja 22. märtsi 2021. aasta teadet ELi asjaomaste üksuste ja personali suhtes kohaldatavate sanktsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi välisministeeriumi pressiesindaja 22. märtsi 2021. aasta teadet ELi asjaomaste üksuste ja personali suhtes kohaldatavate sanktsioonide kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu eesistuja Charles Micheli ja komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 22. juunil 2020 toimunud ELi ja Hiina 22. tippkohtumise järel tehtud ühisavaldust ELi huvide ja väärtuste kaitsmise kohta keerulises ja elutähtsas partnerluses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistuja Charles Micheli ja komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 22. juunil 2020 toimunud ELi ja Hiina 22. tippkohtumise järel tehtud ühisavaldust ELi huvide ja väärtuste kaitsmise kohta keerulises ja elutähtsas partnerluses,

| — | võttes arvesse 9. aprillil 2019 toimunud ELi ja Hiina 21. tippkohtumisel tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. aprillil 2019 toimunud ELi ja Hiina 21. tippkohtumisel tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005),

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning artiklit 4, millega kaitstakse vähemusrahvuste õigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning artiklit 4, millega kaitstakse vähemusrahvuste õigusi,

| — | võttes arvesse ÜRO ekspertide 26. juuni 2020. aasta üleskutset võtta põhivabaduste kaitsmiseks Hiinas otsustavaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ekspertide 26. juuni 2020. aasta üleskutset võtta põhivabaduste kaitsmiseks Hiinas otsustavaid meetmeid,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Hiina allkirjastas 1998. aastal, kuid mida ta ei ole ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Hiina allkirjastas 1998. aastal, kuid mida ta ei ole ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli, mida Hiina ei ole allkirjastanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokolli, mida Hiina ei ole allkirjastanud,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ELi ja Hiina pikaajaliste suhete keskmes peaks jätkuvalt olema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine, mis on kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina väljendatud huviga järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Hiina pikaajaliste suhete keskmes peaks jätkuvalt olema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine, mis on kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina väljendatud huviga järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös;

| B. | arvestades, et nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu määruse (EL) 2020/1998, millega kehtestatakse kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim, mis võimaldab ELil kehtestada piiravaid meetmeid konkreetsetele isikutele, üksustele ja asutustele, sealhulgas riikidele ja valitsusvälistele osalejatele, kes vastutavad tõsiste inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste eest kogu maailmas või on nendega seotud; arvestades, et on oluline rõhutada, et ELil on kohustus seda määrust inimõiguste väga tõsiste rikkumise korral kasutada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu määruse (EL) 2020/1998, millega kehtestatakse kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim, mis võimaldab ELil kehtestada piiravaid meetmeid konkreetsetele isikutele, üksustele ja asutustele, sealhulgas riikidele ja valitsusvälistele osalejatele, kes vastutavad tõsiste inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste eest kogu maailmas või on nendega seotud; arvestades, et on oluline rõhutada, et ELil on kohustus seda määrust inimõiguste väga tõsiste rikkumise korral kasutada;

| C. | arvestades, et 22. märtsil 2021. aastal võttis ELi välisasjade nõukogu kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi raames vastu piiravad meetmed järgmiste isikute suhtes: Zhu Hailun (Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. rahvakongressi endine asejuhataja), Wang Junzheng (Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse parteisekretär ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee asesekretär), Wang Mingshan (Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komisjoni liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomisjoni sekretär), Chen Mingguo (Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees), ning samuti Xinjiangi kinnipidamiskeskusi haldava üksuse, Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse riikliku julgeolekubüroo suhtes; arvestades, et need neli isikut ja üks üksus vastutavad inimõiguste tõsiste rikkumiste eest, sealhulgas uiguuride ja teiste moslemi rahvusvähemuste esindajate ulatusliku meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 22. märtsil 2021. aastal võttis ELi välisasjade nõukogu kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi raames vastu piiravad meetmed järgmiste isikute suhtes: Zhu Hailun (Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. rahvakongressi endine asejuhataja), Wang Junzheng (Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse parteisekretär ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee asesekretär), Wang Mingshan (Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komisjoni liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomisjoni sekretär), Chen Mingguo (Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees), ning samuti Xinjiangi kinnipidamiskeskusi haldava üksuse, Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse riikliku julgeolekubüroo suhtes; arvestades, et need neli isikut ja üks üksus vastutavad inimõiguste tõsiste rikkumiste eest, sealhulgas uiguuride ja teiste moslemi rahvusvähemuste esindajate ulatusliku meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas;

| D. | arvestades, et kohe pärast seda, kui ELi poolne nimekiri heaks kiideti, teatas Hiina Rahvavabariigi välisministeeriumi pressiesindaja sanktsioonide kohaldamisest viie Euroopa Parlamendi liikme (Reinhard Bütikofer, Michael Gahler, Raphaël Glucksmann, Ilhan Kyuchyuk ja Miriam Lexmann), Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni, kolme ELi liikmesriigi parlamendiliikme (Sjoerd Wiemer Sjoerdsma, Samuel Cogolati ja Dovile Sakaliene), Euroopa Liidu Nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee (sealhulgas ELi 27 liikmesriigi suursaadikud), kahe teadlase (Adrian Zenz ja Björn Jerdén), ning kahe mõttekoja (Mercatori Hiina uuringute instituut (MERICS) Saksamaal ja Demokraatiate Liidu sihtasutus Taanis) suhtes Hiina suveräänsuse ja huvide tõsise kahjustamise ning valede ja desinformatsiooni kuritahtliku levitamise eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohe pärast seda, kui ELi poolne nimekiri heaks kiideti, teatas Hiina Rahvavabariigi välisministeeriumi pressiesindaja sanktsioonide kohaldamisest viie Euroopa Parlamendi liikme (Reinhard Bütikofer, Michael Gahler, Raphaël Glucksmann, Ilhan Kyuchyuk ja Miriam Lexmann), Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni, kolme ELi liikmesriigi parlamendiliikme (Sjoerd Wiemer Sjoerdsma, Samuel Cogolati ja Dovile Sakaliene), Euroopa Liidu Nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee (sealhulgas ELi 27 liikmesriigi suursaadikud), kahe teadlase (Adrian Zenz ja Björn Jerdén), ning kahe mõttekoja (Mercatori Hiina uuringute instituut (MERICS) Saksamaal ja Demokraatiate Liidu sihtasutus Taanis) suhtes Hiina suveräänsuse ja huvide tõsise kahjustamise ning valede ja desinformatsiooni kuritahtliku levitamise eest;

| E. | arvestades, et pressiesindaja pressiteate kohaselt keelatakse asjaomastel isikutel ja nende perekondadel siseneda Mandri-Hiinasse, Hongkongi ja Macausse, ning arvestades, et keelati ka nende isikute ning nendega seotud äriühingute ja institutsioonide ärilised suhted Hiinaga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pressiesindaja pressiteate kohaselt keelatakse asjaomastel isikutel ja nende perekondadel siseneda Mandri-Hiinasse, Hongkongi ja Macausse, ning arvestades, et keelati ka nende isikute ning nendega seotud äriühingute ja institutsioonide ärilised suhted Hiinaga;

| F. | arvestades, et mõni päev hiljem kehtestas Hiina sanktsioonid Ühendkuningriigi, Kanada ja USA parlamendiliikmete, üksuste ja mõttekodade suhtes, kes olid võtnud meetmeid seoses inimõiguste rikkumisega Xinjiangis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõni päev hiljem kehtestas Hiina sanktsioonid Ühendkuningriigi, Kanada ja USA parlamendiliikmete, üksuste ja mõttekodade suhtes, kes olid võtnud meetmeid seoses inimõiguste rikkumisega Xinjiangis;

| G. | arvestades, et Hiina meetmed kujutavad endast rünnakut kogu Euroopa Liidu ja selle parlamendi kui Euroopa demokraatia ja väärtuste alustala vastu, ning samuti rünnakut vabaduse vastu tegeleda teadustööga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hiina meetmed kujutavad endast rünnakut kogu Euroopa Liidu ja selle parlamendi kui Euroopa demokraatia ja väärtuste alustala vastu, ning samuti rünnakut vabaduse vastu tegeleda teadustööga;

| H. | arvestades, et kui ELi sanktsioonid on suunatud inimõiguste rikkumise vastu ning põhinevad rahvusvahelises õiguses sätestatud seaduslikel ja proportsionaalsetel meetmetel, puudub Hiina sanktsioonidel igasugune õiguslik põhjendus, need on täiesti alusetud ja meelevaldsed ning on suunatud inimõiguste rikkumise kriitika vastu; arvestades, et sanktsioonid kujutavad endast ilmselget katset takistada ELi jätkamast oma tööd ja tegevust inimõiguste rikkumiste vastu Hiinas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui ELi sanktsioonid on suunatud inimõiguste rikkumise vastu ning põhinevad rahvusvahelises õiguses sätestatud seaduslikel ja proportsionaalsetel meetmetel, puudub Hiina sanktsioonidel igasugune õiguslik põhjendus, need on täiesti alusetud ja meelevaldsed ning on suunatud inimõiguste rikkumise kriitika vastu; arvestades, et sanktsioonid kujutavad endast ilmselget katset takistada ELi jätkamast oma tööd ja tegevust inimõiguste rikkumiste vastu Hiinas;

| I. | arvestades, et Hiinas on toime pandud inimõiguste rikkumisi, mis eiravad riigi kahe- ja mitmepoolseid kohustusi nendes valdkondades, ning arvestades, et autoriteetsetes aruannetes on märgitud, et inimõiguste olukord Hiinas on alates Tiananmeni väljaku veresaunast praegu halvim; arvestades, et Hiina on ÜRO Inimõiguste Nõukogule korrapäraselt esitanud resolutsioone, mille eesmärk on muuta suveräänsus, mittesekkumine ja vastastikune austus vaieldamatuteks aluspõhimõteteks, jättes üksikisikute inimõiguste edendamise ja kaitse vaid teisejärgulisteks aspektideks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hiinas on toime pandud inimõiguste rikkumisi, mis eiravad riigi kahe- ja mitmepoolseid kohustusi nendes valdkondades, ning arvestades, et autoriteetsetes aruannetes on märgitud, et inimõiguste olukord Hiinas on alates Tiananmeni väljaku veresaunast praegu halvim; arvestades, et Hiina on ÜRO Inimõiguste Nõukogule korrapäraselt esitanud resolutsioone, mille eesmärk on muuta suveräänsus, mittesekkumine ja vastastikune austus vaieldamatuteks aluspõhimõteteks, jättes üksikisikute inimõiguste edendamise ja kaitse vaid teisejärgulisteks aspektideks;

| J. | arvestades, et 2020. aasta detsembris leppisid EL ja Hiina põhimõtteliselt kokku ELi-Hiina laiaulatuslikus investeerimislepingus; arvestades, et Hiina sanktsioonid, mis lisaks muule ei lase inimõiguste allkomisjonil Hiina ekspertidega koostööd teha, takistavad olulisel määral Euroopa Parlamendi suutlikkust laiaulatuslikku investeerimislepingut nõuetekohaselt analüüsida; arvestades, et on vastuvõetamatu luua kaubandus- ja investeerimiskontakte, arvestamata inimõiguste üldist küsimust ja laiemaid poliitilisi suhteid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2020. aasta detsembris leppisid EL ja Hiina põhimõtteliselt kokku ELi-Hiina laiaulatuslikus investeerimislepingus; arvestades, et Hiina sanktsioonid, mis lisaks muule ei lase inimõiguste allkomisjonil Hiina ekspertidega koostööd teha, takistavad olulisel määral Euroopa Parlamendi suutlikkust laiaulatuslikku investeerimislepingut nõuetekohaselt analüüsida; arvestades, et on vastuvõetamatu luua kaubandus- ja investeerimiskontakte, arvestamata inimõiguste üldist küsimust ja laiemaid poliitilisi suhteid;

| K. | arvestades, et sanktsioonide kehtestamine Hiina poolt näitab, et Hiina Kommunistlik Partei muutub järk-järgult üha agressiivsemaks, sealhulgas ELi vastu suunatud desinformatsiooni levitamise ja küberrünnakute kaudu, samal ajal kui ELi ja Hiina suhteid pingestavad veelgi uiguuride ja muude etniliste vähemuste vastased meetmed, demokraatia mahasurumine Hongkongis ning Hiina järjest ründavam hoiak Taiwani väinas; arvestades, et kuna praegune ELi-Hiina strateegia on näidanud oma piiratust, ei pruugi ELi ja Hiina suhted jätkuda tavapärasel viisil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sanktsioonide kehtestamine Hiina poolt näitab, et Hiina Kommunistlik Partei muutub järk-järgult üha agressiivsemaks, sealhulgas ELi vastu suunatud desinformatsiooni levitamise ja küberrünnakute kaudu, samal ajal kui ELi ja Hiina suhteid pingestavad veelgi uiguuride ja muude etniliste vähemuste vastased meetmed, demokraatia mahasurumine Hongkongis ning Hiina järjest ründavam hoiak Taiwani väinas; arvestades, et kuna praegune ELi-Hiina strateegia on näidanud oma piiratust, ei pruugi ELi ja Hiina suhted jätkuda tavapärasel viisil;

| L. | arvestades, et Hiina sanktsioonidele Euroopa Parlamendi liikmete vastu järgnes Venemaa ametivõimude 30. aprilli 2021. aasta otsus kehtestada sanktsioonid kaheksa ELi kodaniku, sealhulgas Euroopa Parlamendi presidendi David Maria Sassoli ja Euroopa Komisjoni asepresidendi Věra Jourová suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Hiina sanktsioonidele Euroopa Parlamendi liikmete vastu järgnes Venemaa ametivõimude 30. aprilli 2021. aasta otsus kehtestada sanktsioonid kaheksa ELi kodaniku, sealhulgas Euroopa Parlamendi presidendi David Maria Sassoli ja Euroopa Komisjoni asepresidendi Věra Jourová suhtes;

| M. | arvestades, et alates peamiselt uiguuri vähemuse vastu Xinjiangis suunatud Hiina valitsuse kampaania „Strike hard against violent terrorism“ (otsustav vastulöök vägivaldsele terrorismile) käivitamisest 2014. aastal on rohkem kui miljon inimest saadetud vangi kinnipidamislaagritesse, mida nimetatakse poliitilise ümberõppe või koolituskeskusteks ja mis moodustavad maailma suurima massilise kinnipidamissüsteemi; arvestades, et uiguuri elanikkond on langenud ohvriks Hiina valitsuse pingutustele kaotada nende unikaalne identiteet ja õigus olemasolule elanikkonnarühmana piinamise, kadunuks jääma sundimise, massilise jälgimise, kultuuri- ja usuelu likvideerimise, naiste sundsteriliseerimise, seksuaalvägivalla, reproduktiivõiguste rikkumise ja perekondade lahutamise kaudu; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid on hinnanud, et need kuriteod võivad olla rahvusvahelise õiguse kohaselt inimsusevastased kuriteod; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et alates peamiselt uiguuri vähemuse vastu Xinjiangis suunatud Hiina valitsuse kampaania „Strike hard against violent terrorism“ (otsustav vastulöök vägivaldsele terrorismile) käivitamisest 2014. aastal on rohkem kui miljon inimest saadetud vangi kinnipidamislaagritesse, mida nimetatakse poliitilise ümberõppe või koolituskeskusteks ja mis moodustavad maailma suurima massilise kinnipidamissüsteemi; arvestades, et uiguuri elanikkond on langenud ohvriks Hiina valitsuse pingutustele kaotada nende unikaalne identiteet ja õigus olemasolule elanikkonnarühmana piinamise, kadunuks jääma sundimise, massilise jälgimise, kultuuri- ja usuelu likvideerimise, naiste sundsteriliseerimise, seksuaalvägivalla, reproduktiivõiguste rikkumise ja perekondade lahutamise kaudu; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid on hinnanud, et need kuriteod võivad olla rahvusvahelise õiguse kohaselt inimsusevastased kuriteod;

| N. | arvestades, et poliitilise opositsiooni vastased repressioonid Hongkongis on alates Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioonist süvenenud ning paljud demokraatiameelsed aktivistid ja poliitilised esindajad, näiteks Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai, Andy Li ja Lester Shum, on oma rahumeelse osalemise eest meeleavaldustes süüdi mõistetud, kuigi mõnel juhul isegi puudusid tõendid, et nad olid rahutustest aktiivselt osa võtnud; arvestades, et käesoleva aasta märtsis muudeti Hongkongi valimissüsteemi, mis tõi kaasa äärmiselt olulise muudatuse Hongkongi poliitilises süsteemis, kuna lisati nõue, et Mandri-Hiina suhtes tuleb üles näidata patriotismi, ning võim ja mõjujõud koondati Hongkongi valimiskomisjoni kätte, mis toob kaasa otse valitud esindajate osakaalu järsu vähenemise Hongkongi seadusandlikus kogus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et poliitilise opositsiooni vastased repressioonid Hongkongis on alates Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioonist süvenenud ning paljud demokraatiameelsed aktivistid ja poliitilised esindajad, näiteks Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai, Andy Li ja Lester Shum, on oma rahumeelse osalemise eest meeleavaldustes süüdi mõistetud, kuigi mõnel juhul isegi puudusid tõendid, et nad olid rahutustest aktiivselt osa võtnud; arvestades, et käesoleva aasta märtsis muudeti Hongkongi valimissüsteemi, mis tõi kaasa äärmiselt olulise muudatuse Hongkongi poliitilises süsteemis, kuna lisati nõue, et Mandri-Hiina suhtes tuleb üles näidata patriotismi, ning võim ja mõjujõud koondati Hongkongi valimiskomisjoni kätte, mis toob kaasa otse valitud esindajate osakaalu järsu vähenemise Hongkongi seadusandlikus kogus;

| O. | arvestades, et kümnel ELi liikmesriigil on endiselt jõus Hiinaga sõlmitud väljaandmislepingud, mille kohaselt võib Euroopas viibivaid uiguure, Hongkongi kodanikke, tiibetlasi ja Hiina teisitimõtlejaid välja anda Hiinas toimuvaks poliitiliseks kohtumõistmiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kümnel ELi liikmesriigil on endiselt jõus Hiinaga sõlmitud väljaandmislepingud, mille kohaselt võib Euroopas viibivaid uiguure, Hongkongi kodanikke, tiibetlasi ja Hiina teisitimõtlejaid välja anda Hiinas toimuvaks poliitiliseks kohtumõistmiseks;

| P. | arvestades, et Hongkongis elav Rootsi kodanikust Gui Minhai on endiselt vangistatud, hoolimata Euroopa Parlamendi arvukatest nõudmistest ta viivitamatult vabastada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Hongkongis elav Rootsi kodanikust Gui Minhai on endiselt vangistatud, hoolimata Euroopa Parlamendi arvukatest nõudmistest ta viivitamatult vabastada;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Hiina võimude põhjendamatud ja meelevaldsed sanktsioonid, mis kujutavad endast rünnakut sõnavabaduse, akadeemilise vabaduse ning rahvusvahelise inimõiguste austamise ja nende õiguste käsituse vastu; kutsub Hiina ametivõime üles need põhjendamatud sanktsioonid tühistama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on täielikult solidaarne Euroopa Parlamendi liikmetega, inimõiguste allkomisjoniga ning kõigi teiste isikute ja üksustega, keda Hiina sanktsioonid mõjutavad, nimelt Euroopa Liidu Nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteega, riikide parlamentide liikmetega, Rootsi ja Saksamaa akadeemikutega ning Saksamaa ja Taani mõttekodadega; väljendab täielikku solidaarsust kolmandate riikide (näiteks Ühendkuningriigi, Kanada, USA ja Austraalia) parlamendiliikmetega, kelle suhtes on samuti kehtestatud sanktsioone; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab veel kord, et põhiõigused, väljendusvabadus, vaba osalemine otsuste tegemise protsessis, akadeemiline vabadus ja inimõiguste kaitse on meie demokraatia tugisambad ning et neid väärtusi ei ohverdata ELi ja Hiina suhetes mitte kunagi; rõhutab, et hirmutamiskatsed on asjatud ja et Euroopa Parlamendi valitud liikmed mõistavad jätkuvalt aktiivselt ja kompromissitult hukka inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumised ning võitlevad nendega, ning nõuab tungivalt, et EL hoiaks inimõiguste austamise kogu oma välistegevuse keskmes; on seisukohal, et need Hiina rünnakud väljendavad süsteemse rivaalitsemise mõõdet ELi ja Hiina suhetes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka selle Hiina valitsuse ja valitsusväliste osalejate uue katse ja varasemad katsed sekkuda Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide demokraatlikku ellu ning levitada avalikes aruteludes desinformatsiooni; on seisukohal, et Hiina püüab sanktsioonidega kogu maailmas tsenseerida oma riiki puudutavaid väljaütlemisi ning maailmale ette kirjutada, mida tohib öelda ja mille üle arutada, ning leiab, et need püüded on osa totalitaarsest ohust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kinnitab veel kord sügavaimat muret põhiõiguste ja inimõiguste arvukate rikkumiste pärast Hiinas, inimväärikuse vastaste rikkumiste, kultuurilise ja usulise väljendusvabaduse õiguse, sõnavabaduse, rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse rikkumiste pärast ning eelkõige uiguuride, tiibetlaste, mongolite ja muude etniliste vähemuste, inimõiguste kaitsjate, ühiskonnaaktivistide, usurühmituste, ajakirjanike, ebaõigluse vastu petitsioonide esitajate ja meeleavaldajate tagakiusamise pärast, samuti kõigi teisitimõtlejate ja opositsiooni esindajate üha sageneva represseerimise pärast, eelkõige Hongkongis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis esitatud seisukohta, et Xinjiangis toime pandud rikkumised kujutavad endast inimsusevastaseid kuritegusid, ning toonitab, et nende kuritegude kohta tuleb ilmsiks üha uusi tõendeid; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid suurendaksid jõupingutusi, et saavutada ÜRO sõltumatule uurimisele Xinjiangi küsimuses piisav rahvusvaheline toetus; väljendab seetõttu heameelt kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kohaldmise üle nelja Hiina üksikisiku ja ühe Hiina üksuse suhtes, kuna nad on vastutavad tõsiste inimõiguste rikkumiste eest Hiinas; nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed ja kasutaksid kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid – eelkõige majanduslikke –, et veenda Hiina valitsust sulgema laagrid ja lõpetama kõik inimõiguste rikkumised Xinjiangis ja muudes kohtades, nagu Tiibetis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | avaldab kahetsust, et mitmeid rahvusvahelisi ettevõtteid, eelkõige rõiva- ja tekstiilisektoris, on pärast seda, kui nad väljendasid muret teadete pärast sunniviisilise töö kohta Xinjiangis ja võtsid vastu otsuse vähendada tarneahela sidemeid Xinjiangiga, põhjalikult ja laialdaselt boikoteeritud, ning mõistab teravalt hukka Hiina valitsuse agressiivse poliitiliste sunnivahendite kasutamise nende vastu; kordab oma palvet, et komisjon ja Euroopa välisteenistus käivitaksid kiiresti tarneahelate alase ärinõustamise, mis annaks ettevõtetele juhiseid uiguuride sunniviisilise tööga seotud riskide vältimiseks ning aitaks neil kiiresti leida alternatiivseid tarneallikaid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib murega, et ELi ja liikmesriikide institutsioonide ja nende inimõigustealase tegevuse vastu suunatud meetmed moodustavad osa tahtlikust strateegiast, mille eesmärk on nõrgestada inimõigusi rahvusvahelisel tasandil ja need nii ümber määratleda, et need kaotavad lõpuks oma algse tähenduse; peab kahetsusväärseks, et EL ei ole oma senise tegutsemisviisi ega seni kasutatud vahenditega Hiina inimõiguste olukorras reaalseid tulemusi saavutanud ja see olukord on viimasel kümnendil läinud ainult hullemaks; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ja rakendaks tervikliku ELi strateegia, et Hiina inimõiguste valdkonnas toimuks tegelik edasiminek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et rahvusvahelise õigusega vastuolus olevad Hiina vastusanktsioonid kujutavad endast ELi ja Hiina suhetes olulist tagasiminekut; peab väga oluliseks, et EL ja kõik selle institutsioonid seisaksid sellele Euroopa demokraatia vastu suunatud ründele ühtselt vastu ja kaitseksid meie ühiseid väärtusi; kutsub nõukogu eesistujat ja komisjoni presidenti üles esitama selge avalduse selle kohta, et valitud poliitikute suhtes rakendatavate Hiina sanktsioonidega ei lepita; peab asjakohaseks ja vajalikuks, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid tõstataksid selle küsimuse kõigil tasanditel kahepoolses suhtluses oma Hiina partneritega, ning palub, et parlamenti nendest sammudest teavitataks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on veendunud, et ELi-Hiina laiaulatuslik investeerimisleping ja igasugune arutelu Euroopa Parlamendis selle ratifitseerimise üle on Hiina kehtivate sanktsioonide tõttu õigustatult külmutatud; nõuab, et Hiina tühistaks oma sanktsioonid, sest enne ei saa Euroopa Parlament laiaulatusliku investeerimislepinguga tegeleda, ning nendib, et see ei mõjuta selle lepingu ratifitseerimisprotsessi lõpptulemust; eeldab, et komisjon konsulteerib parlamendiga, enne kui astub samme laiaulatusliku ELi-Hiina investeerimislepingu sõlmimiseks ja allkirjastamiseks; kutsub komisjoni üles kasutama laiaulatusliku investeerimislepingu arutelu võimendava vahendina, et parandada inimõiguste kaitset ja kodanikuühiskonna toetamist Hiinas, ning tuletab komisjonile meelde, et laiaulatusliku investeerimislepingu heakskiitmise üle otsustamisel võtab parlament arvesse inimõiguste olukorda Hiinas, sealhulgas Hongkongis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab tungivat vajadust tasakaalustada ELi ja Hiina suhteid, võttes selleks rea autonoomseid meetmeid, sealhulgas õigusaktid, et võidelda moonutava mõjuga, mida välismaised toetused avaldavad siseturule; rahvusvaheline hankevahend; tarneahelat käsitlevad õigusaktid, mis sisaldavad kohustuslikke hoolsuskohustuse nõudeid ja kehtestavad sunniviisilise tööga saadud kaupadele impordikeelu; tõhustatud ja tugevdatud ELi välisinvesteeringute taustauuringute määrus; tõhus vahend sunnimeetmete vastu võitlemiseks; vajadusel sihipärased lisameetmed kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi raames, et jätkata reageerimist Xinjiangis ja Hongkongis toime pandud repressioonidele ning seades eesmärgiks, et Hiina lõpetaks kõik rikkumised; asjakohane vastus Hiinast lähtuvatele küberohtudele, hübriidrünnakutele ning tsiviil- ja militaarsektori ühitamise programmile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et Hiina valitsus ratifitseeriks ja rakendaks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 29 sunniviisilise töö kohta, nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta, nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta ning nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kohta; nõuab tungivalt, et Hiina ratifitseeriks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Hiina ja Hongkongi ametivõime üles taastama usalduse Hongkongi demokraatliku protsessi suhtes ning viivitamatult lõpetama demokraatlike väärtuste edendajate tagakiusamise; mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Liidu Nõukogus puudub ühtsus meetmete vastuvõtmiseks, mis aitaksid võidelda demokraatia mahasurumise vastu Hongkongis; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning nõukogu esitaksid Hongkongi kohta järeldused ja võtaksid need vastu isegi siis, kui puudub ühehäälne toetus, ning nõuab, et liikmesriikide ja Hiina vaheliste väljaandmislepingute kehtivus peatataks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab vajadust luua süsteem, et kontrollida, kas ELi siseturul tegutsevad üksused on otseselt või kaudselt seotud inimõiguste rikkumistega Xinjiangis, ning võtta kaubandusega seotud meetmeid, nagu riigihangetest kõrvalejätmine ja muud sanktsioonid; rõhutab, et inimõiguste rikkumiseks kasutatava ekspluateeriva tehnoloogia hankimist tuleks vältida ELis kõigil tasanditel ja kõigis ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles astuma kindlalt vastu Hiina sanktsioonidele ja võtma selles küsimuses vastu järeldused; on seisukohal, et ühisteatise „ELi ja Hiina strateegilised väljavaated“ käimasoleva läbivaatamise käigus tuleks nii neid sanktsioone kui ka negatiivseid muutusi ja olukorra halvenemist Hiinas ning degenereeruva Hiina rolli rahvusvahelise osalejana asjakohaselt arvesse võtta ja vastavalt reageerida, eesmärgiga hakata järgima jõulisemat ELi-Hiina strateegiat, mis ühendaks kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi üles suurendama Hiinat käsitleva Atlandi-ülese dialoogi raames kooskõlastamist ja koostööd USAga, sealhulgas seoses koordineeritud lähenemisviisiga inimõiguste rikkumiste käsitlemise meetmetele, ning nõuab, et sellel dialoogil oleks tugev parlamentaarne mõõde; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et muud kaubandus- ja investeerimislepingud piirkondlike partneritega, sealhulgas Taiwaniga, ei tohiks sõltuda laiaulatusliku investeerimislepingu ratifitseerimise peatamisest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0027.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0375.

(3)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 156.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0012.

(5)  ELT L 99 I, 22.3.2021, lk 1.

(6)  ELT L 99 I, 22.3.2021, lk 25.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/176

---

P9_TA(2021)0256

Andmekaitsevolinik vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) – kohtuasi C311/18

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsuse kohta – Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) – kohtuasi C-311/18 (2020/2789(RSP))

(2022/C 15/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artikleid 7, 8, 16, 47 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artikleid 7, 8, 16, 47 ja 52,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsust kohtuasjas C-311/18, Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsust kohtuasjas C-311/18, Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (Schrems I) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (Schrems I) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2020. aasta otsust kohtuasjas C-623/17, Privacy International vs. Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs jt (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2020. aasta otsust kohtuasjas C-623/17, Privacy International vs. Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs jt (3),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste andmevoogude kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste andmevoogude kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2017. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2017. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsust 2010/87/EL kolmandates riikides asuvatele volitatud töötlejatele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 95/46/EÜ alusel (teatavaks tehtud numbri C(2010) 593) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsust 2010/87/EL kolmandates riikides asuvatele volitatud töötlejatele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 95/46/EÜ alusel (teatavaks tehtud numbri C(2010) 593) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsust (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (teatavaks tehtud dokumendis C(2016) 4176) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsust (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (teatavaks tehtud dokumendis C(2016) 4176) (9),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (11) ja eelkõige selle määruse V peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (11) ja eelkõige selle määruse V peatükki,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus privaatsuse ja elektroonilise side kohta (COM(2017)0010), võttes arvesse otsust alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi, mille Euroopa Parlamendi täiskogu kinnitas 25. oktoobril 2017, ning 10. veebruaril 2021. aastal vastu võetud nõukogu üldist lähenemisviisi (6087/21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus privaatsuse ja elektroonilise side kohta (COM(2017)0010), võttes arvesse otsust alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi, mille Euroopa Parlamendi täiskogu kinnitas 25. oktoobril 2017, ning 10. veebruaril 2021. aastal vastu võetud nõukogu üldist lähenemisviisi (6087/21),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitusi 01/2020 edastusvahendeid täiendavate meetmete kohta, et tagada vastavus isikuandmete kaitse ELi tasemega, Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitusi 02/2020 Euroopa oluliste tagatiste kohta jälgimismeetmete kontekstis ning Euroopa Andmekaitsenõukogu 19. novembri 2020. aasta avaldust e-privaatsuse määruse ning järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitsenõukogu tulevase rolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitusi 01/2020 edastusvahendeid täiendavate meetmete kohta, et tagada vastavus isikuandmete kaitse ELi tasemega, Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitusi 02/2020 Euroopa oluliste tagatiste kohta jälgimismeetmete kontekstis ning Euroopa Andmekaitsenõukogu 19. novembri 2020. aasta avaldust e-privaatsuse määruse ning järelevalveasutuste ja Euroopa Andmekaitsenõukogu tulevase rolli kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et isikuandmete piiriülese edastamise suutlikkus võib kujuneda innovatsiooni, tootlikkuse ja majandusliku konkurentsivõime oluliseks tõukejõuks; arvestades, et see on praeguse COVID-19 pandeemia kontekstis veelgi olulisem, kuna selline edastamine on hädavajalik, et tagada äritegevuse ja valitsuse tegevuse järjepidevus ning sotsiaalne suhtlus; arvestades, et see võib toetada ka pandeemiast väljumise strateegiaid ja aidata kaasa majanduse taastamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et isikuandmete piiriülese edastamise suutlikkus võib kujuneda innovatsiooni, tootlikkuse ja majandusliku konkurentsivõime oluliseks tõukejõuks; arvestades, et see on praeguse COVID-19 pandeemia kontekstis veelgi olulisem, kuna selline edastamine on hädavajalik, et tagada äritegevuse ja valitsuse tegevuse järjepidevus ning sotsiaalne suhtlus; arvestades, et see võib toetada ka pandeemiast väljumise strateegiaid ja aidata kaasa majanduse taastamisele;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus tunnistas kohtuasjas Schrems I tehtud otsuses kehtetuks komisjoni otsuse ELi-USA programmi Safe Harbor kohta ning juhtis tähelepanu asjaolule, et luureasutuste valimatu juurdepääs elektroonilise side sisule rikub harta artiklis 7 sätestatud õigust edastatavate sõnumite saladusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus tunnistas kohtuasjas Schrems I tehtud otsuses kehtetuks komisjoni otsuse ELi-USA programmi Safe Harbor kohta ning juhtis tähelepanu asjaolule, et luureasutuste valimatu juurdepääs elektroonilise side sisule rikub harta artiklis 7 sätestatud õigust edastatavate sõnumite saladusele;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus leidis kohtuasjas Schrems II tehtud otsuses, et Ameerika Ühendriigid ei paku kolmandate riikide kodanikele piisavaid õiguskaitsevahendeid massilise jälgimise vastu ning et see rikub harta artiklis 47 sätestatud õigust õiguskaitsevahendile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus leidis kohtuasjas Schrems II tehtud otsuses, et Ameerika Ühendriigid ei paku kolmandate riikide kodanikele piisavaid õiguskaitsevahendeid massilise jälgimise vastu ning et see rikub harta artiklis 47 sätestatud õigust õiguskaitsevahendile;

| D. | arvestades, et isikuandmete kaitse üldmäärust kohaldatakse kõigi liidus asuvate andmesubjektide isikuandmeid töötlevate äriühingute suhtes, kui töötlemistoimingud on seotud kaupade või teenuste pakkumisega liidus asuvatele nimetatud andmesubjektidele või nende käitumise jälgimisega niivõrd, kuivõrd see käitumine toimub liidus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et isikuandmete kaitse üldmäärust kohaldatakse kõigi liidus asuvate andmesubjektide isikuandmeid töötlevate äriühingute suhtes, kui töötlemistoimingud on seotud kaupade või teenuste pakkumisega liidus asuvatele nimetatud andmesubjektidele või nende käitumise jälgimisega niivõrd, kuivõrd see käitumine toimub liidus;

| E. | arvestades, et Euroopa kodanike andmed, mida säilitavad ja edastavad telekommunikatsioonioperaatorid ja ettevõtjad, on oluline ressurss, mis aitab kaasa ELi strateegiliste huvide saavutamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa kodanike andmed, mida säilitavad ja edastavad telekommunikatsioonioperaatorid ja ettevõtjad, on oluline ressurss, mis aitab kaasa ELi strateegiliste huvide saavutamisele;

| F. | arvestades, et riiklike osalejate poolne massiline koordineeritud jälgimine kahjustab Euroopa kodanike, valitsuste ja ettevõtjate usaldust digiteenuste ja seega ka digimajanduse vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riiklike osalejate poolne massiline koordineeritud jälgimine kahjustab Euroopa kodanike, valitsuste ja ettevõtjate usaldust digiteenuste ja seega ka digimajanduse vastu;

| G. | arvestades, et tarbijaorganisatsioonidel ja teistel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on piiratud ressursid ning andmekaitseõiguste ja -kohustuste täitmise tagamine ei saa sõltuda nende tegevusest; arvestades, et liikmesriikide menetlused ja tavad on erinevad, mis tekitab probleeme isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud piiriüleste kaebustega seotud koostöömehhanismile; arvestades, et puuduvad selged tähtajad, menetlused kulgevad üldiselt aeglaselt, järelevalveasutustel ei ole piisavalt vahendeid, mõnel juhul puudub ka tahe või ei kasutata juba eraldatud vahendeid tõhusalt; arvestades, et praegu koonduvad suurte tehnoloogiaettevõtete väidetavate rikkumiste kohta esitatud kaebused ühe riikliku ametiasutuse kätte, mis on toonud kaasa kitsaskoha õiguskaitses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tarbijaorganisatsioonidel ja teistel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on piiratud ressursid ning andmekaitseõiguste ja -kohustuste täitmise tagamine ei saa sõltuda nende tegevusest; arvestades, et liikmesriikide menetlused ja tavad on erinevad, mis tekitab probleeme isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud piiriüleste kaebustega seotud koostöömehhanismile; arvestades, et puuduvad selged tähtajad, menetlused kulgevad üldiselt aeglaselt, järelevalveasutustel ei ole piisavalt vahendeid, mõnel juhul puudub ka tahe või ei kasutata juba eraldatud vahendeid tõhusalt; arvestades, et praegu koonduvad suurte tehnoloogiaettevõtete väidetavate rikkumiste kohta esitatud kaebused ühe riikliku ametiasutuse kätte, mis on toonud kaasa kitsaskoha õiguskaitses;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu käesoleva otsuseni viinud menetlused näitavad samuti, et andmesubjektidel ja tarbijatel on raskusi oma õiguste kaitsmisel, mis pärsib nende suutlikkust kaitsta oma õigusi Iiri andmekaitsevoliniku ees; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu käesoleva otsuseni viinud menetlused näitavad samuti, et andmesubjektidel ja tarbijatel on raskusi oma õiguste kaitsmisel, mis pärsib nende suutlikkust kaitsta oma õigusi Iiri andmekaitsevoliniku ees;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament kutsus juba oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioonis, milles ta juhtis tähelepanu USA suutmatusele pidada kinni andmekaitseraamistikuga Privacy Shield täieliku kooskõlla viimise 1. septembri 2018. aasta tähtajast, komisjoni üles peatama andmekaitseraamistiku Privacy Shield kehtivus seni, kuni USA ametivõimud selle tingimusi täitma hakkavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament kutsus juba oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioonis, milles ta juhtis tähelepanu USA suutmatusele pidada kinni andmekaitseraamistikuga Privacy Shield täieliku kooskõlla viimise 1. septembri 2018. aasta tähtajast, komisjoni üles peatama andmekaitseraamistiku Privacy Shield kehtivus seni, kuni USA ametivõimud selle tingimusi täitma hakkavad;

| J. | arvestades, et andmesubjektide õigusi, mis on tagatud ELi andmekaitseõigusega, tuleks austada olenemata sellest, kui suur on risk, mis andmesubjektidele isikuandmete töötlemisega kaasneb, sealhulgas juhul, kui tegemist on isikuandmete edastamisega kolmandatesse riikidesse; arvestades, et vastutavad töötlejad peaksid alati vastutama andmekaitsekohustuste täitmise eest, sealhulgas tõendama, et nad järgivad õigusnorme mis tahes andmetöötluses, olenemata selle laadist, ulatusest, kontekstist, töötlemise eesmärkidest ja andmesubjektidele avalduvatest ohtudest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et andmesubjektide õigusi, mis on tagatud ELi andmekaitseõigusega, tuleks austada olenemata sellest, kui suur on risk, mis andmesubjektidele isikuandmete töötlemisega kaasneb, sealhulgas juhul, kui tegemist on isikuandmete edastamisega kolmandatesse riikidesse; arvestades, et vastutavad töötlejad peaksid alati vastutama andmekaitsekohustuste täitmise eest, sealhulgas tõendama, et nad järgivad õigusnorme mis tahes andmetöötluses, olenemata selle laadist, ulatusest, kontekstist, töötlemise eesmärkidest ja andmesubjektidele avalduvatest ohtudest;

| K. | arvestades, et hoolimata Euroopa Liidu Kohtu praktika viimase viie aasta märkimisväärsest arengust ja isikuandmete kaitse üldmääruse tulemuslikust kohaldamisest alates 25. maist 2018, ei ole järelevalveasutused seni teinud ühtegi isikuandmete kaitse üldmääruse järjepidevuse mehhanismi kohast otsust isikuandmete edastamisega seotud parandusmeetmete kehtestamise kohta; arvestades, et järelevalveasutused ei ole seoses isikuandmete edastamisega kolmandatesse riikidesse teinud riigi tasandil ühtegi sisulist otsust parandusmeetmete või trahvide kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hoolimata Euroopa Liidu Kohtu praktika viimase viie aasta märkimisväärsest arengust ja isikuandmete kaitse üldmääruse tulemuslikust kohaldamisest alates 25. maist 2018, ei ole järelevalveasutused seni teinud ühtegi isikuandmete kaitse üldmääruse järjepidevuse mehhanismi kohast otsust isikuandmete edastamisega seotud parandusmeetmete kehtestamise kohta; arvestades, et järelevalveasutused ei ole seoses isikuandmete edastamisega kolmandatesse riikidesse teinud riigi tasandil ühtegi sisulist otsust parandusmeetmete või trahvide kehtestamise kohta;

| L. | arvestades, et USA president Biden nimetas oma esimesel ametisoleku päeval ametisse USA kaubandusministeeriumi teenuste asesekretäri, kes on ELiga äriandmete edastamise pealäbirääkija; arvestades, et Gina Raimondo, kes on presidendi kandidaat USA kaubandusministri kohale, teatas oma ametissemääramisele eelneval kuulamisel Senatis, et läbirääkimiste kiire lõpuleviimine andmekaitseraamistiku Privacy Shield jätkulepingu üle on üks tema peamisi prioriteete; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et USA president Biden nimetas oma esimesel ametisoleku päeval ametisse USA kaubandusministeeriumi teenuste asesekretäri, kes on ELiga äriandmete edastamise pealäbirääkija; arvestades, et Gina Raimondo, kes on presidendi kandidaat USA kaubandusministri kohale, teatas oma ametissemääramisele eelneval kuulamisel Senatis, et läbirääkimiste kiire lõpuleviimine andmekaitseraamistiku Privacy Shield jätkulepingu üle on üks tema peamisi prioriteete;

Üldised märkused

| 1. | võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsuse, milles kohus kinnitas põhimõtteliselt lepingu tüüptingimusi käsitleva otsuse 2010/87/EL kehtivust, ning tõdeb, et lepingu tüüptingimused kujutavad endast rahvusvahelise andmeedastuse kõige laialdasemalt kasutatavat mehhanismi; märgib lisaks, et Euroopa Kohus tunnistas kehtetuks komisjoni otsuse (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield; märgib, et Euroopa Liidu Kohtu toetust ei ole saanud ükski kestlik mehhanism, mis tagaks ELi ja USA vahel kaubanduslike isikuandmete seadusliku edastamise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks, et Euroopa Liidu Kohus leidis, et lepingu tüüptingimused on tõhus mehhanism, mis tagab ELis pakutava kaitse taseme järgimise, kuid nõudis, et Euroopa Liidus asuv vastutav töötleja/volitatud töötleja ning isikuandmete vastuvõtja peavad enne edastamist kontrollima, kas asjaomases kolmandas riigis järgitakse ELi õigusega nõutavat kaitsetaset; tuletab meelde, et see hõlmab avaliku sektori asutuste juurdepääsu isikuandmetele käsitleva õiguskorra hindamist, tagamaks, et andmesubjekte ja nende edastatud andmeid ei ohusta USA jälgimisprogrammid, mis võimaldavad isikuandmete massilist kogumist; tuletab meelde, et kui vastuvõtja ei suuda lepingu tüüptingimusi täita, on vastutavad töötlejad või volitatud töötlejad vastavalt Euroopa Kohtu otsusele kohustatud andmete edastamise peatama ja/või lepingu lõpetama; märgib siiski, et paljudel ettevõtetel, eriti VKEdel, puuduvad selle kontrollimiseks vajalikud teadmised või suutlikkus, mis võib kaasa tuua äritegevuse katkemise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | usub, et kuigi Euroopa Kohtu otsuses keskendutakse andmekaitse tasemele, mis on tagatud ELi andmesubjektidele, kelle andmed edastati USA-le andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames, on see avaldanud mõju ka muid kolmandaid riike, sh Ühendkuningriiki puudutavatele kaitse piisavuse otsustele; kinnitab veel kord vajadust õigusselguse ja -kindluse järele, kuna isikuandmete turvalise piiriülese edastamise suutlikkus on muutunud üha olulisemaks üksikisikute jaoks nende isikuandmete kaitse ja õiguste seisukohast, samuti nagu ka igat liiki organisatsioonide jaoks, kes tarnivad kaupu ja osutavad teenuseid rahvusvahelises keskkonnas, ning ettevõtjate jaoks seoses õigusliku korraga, mille alusel nad tegutsevad; rõhutab siiski, et seni, kuni Euroopa Liidu Kohus ei ole kaitse piisavuse otsuseid tühistanud, asendanud või kehtetuks tunnistanud, on need endiselt jõus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab pettumust, et Iirimaa andmekaitsevolinik esitas Maximilian Schremsi ja Facebooki vastu hagi Iirimaa kõrgele kohtule (High Court), selle asemel et teha otsus oma pädevuse piires vastavalt otsuse 2010/87/EL artiklile 4 ja isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 58; tuletab siiski meelde, et Iiri andmekaitsevolinik kasutas õiguslikku võimalust, mis võimaldab andmekaitseasutustel väljendada liikmesriigi kohtunikule muret komisjoni rakendusotsuse kehtivuse pärast, pidades silmas eelotsusetaotluse esitamist Euroopa Liidu Kohtule; väljendab sügavat muret selle pärast, et andmekaitsevolinik, kes on nende juhtumite puhul juhtiv asutus, ei ole ikka veel lahendanud mitmeid kaebusi isikuandmete kaitse üldmääruse rikkumise kohta, mis esitati 25. mail 2018, s.o päeval, mil isikuandmete kaitse üldmäärust kohaldama hakati, ning muid kaebusi eraelu puutumatuse vallas tegutsevatelt organisatsioonidelt ja tarbijarühmadelt; on mures selle pärast, et andmekaitsevoliniku tõlgenduses tähendab isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 60 lõikes 3 toodud väljend „viivitamata“ pikemat aega kui mõned kuud, mis ei vasta seadusandja kavatsusele; on mures selle pärast, et järelevalveasutused ei ole võtnud isikuandmete kaitse üldmääruse artiklite 61 ja 66 alusel ennetavaid meetmeid, et sundida andmekaitsevolinikku täitma isikuandmete kaitse üldmäärusest tulenevaid kohustusi; on mures ka andmekaitsevoliniku heaks töötavate tehnoloogiaspetsialistide vähesuse ja aegunud süsteemide kasutamise pärast; väljendab nördimust seoses tagajärgedega, mida toob kaasa Iirimaa andmekaitsevoliniku ebaõnnestunud katse jätta kohtumenetluse kulud kostja kanda, millel oleks olnud ulatuslik heidutav mõju; kutsub komisjoni üles algatama Iirimaa vastu rikkumismenetlused isikuandmete kaitse üldmääruse mittenõuetekohase jõustamise tõttu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on mures isikuandmete kaitse üldmääruse ebapiisava jõustamise pärast, eelkõige andmete rahvusvahelise edastamise valdkonnas; väljendab muret asjaolu pärast, et riiklikud järelevalveasutused ei ole seadnud isikuandmete kolmandatele riikidele edastamisel prioriteete ega teostanud üldist kontrolli, kuigi viimase viie aasta jooksul on Euroopa Kohtu praktikas toimunud olulisi arenguid; taunib sellega seoses sisuliste otsuste ja parandusmeetmete puudumist ning nõuab tungivalt, et Euroopa Andmekaitsenõukogu ja riiklikud järelevalveasutused lisaksid isikuandmete edastamise oma auditi-, vastavus- ja õiguskaitsestrateegiatesse; juhib tähelepanu asjaolule, et õiguskindluse tagamiseks ja piiriüleste kaebuste käsitlemiseks on vaja ühtlustatud siduvat halduskorda vastuvõetavuse ja andmesubjektide esindamise kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks komisjoni rakendusotsuse eelnõu kolmandatele riikidele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta; nõuab tungivalt, et Euroopa Andmekaitsenõukogu avaldaks ettevõtetele, eelkõige VKEdele mõeldud täiendavad suunised rahvusvahelise andmeedastuse kohta, sealhulgas andmeedastuse hindamise kontrollnimekirja, vahendid, mille abil hinnata, kas valitsustel on lubatud või võimalik andmetele juurde pääseda, ning teabe täiendavate meetmete kohta, mida nõutakse andmeedastuseks lepingu tüüptingimuste alusel; kutsub Euroopa Andmekaitsenõukogu üles küsima ka sõltumatutelt teadlastelt teavet peamiste kaubanduspartnerite võimalike vastuoluliste siseriiklike õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et kooskõlas Euroopa Andmekaitsenõukogu suunistega 2/2018 (12) määruse (EL) 2016/679 artiklis 49 sätestatud erandite kohta tuleb juhul, kui edastamine toimub väljaspool kaitse piisavuse otsuste raamistikku või muid asjakohaseid kaitsemeetmeid pakkuvaid vahendeid, kuid tugineb konkreetsetes olukordades tehtavatele eranditele vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 49, neid tõlgendada kitsendavalt nii, et erand ei muutuks reegliks; märgib siiski, et pärast ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield kehtetuks tunnistamist on jätkunud Atlandi-ülesed andmevood digitaalse reklaami eesmärgil, hoolimata kahtlustest, mis on seotud õigusliku alusega andmete edastamiseks reklaami eesmärgil; kutsub Euroopa Andmekaitsenõukogu ja andmekaitseasutusi üles tagama selliste erandite kohaldamisel ja kontrollimisel järjepideva tõlgenduse kooskõlas Euroopa Andmekaitsenõukogu suunistega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt selle üle, et toimumas on rahvusvahelised arutelud isikuandmete kaitse üldmääruse ja isikuandmete kaitset õiguskaitse valdkonnas käsitleva direktiiviga (õiguskaitsedirektiiv) (13) kooskõlas olevate piiriüleste isikuandmete voogude üle; rõhutab, et rahvusvahelised kaubanduslepingud ei tohi kahjustada ega inkorporeerida isikuandmete kaitse üldmäärust, õiguskaitsedirektiivi ja e-privaatsuse reegleid ega muid kehtivaid ja tulevasi meetmeid, millega kaitstakse põhiõigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele; nõuab tungivalt, et komisjon järgiks kõrvalekaldumatult ELi 2018. aasta horisontaalset seisukohta (14) ja võtaks kolmandate riikide asjakohaseid kaubandusõigusest tulenevaid kohustusi arvesse nende piisavuse hindamisel, sealhulgas seoses andmete edasise edastamisega; |
| --- | --- |

8.

Lepingu tüüptingimused

| 9. | võtab teadmiseks komisjoni rakendusotsuse eelnõu ja lepingu tüüptingimuste eelnõu; on rahul sellega, et komisjon korraldas sidusrühmadelt eelnõu kohta tagasiside saamiseks avaliku konsultatsiooni; märgib, et Euroopa Andmekaitsenõukogu ja Euroopa Andmekaitseinspektor andsid 15. jaanuaril 2021. aastal esitatud ühisarvamuses (15) lepingu tüüptingimuste eelnõu kohta positiivse hinnangu, kuid tegid ettepaneku teha veel mõningaid parandusi; loodab, et komisjon võtab saadud tagasisidet enne komiteemenetluse algatamist arvesse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et lepingu tüüptingimusi kasutavad paljud VKEd; rõhutab, et igat liiki äriühingud vajavad kiiresti selgeid suuniseid ja abi õiguskindluse tagamiseks Euroopa Liidu Kohtu otsuse kohaldamisel ja tõlgendamisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | võtab teadmiseks Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitused 01/2020 (16) edastusvahendeid täiendavate meetmete kohta, et tagada vastavus isikuandmete kaitse ELi tasemega; väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Andmekaitsenõukogu korraldas oma soovituste kohta avaliku konsultatsiooni; on mures võimalike vastuolude pärast nende soovituste ja lepingu tüüptingimusi käsitleva komisjoni ettepaneku vahel; kutsub komisjoni ja Euroopa Andmekaitsenõukogu üles tegema oma vastavate dokumentide lõplikul viimistlemisel koostööd, et tagada õiguskindlus, arvestades Euroopa Liidu Kohtu otsust; on seisukohal, et komisjon peaks järgima Euroopa Andmekaitsenõukogu suuniseid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb erilist heameelt Euroopa Andmekaitsenõukogu soovituste üle, mis käsitlevad vastutavate töötlejate vajadust tugineda objektiivsetele teguritele, kui nad hindavad, kas miski kolmanda riigi õiguses või tavades võib kõnealuse andmeedastuse puhul mõjutada andmeedastusvahendite asjakohaste kaitsemeetmete tõhusust, ja mitte subjektiivsetele teguritele, nagu tõenäosus, et avaliku sektori asutused pääsevad andmetele ligi viisil, mis ei ole ELi standarditega kooskõlas, mille Euroopa Liidu Kohus on korduvalt tagasi lükanud; kutsub sellega seoses komisjoni üles tagama, et tema ettepanek lepingu tüüptingimuste kohta oleks täielikult kooskõlas kohaldatava Euroopa Liidu Kohtu praktikaga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab äärmiselt oluliseks, et ELis tegutsevad äriühingud, kes edastavad isikuandmeid liidust väljapoole, saaksid tugineda kindlatele mehhanismidele, mis on kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu otsusega; on sellega seoses seisukohal, et komisjoni praeguses ettepanekus lepingu tüüptingimuste vormi kohta tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kõiki asjakohaseid Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitusi; toetab ideed luua täiendavate valikuliste meetmete (nt turvalisuse ja andmekaitse sertifitseerimine, krüpteerimise kaitsemeetmed ja pseudonüümimine) kogum, mida reguleerivad asutused aktsepteerivad, ja avalikult kättesaadavad ressursid ELi peamiste kaubanduspartnerite asjaomaste õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et USA välisluure jälitustegevuse seaduse (FISA) kohaldamisalasse kuuluvate vastutavate töötlejate puhul ei ole isikuandmete edastamine liidust nende lepingu tüüptingimuste alusel võimalik, kuna massilise jälgimise oht on suur; eeldab, et kui USAga ei saavutata kiiresti kokkulepet, mis tagaks isikuandmete kaitse üldmääruses ja hartas ettenähtuga sisuliselt samaväärse ja seega piisava kaitsetaseme, peatataks selline isikuandmete edastamine kuni olukorra lahendamiseni; rõhutab Euroopa Liidu Kohtu järeldust, et välisluure jälitustegevuse seaduse paragrahv 702 ega korraldus 12333 (E.O. 12333) koostoimes presidendi poliitikasuunisega nr 28 (PPD-28) ei ole kooskõlas minimaalsete kaitsemeetmetega, mis tulenevad proportsionaalsuse põhimõttest liidu õiguses, mistõttu ei saa nendel sätetel põhinevaid jälgimisprogramme pidada rangelt vajalikeks; rõhutab vajadust leida Euroopa Liidu Kohtu otsuses kindlaks tehtud probleemidele püsivad lahendused, et tagada andmesubjektide isikuandmete piisav kaitse; tuletab meelde, et ükski ettevõtjatevaheline leping ei saa pakkuda kaitset luureasutuste piiramatu juurdepääsu eest elektroonilise side sisule, ja samuti ei saa ükski ettevõtjatevaheline leping pakkuda piisavaid õiguskaitsevahendeid massilise jälgimise vastu; toonitab, et USA jälitustegevuse õigusakte ja tavasid tuleb reformida, tagamaks, et USA julgeolekuasutuste juurdepääs EList edastatavatele andmetele piirduks vajaliku ja proportsionaalsega ning et Euroopa andmesubjektidel oleks juurdepääs tõhusale õiguskaitsele USA kohtutes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et Euroopa VKEde ning kasumit mittetaotlevate organisatsioonide ja ühingute – kellelt eeldatakse, et nad orienteeruksid erinevate kolmandate riikide keerulistes õigusraamistikes, hinnates ise volitatud kolmandate riikide kaitse piisavust – läbirääkimisjõud, õigus- ja teovõime ning finantssuutlikkus on piiratud; nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa Andmekaitsenõukogu annaksid suuniseid usaldusväärsete täiendavate meetmete praktilise kasutamise kohta, eriti VKEde puhul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et andmekaitseasutused täidaksid oma kohustusi, mida on rõhutatud Euroopa Liidu Kohtu otsuses, et tagada isikuandmete kaitse üldmääruse nõuetekohane ja kiire jõustamine, jälgides tähelepanelikult lepingu tüüptingimuste kasutamist; palub andmekaitseasutustel aidata ettevõtetel järgida Euroopa Liidu Kohtu praktikat; nõuab tungivalt, et andmekaitseasutused kasutaksid ka kõiki isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 58 kohaseid uurimis- ja parandusvolitusi, juhul kui andmeeksportijad edastavad isikuandmeid hoolimata tõhusate lisameetmete puudumisest ja sihtriigiks oleva kolmanda riigi õigusaktidest, mis takistavad andmeimportijat lepingu tüüptingimusi täitmast; tuletab meelde Euroopa Liidu Kohtu seisukohta, et kõik järelevalveasutused „[peavad täitma] oma ülesannet jälgida, et isikuandmete kaitse üldmäärust täielikult järgitaks“; |
| --- | --- |

16.

Andmekaitseraamistik Privacy Shield

| 17. | juhib tähelepanu Euroopa Liidu Kohtu järeldusele, et ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield ei taga sisuliselt samaväärset ja seega piisavat kaitsetaset võrreldes isikuandmete kaitse üldmääruses ja hartas sätestatuga, eelkõige seetõttu, et USA ametiasutuste juurdepääs tervele andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel edastatud isikuandmete kogumile ei vasta vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttele, ning seetõttu, et ELi andmesubjektidel puuduvad õigused, millele saaks USA ametiasutuste vastu tugineda kas USA kohtutes või muudes vahekohtuna tegutsevates sõltumatutes asutustes; loodab, et USA praegune valitsus on võimalikest tulevastest andmeedastusmehhanismidest tulenevate kohustuste täitmisel aktiivsem kui varasemad valitsused, mille puhul võis täheldada poliitilise tahte puudumist programmi Safe Harbor eeskirjade järgimisel ja jõustamisel ning andmekaitseraamistiku Privacy Shield jõustamisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et mõned ettevõtjad on tulenevalt Schrems II kohtuotsusest kiirustades muutnud oma isikuandmete kaitse teatisi ja kolmandate isikutega sõlmitud lepinguid, viidates oma kohustustele andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames, hindamata, millised on parimad meetmed andmete seaduslikuks edastamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab kahetsusväärseks, et hoolimata parlamendi 2016., 2017. ja 2018. aasta resolutsioonides komisjonile esitatud arvukatest üleskutsetest teha kõik vajalik selleks, et tagada andmekaitseraamistiku Privacy Shield täielik vastavus isikuandmete kaitse üldmäärusele ja hartale, ei ole komisjon isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 45 lõike 5 kohaselt tegutsenud; peab kahetsusväärseks, et komisjon on eiranud parlamendi üleskutset peatada andmekaitseraamistiku Privacy Shield kehtivus seniks, kuni USA ametivõimud hakkavad selle tingimusi täitma, ning seetõttu on suurenenud oht, et Euroopa Liidu Kohus tunnistab andmekaitseraamistiku kehtetuks; tuletab meelde, et artikli 29 töörühm ja Euroopa Andmekaitsenõukogu on juhtinud korduvalt tähelepanu andmekaitseraamistiku Privacy Shield toimimisega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | taunib asjaolu, et komisjon pidas suhteid USAga ELi kodanike huvidest tähtsamaks ja jättis sellega ELi õiguse kaitsmise ülesande üksikkodanikele; |
| --- | --- |

20.

Massiline jälgimine ja õigusraamistik

| 21. | õhutab komisjoni ennetavalt jälgima massilise jälgimise tehnoloogiate kasutamist Ameerika Ühendriikides ja muudes kolmandates riikides, kelle kohta tehakse või võidakse teha kaitse piisavuse otsus, näiteks Ühendkuningriigis; nõuab tungivalt, et komisjon ei teeks piisava kaitse otsuseid riikide kohta, kus massilise jälgimise seadused ja programmid ei vasta sisu või mõtte poolest Euroopa Liidu Kohtu kriteeriumidele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | võtab teadmiseks California tarbijate privaatsuse seaduse (California Consumer Privacy Act, CCPA) hiljutise jõustumise Ameerika Ühendriikides; võtab teadmiseks sellega seotud arutelud ja föderaaltasandil esitatud seadusandlikud ettepanekud; rõhutab, et kuigi tegu on sammudega õiges suunas, ei vasta ei CCPA ega ükski föderaaltasandi ettepanek praegu isikuandmete kaitse üldmääruses kaitse piisavuse otsusele esitatavatele nõuetele; soovitab tungivalt USA seadusandjal võtta vastu nendele nõuetele vastavad õigusaktid ning aidata sellega tagada, et USA õigus pakuks sisuliselt samaväärset kaitsetaset, kui on praegu tagatud ELis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et sellised tarbijate andmekaitset ja privaatsust käsitlevad õigusaktid iseenesest ei ole piisavad, et lahendada kohtu tuvastatud põhiküsimusi seoses USA luureteenistuste poolse massilise jälgimisega ning ebapiisava juurdepääsuga õiguskaitsevahenditele; ergutab USA seadusandjat muutma välisluure jälitustegevuse seaduse paragrahvi 702 ning USA presidenti muutma korraldust 12333 ja presidendi poliitikasuunist nr 28, eelkõige seoses massilise jälgimisega ning ELi ja USA kodanikele samaväärse kaitsetaseme tagamisega; ergutab USAd looma mehhanisme, mis tagaksid, et üksikisikud saavad (hilinenud) teateid ja neil on võimalik vaidlustada lubamatu jälgimine paragrahvi 702 ja korralduse 12333 alusel, ning looma seaduses sätestatud mehhanismi, mis tagaks kolmandate riikide kodanikele kohtulikult kaitstavad õigused, mis ulatuvad õiguskaitsevahendite seadusega ettenähtust kaugemale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et liikmesriigid jätkavad isikuandmete vahetamist Ameerika Ühendriikidega terroristide rahastamise jälgimisprogrammi (TFTP), ELi ja USA vahelise broneeringuinfo (PNR) lepingu ja automaatse maksuteabe vahetamise valitsustevaheliste kokkulepete kaudu, millega rakendatakse USA välismaiste kontode maksukuulekuse seadust (FATCA), mis seab ebasoodsasse olukorda nn juhuslikud ameeriklased, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi 5. juuli 2018. aasta resolutsioonis USA välismaiste kontode maksukuulekuse seaduse (FATCA) kahjuliku mõju kohta ELi kodanikele ja eelkõige nn juhuslikele ameeriklastele (17); tuletab meelde, et USA-l on jätkuvalt juurdepääs liikmesriikide õiguskaitse andmebaasidele, mis sisaldavad ELi kodanike sõrmejälgi ja DNA-andmeid; nõuab, et komisjon analüüsiks kohtuasjades Schrems I ja II tehtud otsuste mõju sedalaadi andmevahetusele ning esitaks analüüsi 30. septembriks 2021 avalikult ja kirjalikult kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ja teataks, kuidas ta kavatseb viia andmevahetuse kohtuotsustega kooskõlla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles analüüsima ka FISA paragrahvi 702 alla kuuluvate ning lepingu tüüptingimuste alusel andmeid edastavate pilveteenuste osutajate olukorda; kutsub komisjoni üles analüüsima ka mõju ELi ja USA vahelise raamlepingu alusel antud õigustele, kaasa arvatud õigus õiguskaitsele, arvestades, et USA annab selle õiguse sõnaselgelt ainult selliste määratud riikide kodanikele, kes lubavad andmete edastamist USA-le ärilistel eesmärkidel; peab vastuvõetamatuks, et komisjon ei ole aasta pärast tähtaega ikka veel avaldanud raamlepingu esimese ühise läbivaatamise tulemusi, ja kutsub komisjoni üles vajaduse korral viima kokkuleppe viivitamata kooskõlla Euroopa Liidu Kohtu otsustes osutatud nõuetega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab Ameerika Ühendriikidele edastatavate Euroopa kodanike andmete kaitses esinevaid märkimisväärseid lünki arvestades vajalikuks toetada investeeringuid Euroopa andmesalvestusvahenditesse (nt pilveteenus), et vähendada liidu sõltuvust kolmandate riikide salvestusvõimsusest ning suurendada liidu strateegilist sõltumatust andmehalduse ja -kaitse alal; |
| --- | --- |

26.

Kaitse piisavuse otsused

| 27. | kutsub komisjoni üles tegema kõik vajaliku tagamaks, et iga uus USAga seotud kaitse piisavuse otsus oleks täielikult kooskõlas määrusega (EL) 2016/679, hartaga ja Euroopa Liidu Kohtu otsuste kõigi aspektidega; tuletab meelde, et kaitse piisavuse raamistikud hõlbustavad märkimisväärselt majandustegevust, eelkõige VKEde ja idufirmade jaoks, kellel erinevalt suurettevõtetest sageli puudub vajalik finants-, õigus- ja tehniline suutlikkus muude edastusvahendite kasutamiseks; kutsub liikmesriike üles sõlmima USAga spionaaživastaseid kokkuleppeid; kutsub komisjoni üles kasutama oma kontakte USA kolleegidega sõnumi edastamiseks selle kohta, et kui USA jälgimisseadusi ja -praktikaid ei muudeta, on edaspidi ainus võimalus piisavusotsuse tegemiseks spionaaživastaste lepingute sõlmimine liikmesriikidega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et ükski komisjoni edaspidine kaitse piisavuse otsus ei tohiks tugineda enesesertifitseerimise süsteemile, nagu see oli nii programmi Safe Harbor kui ka andmekaitseraamistiku Privacy Shield puhul; kutsub komisjoni üles kaasama Euroopa Andmekaitsenõukogu täiel määral USAga seotud uute kaitse piisavuse otsuste täitmise ja jõustamise hindamisse; kutsub komisjoni sellega seoses üles leppima USA valitsusega kokku meetmetes, mis on vajalikud selleks, et Euroopa Andmekaitsenõukogu saaks seda rolli tulemuslikult täita; eeldab, et komisjon võtab põhjalikumalt arvesse Euroopa Parlamendi arvamust iga uue USAd puudutava piisava kaitse otsuse kohta enne otsuse vastuvõtmist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et komisjon vaatab praegu läbi kõik direktiivi 95/46/EÜ alusel vastu võetud kaitse piisavuse otsused; rõhutab, et komisjon peaks kohaldama isikuandmete kaitse üldmääruses ning Euroopa Liidu Kohtu otsustes Schrems I ja II sätestatud rangemaid standardeid, et hinnata, kas on tagatud sisuliselt samaväärne kaitsetase kui isikuandmete kaitse üldmääruses, muu hulgas seoses juurdepääsuga tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitsega põhjendamatu juurdepääsu eest isikuandmetele kolmanda riigi ametiasutuste poolt; nõuab tungivalt, et komisjon viiks need läbivaatamised kiiresti lõpule ja tühistaks või peataks kõik enne isikuandmete kaitse üldmäärust tehtud otsused, kui tema hinnangul kõnealune kolmas riik ei taga sisuliselt samaväärset kaitsetaset ja kui olukorda ei saa parandada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | usub, et nimetades andmekaitseraamistiku Privacy Shield järglase üle peetavate läbirääkimiste pealäbirääkijaks kogenud eraelu puutumatuse eksperdi, näitas Bideni valitsus üles kindlat soovi leida ELi ja USA vahel ärilistel eesmärkidel toimuva andmeedastuse küsimusele kiiresti lahendus; loodab, et komisjoni ja USA partnerite vaheline dialoog, mis algas kohe pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust, muutub lähikuudel aktiivsemaks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles mitte võtma seoses USAga vastu ühtegi uut kaitse piisavuse otsust, välja arvatud juhul, kui eelkõige riikliku julgeoleku ja luure eesmärgil viiakse läbi sisulised uuendused, mida on võimalik saavutada USA seaduste ja tavade selge, õiguslikult kestliku, jõustatava ja mittediskrimineeriva reformiga; kordab sellega seoses, kui olulised on tugevad kaitsemeetmed, mis puudutavad avaliku sektori asutuste juurdepääsu isikuandmetele; kutsub komisjoni üles viima ellu oma geopoliitilisi ambitsioone, et jõustada ELi andmekaitsega sisuliselt samaväärne andmekaitse USAs ja muudes kolmandates riikides; |
| --- | --- |

31.

| 32. | soovitab riiklikel andmekaitseasutustel peatada selliste isikuandmete edastamine, millele võivad juurdepääsu saada USA ametiasutused, juhul kui komisjon võtab sisuliste reformide puudumisel USA kohta vastu uue piisava kaitse otsuse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon järgib kriteeriume, mis on sätestatud artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma kaitse piisavuse viitedokumendis (18) (mille on kinnitanud Euroopa Andmekaitsenõukogu) ja andmekaitsenõukogu soovituses 01/2021 õiguskaitsedirektiivi kohase piisavuse võrdlusaluse kohta (19); on seisukohal, et hinnates, kas kolmanda riigi suhtes võib võtta vastu kaitse piisavuse otsuse, ei tohiks komisjon teha nendest kriteeriumidest järeleandmisi; võtab teadmiseks, et Euroopa Andmekaitsenõukogu ajakohastas hiljuti soovitusi Euroopa oluliste tagatiste kohta jälgimismeetmete kontekstis, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat (20); |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Liidu nõukogule, Euroopa Andmekaitsenõukogule, liikmesriikide parlamentidele, Ameerika Ühendriikide Kongressile ja valitsusele ning Ühendkuningriigi parlamendile ja valitsusele. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. juuli 2020, Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. oktoober 2015, Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner, C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. oktoober 2020, Privacy International vs. Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs jt, C-623/17, ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 82.

(5)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 73.

(6)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 133.

(7)  ELT C 345, 16.10.2020, lk 58.

(8)  ELT L 39, 12.2.2010, lk 5.

(9)  ELT L 207, 1.8.2016, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0337.

(11)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(12)  https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1 /edpb_guidelines_2_2018_derogations_et.pdf

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

(14)  ELi ettepanek piiriüleseid andmevooge ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevate sätete kohta, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf

(15)  Euroopa Andmekaitsenõukogu ja Euroopa Andmekaitseinspektori 14. jaanuari 2021. aasta ühisarvamus 2/2021 kolmandatele riikidele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/edpbedps-joint-opinion/edpb-edps-joint-opinion-22021-standard_en

(16)  Euroopa Andmekaitsenõukogu 11. novembri 2020. aasta soovitused 01/2020 edastusvahendeid täiendavate meetmete kohta, et tagada vastavus isikuandmete kaitse ELi tasemega, https://edpb.europa.eu/our-work-tools/public-consultations-art-704/2020/recommendations-012020-measures-supplement-transfer_et

(17)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 141.

(18)  https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108

(19)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/recommendations/recommendations-012021-adequacy-referential-under-law_et

(20)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/recommendations/recommendations-022020-european-essential-guarantees_et

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/184

---

P9_TA(2021)0257

Parlamendi õigus saada teavet riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi õiguse kohta saada teavet riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta (2021/2703(RSP))

(2022/C 15/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (1) (edaspidi „taaste- ja vastupidavusrahastu määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (1) (edaspidi „taaste- ja vastupidavusrahastu määrus“),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määrus võeti vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määrus võeti vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| B. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määrus on mahu ja rahastamisvahendite poolest enneolematu instrument; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määrus on mahu ja rahastamisvahendite poolest enneolematu instrument;

| C. | arvestades, et demokraatlik ja parlamentaarne kontroll taaste- ja vastupidavusrahastu määruse rakendamise üle on võimalik ainult siis, kui parlament on kõigisse selle etappidesse täielikult kaasatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatlik ja parlamentaarne kontroll taaste- ja vastupidavusrahastu määruse rakendamise üle on võimalik ainult siis, kui parlament on kõigisse selle etappidesse täielikult kaasatud;

| D. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 26 pannakse alus taaste- ja vastupidavusalasele dialoogile, et tagada suurem läbipaistvus ja vastutus ning see, et komisjon annaks parlamendile teavet muu hulgas liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade ning nende hindamise kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 26 pannakse alus taaste- ja vastupidavusalasele dialoogile, et tagada suurem läbipaistvus ja vastutus ning see, et komisjon annaks parlamendile teavet muu hulgas liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade ning nende hindamise kohta;

| E. | arvestades, et parlament võib avaldada arvamust taaste- ja vastupidavusalase dialoogi raames käsitletavate küsimuste kohta, muu hulgas resolutsioonide ja komisjoniga peetava mõttevahetuse kaudu, ning arvestades, et komisjon peab neid seisukohti arvesse võtma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlament võib avaldada arvamust taaste- ja vastupidavusalase dialoogi raames käsitletavate küsimuste kohta, muu hulgas resolutsioonide ja komisjoniga peetava mõttevahetuse kaudu, ning arvestades, et komisjon peab neid seisukohti arvesse võtma;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni andma teavet taaste- ja vastupidavusalase dialoogi raames toimuva riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamise seisu kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni andma teavet taaste- ja vastupidavusalase dialoogi raames toimuva riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamise seisu kohta;

| G. | arvestades, et liikmesriigid oleksid pidanud reeglina esitama komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava 30. aprilliks 2021; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriigid oleksid pidanud reeglina esitama komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava 30. aprilliks 2021;

| H. | arvestades, et praeguseks on 18 liikmesriiki esitanud komisjonile taaste- ja vastupidavuskava; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praeguseks on 18 liikmesriiki esitanud komisjonile taaste- ja vastupidavuskava;

| I. | arvestades, et komisjon peab hindama iga riiklikku taaste- ja vastupidavuskava kahe kuu jooksul pärast selle esitamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon peab hindama iga riiklikku taaste- ja vastupidavuskava kahe kuu jooksul pärast selle esitamist;

| J. | arvestades, et komisjon on edastanud esitatud riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on edastanud esitatud riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament pidas 11. märtsil 2021 täiskogu istungil arutelu teemal „Partnerluse põhimõtte austamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel ja elluviimisel ning hea juhtimistava tagamine kulutuste tegemisel“; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament pidas 11. märtsil 2021 täiskogu istungil arutelu teemal „Partnerluse põhimõtte austamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel ja elluviimisel ning hea juhtimistava tagamine kulutuste tegemisel“;

| L. | arvestades, et 20. jaanuaril 2021 avaldasid Regioonide Komitee ning Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu oma sihtotstarbelise konsultatsiooni „Omavalitsuste, linnade ja piirkondade kaasamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisse“ tulemused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 20. jaanuaril 2021 avaldasid Regioonide Komitee ning Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu oma sihtotstarbelise konsultatsiooni „Omavalitsuste, linnade ja piirkondade kaasamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisse“ tulemused;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni pingutuste üle, et tagada riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega seotud asjakohaste nõukogu rakendusotsuste kiire vastuvõtmine enne suve, ning komisjoni jätkuva koostöö üle liikmesriikidega, et aidata neil koostada kvaliteetseid kavasid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab komisjonile meelde, et ta täidaks taaste- ja vastupidavusrahastu määrusest tulenevat kohustust anda parlamendile kogu asjakohane teave taaste- ja vastupidavusrahastu määruse rakendamise seisu kohta ning võtta arvesse taaste- ja vastupidavusalase dialoogi käigus väljendatud vaadetest tulenevaid kõiki asjaolusid, sealhulgas asjaomastes komisjonides ja täiskogu resolutsioonides esitatud vaateid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | usub, et nõuetekohase demokraatliku järelevalve ja parlamentaarse kontrolli tagamiseks taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise üle ning suurema läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse tagamiseks peab komisjon teavitama Euroopa Parlamenti korrapäraselt suuliselt ja kirjalikult riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamise seisust; rõhutab, et kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega on Euroopa Parlamendil õigus saada sellist teavet taaste- ja vastupidavusalase dialoogi raames; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles esitama kogu asjakohase taustteabe ning kokkuvõtte esitatud kavades sisalduvatest reformidest ja investeeringutest seoses kohaldamisalaga, mis põhineb kuuel sambal (sealhulgas üld- ja erieesmärgid ning horisontaalsed põhimõtted) ning taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud 11 hindamiskriteeriumil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kinnitab parlamendi ootust, et teave esitatakse kergesti arusaadavas ja võrreldavas vormis, mis sisaldab liikmesriikide esitatud dokumentide kohta tehtud tõlkeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | usub, et kavadele antud esialgsete hinnangute jagamine ei mõjuta menetluse tulemust; on seisukohal, et see teeks taaste- ja vastupidavusalase dialoogi paremaks, kuna enamik riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid on esitamise hetkel juba lõplikus valmimisjärgus ja tõenäoliselt kiidetakse heaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et komisjon peab tagama täieliku läbipaistvuse ja vastutuse, et tagada taaste- ja vastupidavusrahastu demokraatlik legitiimsus ja sellega seotud kodanike isevastutus ning seda suurendada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 4 punktis q märgitakse, et taaste- ja vastupidavuskavades peaks sisalduma „nende konsultatsioonide kokkuvõte, mis on läbi viidud kooskõlas riigisisese õigusraamistikuga kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude sidusrühmadega, ning selgitus selle kohta, kuidas on sidusrühmade seisukohti taaste- ja vastupidavuskavas arvesse võetud“; kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriike konsulteerima kõigi riiklike sidusrühmadega ning tagama kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine kavade rakendamisse ja eelkõige nende järelevalvesse ning tagama, et tulevaste võimalike muudatuste või uute kavade kohta toimuksid konsultatsioonid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles tagama täieliku läbipaistvuse taaste- ja vastupidavusrahastu määruse järel vastu võetavate delegeeritud õigusaktide, nimelt taaste- ja vastupidavuse tulemustabelit ning sotsiaalkulutustest, sealhulgas lastele ja noortele tehtavatest kulutustest, teatamise metoodikat käsitlevate delegeeritud õigusaktide heakskiitmise ajakava osas ning võtma arvesse taaste- ja vastupidavusalase dialoogi asjakohaseid elemente; nõuab ühtlasi nende delegeeritud õigusaktide kiiret heakskiitmist enne suvepuhkust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles tagama, et enne nõukogu rakendusotsuses ning riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kokku lepitud vahe-eesmärkide ja sihtide täitmise hindamist esitataks parlamendile esialgsed tähelepanekud vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamise kohta, nagu on nõutud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 25 lõikes 4; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab nõukogule meelde, et „nõukogu ettevalmistavates organites peetud arutelude asjakohaseid tulemusi jagatakse Euroopa Parlamendi pädeva komisjoniga“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles järgima taaste- ja vastupidavusalase dialoogi ajal jätkuvalt avatud, läbipaistvat ja konstruktiivset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Ülemkogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/186

---

P9_TA(2021)0259

Äriühingute vastutus keskkonnakahju eest

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon äriühingute vastutuse kohta keskkonnakahju eest (2020/2027(INI))

(2022/C 15/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (1) („keskkonnavastutuse direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (1) („keskkonnavastutuse direktiiv“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (2) (keskkonnakuritegude direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (2) (keskkonnakuritegude direktiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2016. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) artikli 18 lõikele 2 (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2016. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) artikli 18 lõikele 2 (COM(2016)0204),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4 ja 191, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4 ja 191,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 37,

| — | võttes arvesse direktiivi 2004/35/EÜ muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiiviga 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2004/35/EÜ muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiiviga 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust (5),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. aprilli 2016. aasta töödokumenti „REFIT Evaluation of the Environmental Liability Directive“ (Keskkonnavastutuse direktiivi hindamine REFITi raames) (SWD(2016)0121), mis on lisatud komisjoni aruandele Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) artikli 18 lõikele 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. aprilli 2016. aasta töödokumenti „REFIT Evaluation of the Environmental Liability Directive“ (Keskkonnavastutuse direktiivi hindamine REFITi raames) (SWD(2016)0121), mis on lisatud komisjoni aruandele Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) artikli 18 lõikele 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 6. juuni 2016. aasta briefing’ut (ülevaade) „The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission“ (Keskkonnavastutuse direktiivi rakendamine: uuring komisjoni läbiviidud hindamise kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 6. juuni 2016. aasta briefing’ut (ülevaade) „The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission“ (Keskkonnavastutuse direktiivi rakendamine: uuring komisjoni läbiviidud hindamise kohta),

| — | võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 15. mai 2020. aasta uuringut „Environmental liability of companies“ (Äriühingute keskkonnavastutus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 15. mai 2020. aasta uuringut „Environmental liability of companies“ (Äriühingute keskkonnavastutus),

| — | võttes arvesse komisjoni 2020. aasta mai uuringut „Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive“ (Finantstagatise täiustamine keskkonnavastutuse direktiivi kontekstis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2020. aasta mai uuringut „Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive“ (Finantstagatise täiustamine keskkonnavastutuse direktiivi kontekstis),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2019. aasta hinnangut keskkonnakuritegude direktiivi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2019. aasta hinnangut keskkonnakuritegude direktiivi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta oktoobri briefing’ut „Environmental liability of companies: selected possible amendments of the ELD“ (Äriühingute keskkonnavastutus: valik keskkonnavastutuse direktiivi võimalikke muudatusi), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta oktoobri briefing’ut „Environmental liability of companies: selected possible amendments of the ELD“ (Äriühingute keskkonnavastutus: valik keskkonnavastutuse direktiivi võimalikke muudatusi),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 28. oktoobri 2020. aasta töödokumenti keskkonnakuritegude direktiivi hindamise kohta (SWD(2020)0259), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 28. oktoobri 2020. aasta töödokumenti keskkonnakuritegude direktiivi hindamise kohta (SWD(2020)0259),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu keskkonnakuritegude vastase võitluse meetme (European Union Action to Fight Environmental Crime, EFFACE) 2016. aasta märtsi järeldusi ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu keskkonnakuritegude vastase võitluse meetme (European Union Action to Fight Environmental Crime, EFFACE) 2016. aasta märtsi järeldusi ja soovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0112/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika toetama selliste eesmärkide saavutamist nagu inimeste tervise kaitsmine, keskkonna kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika toetama selliste eesmärkide saavutamist nagu inimeste tervise kaitsmine, keskkonna kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega;

| B. | arvestades, et harta artikli 37 kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse ja tagada kooskõlas säästva arengu põhimõtetega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et harta artikli 37 kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse ja tagada kooskõlas säästva arengu põhimõtetega;

| C. | arvestades, et ELi koordineeritud keskkonnastrateegia ergutab koostööd ja tagab ELi poliitikavaldkondade vahelise kooskõla; arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppega seatakse nullsaaste eesmärk, mis tuleb täita valdkondadeülese strateegia kaudu, et kaitsta ELi kodanike tervist keskkonnaseisundi halvenemise ja keskkonnasaaste mõjude eest, nõudes seejuures õiglast üleminekut kedagi maha jätmata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi koordineeritud keskkonnastrateegia ergutab koostööd ja tagab ELi poliitikavaldkondade vahelise kooskõla; arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppega seatakse nullsaaste eesmärk, mis tuleb täita valdkondadeülese strateegia kaudu, et kaitsta ELi kodanike tervist keskkonnaseisundi halvenemise ja keskkonnasaaste mõjude eest, nõudes seejuures õiglast üleminekut kedagi maha jätmata;

| D. | arvestades, et vastutustundlik äritegevus tähendab seda, et ettevõtjad võtavad nõuetekohaselt arvesse keskkonnaprobleeme; arvestades, et keskkonnakahju eest vastutamise tagamine on keskne küsimus ELi ettevõtete pikemas perspektiivis kestlikumaks muutmisel; arvestades, et selline saavutus on tihedalt seotud äriühingute hoolsuskohustust, sotsiaalset vastutust ja jätkusuutlikku äriühingu üldjuhtimist käsitlevate seotud õigusaktide väljatöötamisega; arvestades, et vastutus peab olema siseriikliku õigusega kooskõlas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastutustundlik äritegevus tähendab seda, et ettevõtjad võtavad nõuetekohaselt arvesse keskkonnaprobleeme; arvestades, et keskkonnakahju eest vastutamise tagamine on keskne küsimus ELi ettevõtete pikemas perspektiivis kestlikumaks muutmisel; arvestades, et selline saavutus on tihedalt seotud äriühingute hoolsuskohustust, sotsiaalset vastutust ja jätkusuutlikku äriühingu üldjuhtimist käsitlevate seotud õigusaktide väljatöötamisega; arvestades, et vastutus peab olema siseriikliku õigusega kooskõlas;

| E. | arvestades, et keskkonnakahjud, ohtlikud ja kahjulikud kemikaalid ning kliimamuutused võivad põhjustada inimeste tervisele olulisi õhu-, pinnase- ja veesaastest tingitud ohte; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keskkonnakahjud, ohtlikud ja kahjulikud kemikaalid ning kliimamuutused võivad põhjustada inimeste tervisele olulisi õhu-, pinnase- ja veesaastest tingitud ohte;

| F. | arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiv eksisteerib koos teiste vastutust käsitlevate vahendite ja normidega nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; arvestades, et vahejuhtumid, mis põhjustavad keskkonnavastutuse direktiivist tulenevaid kohustusi, võivad paralleelselt käivitada kriminaal-, tsiviil- või haldusmenetlusi, tekitades õiguskindlusetust ja ebakindlust nii asjaomastele äriühingutele kui ka võimalikele ohvritele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiv eksisteerib koos teiste vastutust käsitlevate vahendite ja normidega nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; arvestades, et vahejuhtumid, mis põhjustavad keskkonnavastutuse direktiivist tulenevaid kohustusi, võivad paralleelselt käivitada kriminaal-, tsiviil- või haldusmenetlusi, tekitades õiguskindlusetust ja ebakindlust nii asjaomastele äriühingutele kui ka võimalikele ohvritele;

| G. | arvestades, et komisjoni 2016. aasta keskkonnavastutuse aruandest nähtub, et hoolimata keskkonnavastutuse direktiivi kasulikkusest õigusliku sidususe parandamisel ELi tasandil, esineb ELis endiselt selles valdkonnas õiguslikku killustatust ning puudub õiguslik ja praktiline ühtsus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni 2016. aasta keskkonnavastutuse aruandest nähtub, et hoolimata keskkonnavastutuse direktiivi kasulikkusest õigusliku sidususe parandamisel ELi tasandil, esineb ELis endiselt selles valdkonnas õiguslikku killustatust ning puudub õiguslik ja praktiline ühtsus;

| H. | arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi „keskkonnakahjustuse“ ja „käitaja“ mõistete kohta on tehtud mitmesuguseid analüüse, millest on ilmnenud raskused nende mõistete tõlgendamisel; arvestades, et keskkonnakahju künnise tähendust tõlgendatakse ja kohaldatakse erinevalt, mistõttu tuleb seda täiendavalt selgitada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi „keskkonnakahjustuse“ ja „käitaja“ mõistete kohta on tehtud mitmesuguseid analüüse, millest on ilmnenud raskused nende mõistete tõlgendamisel; arvestades, et keskkonnakahju künnise tähendust tõlgendatakse ja kohaldatakse erinevalt, mistõttu tuleb seda täiendavalt selgitada;

| I. | arvestades, et üha enam sagenevad juhtumid, kus Euroopa äriühingute väljaspool ELi tegutsevate tütarettevõtjate põhjustatud reostuse ohvrid püüavad ELi kohtutes algatada keskkonnavastutusega seotud kohtuasju nende emaettevõtjate vastu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üha enam sagenevad juhtumid, kus Euroopa äriühingute väljaspool ELi tegutsevate tütarettevõtjate põhjustatud reostuse ohvrid püüavad ELi kohtutes algatada keskkonnavastutusega seotud kohtuasju nende emaettevõtjate vastu;

| J. | arvestades, et hajureostust puudutavad vastutuskorrad on ELi õiguses killustunud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hajureostust puudutavad vastutuskorrad on ELi õiguses killustunud;

| K. | arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiviga on kehtestatud põhimõttel „saastaja maksab“ põhinev keskkonnavastutuse süsteem keskkonnakahjustuste ärahoidmiseks ja heastamiseks; arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiv täiendab peamisi ELi keskkonnaalaseid õigusakte, millega see on otseselt või kaudselt seotud, eelkõige elupaikade direktiivi (6), linnudirektiivi (7), veepoliitika raamdirektiivi (8), merestrateegia raamdirektiivi (9) ja avamereohutuse direktiivi (10); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiviga on kehtestatud põhimõttel „saastaja maksab“ põhinev keskkonnavastutuse süsteem keskkonnakahjustuste ärahoidmiseks ja heastamiseks; arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiv täiendab peamisi ELi keskkonnaalaseid õigusakte, millega see on otseselt või kaudselt seotud, eelkõige elupaikade direktiivi (6), linnudirektiivi (7), veepoliitika raamdirektiivi (8), merestrateegia raamdirektiivi (9) ja avamereohutuse direktiivi (10);

| L. | arvestades, et oma 2016. aasta aruandes keskkonnavastutuse kohta soovitas komisjon kõigil liikmesriikidel „kanda andmed keskkonnavastutuse direktiivi alusel käsitletavate juhtumite registrisse, kui nad ei ole seda veel teinud“ (11); arvestades, et vaatamata sellele on ainult seitsmel liikmesriigil avalikult kättesaadav keskkonnavastutuse direktiivi alusel käsitletavate juhtumite register, samas kui veel neljal liikmesriigil on register, mis ei ole avalik; arvestades, et mitmed liikmesriigid koguvad teavet, mida reguleerivad muud ELi õigusaktid, kuid mitte konkreetselt keskkonnavastutuse direktiiv, või neil on laiema või erineva ulatusega registrid, ning arvestades, et mitmed liikmesriigid koguvad andmeid piirkondlikul tasandil; arvestades, et 14 liikmesriigil puudub keskkonnajuhtumite või keskkonnavastutuse direktiivi alusel käsitletavate juhtumite andmebaas; arvestades, et liikmesriigid saavad keskkonnavastutuse direktiivi üsnagi paindlikult rakendada, kuna valitseb regulatiivne killustatus ning puudub nii õiguslik kui ka praktiline ühtsus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oma 2016. aasta aruandes keskkonnavastutuse kohta soovitas komisjon kõigil liikmesriikidel „kanda andmed keskkonnavastutuse direktiivi alusel käsitletavate juhtumite registrisse, kui nad ei ole seda veel teinud“ (11); arvestades, et vaatamata sellele on ainult seitsmel liikmesriigil avalikult kättesaadav keskkonnavastutuse direktiivi alusel käsitletavate juhtumite register, samas kui veel neljal liikmesriigil on register, mis ei ole avalik; arvestades, et mitmed liikmesriigid koguvad teavet, mida reguleerivad muud ELi õigusaktid, kuid mitte konkreetselt keskkonnavastutuse direktiiv, või neil on laiema või erineva ulatusega registrid, ning arvestades, et mitmed liikmesriigid koguvad andmeid piirkondlikul tasandil; arvestades, et 14 liikmesriigil puudub keskkonnajuhtumite või keskkonnavastutuse direktiivi alusel käsitletavate juhtumite andmebaas; arvestades, et liikmesriigid saavad keskkonnavastutuse direktiivi üsnagi paindlikult rakendada, kuna valitseb regulatiivne killustatus ning puudub nii õiguslik kui ka praktiline ühtsus;

| M. | arvestades, et enamik liikmesriike ei paista oma õigusaktides ette nägevat kohustuslikke finantstagatise instrumente, kuid paljud riigid siiski nõuavad neid (12); arvestades, et nende vahendite rakendamine näib olevat tõestanud nende väärtust ja näidanud vajadust hinnata kohustusliku finantstagatissüsteemi kehtestamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enamik liikmesriike ei paista oma õigusaktides ette nägevat kohustuslikke finantstagatise instrumente, kuid paljud riigid siiski nõuavad neid (12); arvestades, et nende vahendite rakendamine näib olevat tõestanud nende väärtust ja näidanud vajadust hinnata kohustusliku finantstagatissüsteemi kehtestamist;

| N. | arvestades, et kuigi enamikul turgudel on kättesaadav piisav kindlustuskaitse, sealhulgas täiendava ja kompenseeriva heastamise jaoks, on nõudlus üldiselt madal selle tõttu, et juhtumitest ei teatata, jõustamine on allapoole optimaalset taset ja arenevatel turgudel on areng aeglasem (13); arvestades, et see iseenesest ei takista kohustuslike finantstagatiste kehtestamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kuigi enamikul turgudel on kättesaadav piisav kindlustuskaitse, sealhulgas täiendava ja kompenseeriva heastamise jaoks, on nõudlus üldiselt madal selle tõttu, et juhtumitest ei teatata, jõustamine on allapoole optimaalset taset ja arenevatel turgudel on areng aeglasem (13); arvestades, et see iseenesest ei takista kohustuslike finantstagatiste kehtestamist;

| O. | arvestades, et ettevõtja maksejõuetus suurõnnetuste tagajärjel on ELis endiselt probleem; arvestades, et komisjon peaks analüüsima olemasolevaid riiklikke ja reguleerivaid raamistikke ning võtma vastu ühtlustatud ELi lähenemisviisi, et kaitsta maksumaksjaid ettevõtja maksejõuetuse tagajärgede eest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ettevõtja maksejõuetus suurõnnetuste tagajärjel on ELis endiselt probleem; arvestades, et komisjon peaks analüüsima olemasolevaid riiklikke ja reguleerivaid raamistikke ning võtma vastu ühtlustatud ELi lähenemisviisi, et kaitsta maksumaksjaid ettevõtja maksejõuetuse tagajärgede eest;

| P. | arvestades, et pärast keskkonnavastutuse direktiivi vastuvõtmist on finantstagatisvahendid muutunud märksa kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast keskkonnavastutuse direktiivi vastuvõtmist on finantstagatisvahendid muutunud märksa kättesaadavamaks;

| Q. | arvestades, et Euroopa parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1828, mis käsitleb tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/22/EÜ (14), on vastu võetud ja liikmesriigid kohaldavad seda alates 25. juunist 2023; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1828, mis käsitleb tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/22/EÜ (14), on vastu võetud ja liikmesriigid kohaldavad seda alates 25. juunist 2023;

| R. | arvestades, et mõnel juhul on äriühingu juhatuse liikmed küll teadlikud tegevustest, millega kaasneb suur keskkonnakahju tekitamise risk, kuid peavad otsuste tegemisel kasumit vastutustundlikust käitumisest tähtsamaks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mõnel juhul on äriühingu juhatuse liikmed küll teadlikud tegevustest, millega kaasneb suur keskkonnakahju tekitamise risk, kuid peavad otsuste tegemisel kasumit vastutustundlikust käitumisest tähtsamaks;

| S. | arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamisel tuleks kindlasti püüda leida tasakaal ettevõtjate murede ja keskkonnakaitse vahel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamisel tuleks kindlasti püüda leida tasakaal ettevõtjate murede ja keskkonnakaitse vahel;

| T. | arvestades, et Euroopa Parlament on viimastel aastatel võtnud ennetava rolli keskkonnavastutuse korra kehtestamisel kolmandates riikides esinevate keskkonna- ja inimõigustealaste kahjude eest, eelkõige võttes vastu oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (15); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Parlament on viimastel aastatel võtnud ennetava rolli keskkonnavastutuse korra kehtestamisel kolmandates riikides esinevate keskkonna- ja inimõigustealaste kahjude eest, eelkõige võttes vastu oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (15);

| U. | arvestades, et komisjoni volitused peaksid tagama ELi kaubanduslepingutes keskkonnaküsimustes võrdsete tingimuste loomist või säilitamist käsitlevate sätete jõustamise, kui need sätted on osa sellisest lepingust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjoni volitused peaksid tagama ELi kaubanduslepingutes keskkonnaküsimustes võrdsete tingimuste loomist või säilitamist käsitlevate sätete jõustamise, kui need sätted on osa sellisest lepingust;

| V. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet uurib, kuidas keskkonnaohud ja -kasud ühiskonnas jaotuvad; arvestades, et 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppes rõhutatakse vajadust arvestada kaitsetumate inimeste õigustega; arvestades, et ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet avaldas hiljuti inimõiguste- ja keskkonnaalased raampõhimõtted, millega selgitatakse riikide inimõiguste tagamise alaseid kohustusi, mis on seotud puhta, tervisliku ja kestliku keskkonnaga; arvestades, et lisaks käivad praegu ÜROs läbirääkimised sellise süsteemi kehtestamiseks, millega reguleeritakse ettevõtte vastutust inimõiguste rikkumise eest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet uurib, kuidas keskkonnaohud ja -kasud ühiskonnas jaotuvad; arvestades, et 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppes rõhutatakse vajadust arvestada kaitsetumate inimeste õigustega; arvestades, et ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet avaldas hiljuti inimõiguste- ja keskkonnaalased raampõhimõtted, millega selgitatakse riikide inimõiguste tagamise alaseid kohustusi, mis on seotud puhta, tervisliku ja kestliku keskkonnaga; arvestades, et lisaks käivad praegu ÜROs läbirääkimised sellise süsteemi kehtestamiseks, millega reguleeritakse ettevõtte vastutust inimõiguste rikkumise eest;

| W. | arvestades, et lisaks kliimale ja bioloogilisele mitmekesisusele kahjustavad keskkonnakahjud ja -kuriteod ka inimeste tervist ja inimõigusi; arvestades, et läbivaatamisel tuleks arvesse võtta keskkonnakahjude, raske organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni piiriülest olemust ning nende ohtlikkust inimõigustele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et lisaks kliimale ja bioloogilisele mitmekesisusele kahjustavad keskkonnakahjud ja -kuriteod ka inimeste tervist ja inimõigusi; arvestades, et läbivaatamisel tuleks arvesse võtta keskkonnakahjude, raske organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni piiriülest olemust ning nende ohtlikkust inimõigustele ja keskkonnale;

| X. | arvestades, et Stockholmi deklaratsiooni 21. põhimõte ja Rio deklaratsiooni 2. põhimõte tunnustavad nii riikide suveräänset õigust kasutada oma loodusvarasid vastavalt oma keskkonnapoliitikale kui ka riikide kohustust tagada, et nende riikliku jurisdiktsiooni all toimuv tegevus ei kahjustaks keskkonda teistes riikides või nende enda jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Stockholmi deklaratsiooni 21. põhimõte ja Rio deklaratsiooni 2. põhimõte tunnustavad nii riikide suveräänset õigust kasutada oma loodusvarasid vastavalt oma keskkonnapoliitikale kui ka riikide kohustust tagada, et nende riikliku jurisdiktsiooni all toimuv tegevus ei kahjustaks keskkonda teistes riikides või nende enda jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades;

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt komisjoni tegevuse üle keskkonnavastutuse direktiivi ja keskkonnakuritegude direktiivi rakendamise puudujääkide hindamiseks ja korvamiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | taunib asjaolu, et keskkonnavastutuse direktiivis sätestatud kaalutlusõigus, selle direktiiviga seotud teadmiste ja teabe puudumine, vahendite ja oskusteabe nappus ning nõrgad mehhanismid nõuete täitmise ja mõjusa juhtimise tagamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on põhjustanud puudujääke direktiivi rakendamisel, selle järgimise ja jõustamise ning eelkõige juhtumite arvu suuri liikmesriikide vahelisi erinevusi ja ebavõrdseid tegutsemistingimusi ettevõtjate jaoks; taunib asjaolu, et sellised puudused mõjutavad ka keskkonnakuritegude direktiivi rakendamist; on seetõttu seisukohal, et tuleb rohkem teha, et tagada õigusnormide standardimine ELis ja suurendada üldsuse usku ELi õigusaktide tulemuslikkusesse, selleks et mõjusamalt vältida ja heastada keskkonnakahjusid ning leida õige tasakaal ettevõtjate murede ja keskkonnakaitse vahel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt komisjoni 2018. aasta tegevuskava (16) järelmeetmena loodud keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorumi üle, mis koondab keskkonnanõuete täitmise tagamise eest vastutavaid spetsialiste, ja foorumi poolt 2020. aasta veebruaris kinnitatud 2020.–2022. aasta tööprogrammi üle keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise parandamiseks (17); |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides on keskkonnainspektsioonide eelarved finantskriisi tõttu külmutatud või kahanenud ning isegi suurtel, piisavate ressurssidega ametiasutustel võib olla keeruline arendada iseseisvalt teadmisi, kuidas keskkonnanõudeid kõige paremini täita; on seetõttu seisukohal, et ELi tasandil on vaja suuremat tuge, näiteks kättesaadavaid teabeportaale, üldkasutatavaid võrgustikke (ELi praktikute võrgustikud), teavet ja suuniseid heade tavade kohta, kohtunike ja praktikute täiendavaid koolitusprogramme keskkonnaõiguse ja -kuritegude iseärasuste kohta ELi ja riiklikul tasandil ning riigiasutustega kooskõlastatud koolitusmaterjale ja oskustealaseid juhendeid, sest see võiks survestada seadusi eiravaid äriühinguid ja tuua kasu seaduskuulekatele äriühingutele, samuti võiks see tõsta sidusrühmade, ettevõtjate ja üldsuse teadlikkust keskkonnavastutuse direktiiviga kehtestatud korrast ja selle jõustamisest ja seeläbi aidata parandada keskkonnakahjude vältimist ja heastamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kahetseb asjaolu, keskkonnakuriteod on üks kõige tulusamaid piiriülese kuritegevuse liike; palub seepärast komisjonil ja liikmesriikidel eraldada keskkonnakuritegude ennetamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks asjakohased finants- ja inimressursid ning suurendada asjaomaste ametiasutuste, sealhulgas prokuröride ja kohtunike asjatundlikkust, et keskkonnakuritegude toimepanijaid tulemuslikumalt vastutusele võtta ja karistada; kutsub liikmesriike üles looma või tugevdama oma riiklikes politseiteenistustes asjakohasel tasemel eriüksusi keskkonnakuritegude uurimiseks; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõigis liikmesriikides oleksid nii riiklikul kui ka riikidevahelisel tasandil kehtestatud nõuetekohased keskkonnakriiside ohjamise menetlused, ning õhutab liikmesriike kasutama ühiseid uurimisrühmi ja rahvusvaheliste keskkonnakuritegude puhul teavet vahetama, mis hõlbustab paralleelselt mitmes liikmesriigis läbiviidavate uurimiste ja süüdistuste esitamise kooskõlastamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et keskkonnavastutuse direktiivi ebapiisava ühtlustamise üheks põhjuseks on see, et ei ole sätestatud standardset haldusmenetlust pädevatele asutustele otsesest keskkonnakahjustuse ohust või tegelikust keskkonnakahjustusest teatamiseks; peab seetõttu kahetsusväärseks, et puudub kohustus avaldada sellised teated või juhtumite menetlemist puudutav teave; märgib, et mõned liikmesriigid on oma siseriiklikes õigusaktides seda puudust käsitlenud ja järgnevalt loonud teadete, vahejuhtumite ja juhtumite andmebaasid; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et selline praktika on liikmesriigiti väga erinev ja üsna piiratud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu vajadusele koguda ELi keskkonnavastutuse direktiivi rakkerühma järelevalve all usaldusväärset teavet keskkonnavastutuse direktiivi või muude haldus-, tsiviil- või kriminaalõiguslike vahendite kohaldamist tingivate keskkonnavahejuhtumite kohta, ning asjakohased andmed avaldada; kutsub komisjoni üles olukorda nõuetekohaselt hindama, et teha kindlaks, kas erinevate õiguslike vahendite kombinatsiooniga saaks keskkonnakahjudele adekvaatselt reageerida või kas leidub endiselt tõsiseid, parandamist vajavaid puudusi; nõuab keskkonnavastutuse direktiivi nõuetekohast rakendamist, innustades liikmesriike salvestama andmed direktiiviga reguleeritavate juhtumite kohta, avaldama keskkonnavastutuse direktiivi registrid ja koguma andmeid, mis on vajalikud, et dokumenteerida direktiivi tõhusat ja tulemuslikku kohaldamist oma riigis – seda selleks, et tõsta usaldust direktiiviga kehtestatava korra suhtes ja seda paremini rakendada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et peaaegu kõigi keskkonnavastutuse direktiivi juhtumite korral teevad ettevõtjad haldusasutustega kahjude heastamiseks koostööd; märgib siiski, et parandusmeetmete keskmine maksumus on 42 000 eurot (18), kuid mõnedel olulistel juhtudel on kulud olnud märksa suuremad; peab seetõttu kahetsusväärseks, et nendel juhtudel oli kulude katmine ettevõtja maksejõuetuse tõttu võimatu ning seetõttu pidi kulud katma riik ja kaudselt maksumaksjad, ning et seda tuleb edaspidi vältida; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et keskkonnaasjades süüdistatavate ettevõtjate arv liikmesriikides on läbivalt väike, ehkki kuritegusid keskkonnakuritegude direktiivi tähenduses selgelt toime pannakse; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et ei komisjon ega ka liikmesriigid ei ole sellise olukorra põhjuseid veel põhjalikult analüüsinud ega selgitanud; |
| --- | --- |

9.

Soovitused

| 10. | nõuab keskkonnavastutuse direktiivi võimalikult kiiret läbivaatamist ja muutmist täielikult ühtlustatud määruseks; seniks aga rõhutab vajadust ühtlustada keskkonnavastutuse direktiiv muude keskkonnakaitse alaste ELi õigusaktidega, sealhulgas keskkonnakuritegude direktiiviga; rõhutab, et äriühingute vastutust keskkonnakahju eest käsitlevate ELi eeskirjade rakendamise ja kohaldamise erinevuste tõttu ei toimi ELi tööstus praegu võrdsetes tingimustes, mis takistab ELi siseturu nõuetekohast toimimist; nõuab suuremaid pingutusi keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise ühtlustamiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab keskkonnakuritegude direktiivi ajakohastamist pärast põhjalikku mõjuhinnangut, milles tuleks muu hulgas hinnata direktiivi reguleerimisala, võttes seejuures arvesse uusi keskkonnakuriteo liike ja skeeme; rõhutab lisaks vajadust tagada kehtivate õigusaktide tõhus jõustamine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks, et liikmesriigid on üha enam valmis tunnistama riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil toimuvat ökotsiidi; palub komisjonil uurida ökotsiidi kontseptsiooni asjakohasust ELi õiguses ja diplomaatias; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonilt täiendavaid selgitusi ja suuniseid pädevatele riiklikele asutustele ja prokuröridele seoses keskkonnavastutuse direktiivi kesksete õiguslike mõistetega, ja palub välja töötada keskkonnakuritegude ühtlustatud liigitus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab mittesiduvate õigusaktide tähtsust (näiteks suunised keskkonnavastutuse direktiivis ja keskkonnakuritegude direktiivis kasutatud õiguslike mõistete tõlgendamiseks ja kahjude hindamiseks või teave liikmesriikide karistustavadest) mõlema direktiivi tulemuslikumal rakendamisel; rõhutab vajadust kehtestada liikmesriikides palju õigeaegsemad ja rangemad regulatiivsed meetmed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on arvamusel, et jõustamine tuleks ühtlustada ja tuleks moodustada ELi keskkonnavastutuse direktiivi rakkerühm, mis koosneb kõrgelt kvalifitseeritud ekspertidest ja komisjoni ametnikest, et toetada nõudmise korral liikmesriike direktiivi rakendamisel ja jõustamisel ning teisalt toetada ja nõustada keskkonnakahju ohvreid ELi tasandil kättesaadavate kohtumenetluse võimaluste osas (võrreldav SOLVITiga); |
| --- | --- |

15.

| 16. | on veendunud, et läbivaadatud raamistik peaks kogu ELis tagama parema andmekogumise, teabevahetuse, läbipaistvuse ja parimate tavade jagamise liikmesriikide vahel, mida toetab ELi keskkonnavastutuse direktiivi rakkerühm; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab, et tulevane ELi keskkonnavastutuse direktiivi rakkerühm peaks toetama tervikliku järelevalvesüsteemi rakendamist, et anda pädevatele asutustele mõjusad vahendid keskkonnaalaste õigusaktide täitmise jälgimiseks ja jõustamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ELi keskkonnavastutuse direktiivi rakkerühma toel looma keskkonnakahjustuste ohvritele kaitse- ja toetuskavad ning tagama neile täieliku juurdepääsu õiguskaitsele, teabele ja hüvitisele; rõhutab valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide keskset rolli teadlikkuse tõstmisel ning ELi ja siseriiklike keskkonnaalaste õigusaktide võimalike rikkumiste tuvastamisel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles hindama kiirnõudemehhanismide tõhusust, millega tagada ohvritele kiire hüvitamine maksejõuetuse juhtudel, mis võivad põhjustada täiendavat kahju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt direktiivi (EL) 2020/1828 vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab, et Århusi määrus on praegu läbivaatamisel (19); kinnitab, et Århusi määrus teeb võimalikuks teabe kättesaadavuse, üldsuse osalemise otsustusprotsessides ja juurdepääsu keskkonnaalastele kohtumenetlustele ning seeläbi üldsuse kontrolli keskkonda puudutavate ELi õigusaktide üle; rõhutab, et Århusi määrus hõlmab ka keskkonnavastutuse direktiivi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, kui oluline roll on eeskätt inimõiguslastel, kes võitlevad põhiõiguste ja -vabaduste eest, kuna need õigused hõlmavad ka õigust ohutule, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, ning mõistab teravalt hukka igasuguse inimõiguslaste vastu suunatud vägivalla, ahistamise ja hirmutamise, seda ka siis, kui selle eesmärk on menetluslikult tõkestada nende püüdlusi keskkonnakahjude põhjustajaid õiguslikult vastutusele võtta; palub, et liikmesriigid tagaksid selliste tegude nõuetekohase ja tulemusliku uurimise ning nende eest vastutusele võtmise; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab kehtivaid nõudeid esitada ka muud kui finantsteabealast aruandlust; märgib siiski, et sellist aruandlust on siiani nõutud üksnes suurettevõtetelt; kutsub komisjoni üles mittefinantsteabe aruandluse direktiivi (20) peatse läbivaatamise käigus keskenduma mittevastavuste korral nende aruandlusnõuete jõustamisele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on veendunud, et enamikku keskkonnavastutuse direktiivi määratlusi, eriti „keskkonnakahju“ ja „ettevõtja“ määratlust tuleks veelgi selgemaks muuta ja vajaduse korral laiendada, et muuta direktiiv õiglaseks ja selgeks kõigile sidusrühmadele ning pidada sammu saasteainete kiire arenguga; väljendab seetõttu heameelt praeguste püüdluste üle töötada välja dokumentaalne ühisseisukoht (common understanding document, CUD) keskkonnavastutuse direktiivi peamiste määratluste ja mõistete kohta; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjon ja keskkonnavastutuse direktiivi valitsuse eksperdirühmad ei jõudnud selle vormis kokkuleppele, mis tähendab, et dokumentaalne ühisseisukoht jääb komisjoni poolt keskkonnavastutuse direktiivi aastate 2017–2020 mitmeaastase tööprogrammi rakendamise toetamiseks palgatud konsultatsioonifirma koostatud dokumendiks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et nii ELi kodanike huvide kui ka keskkonna kaitsmiseks tuleks keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamine viia kooskõlla Pariisi kliimakokkuleppega; tunnistab keskkonna ja ökosüsteemide olemuslikku väärtust ja nende õigust tulemuslikule kaitsele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et hajureostust puudutavad vastutuskorrad on ELi õiguses killustatud; palub komisjonil viia läbi uuring selle kohta, kuidas ELi eri vastutuskordade kohaselt hajureostust käsitletakse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu sellele, et keskkonnavastutuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud mõiste „keskkonnakahjustus“ määratlust täpsustava sama direktiivi I lisa kriteeriumide erinev tõlgendamine ja kohaldamine on üks direktiivi ebajärjekindla kohaldamise põhjustest; nõuab seepärast kriteeriumide järjekindlamat kohaldamist ning täiendavat selgitamist ja juhendamist, muu hulgas ka küsimuses, mida tähendab keskkonnavastutuse direktiivi mõistes „oluline kahjustus“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palub komisjonil hinnata, kas keskkonnavastutuse direktiivi ja selle III lisas loetletud meetmete kohaldamisala laiendamine võiks piirata lühi- ja pikaajalist kahju keskkonnale, inimeste tervisele ja õhukvaliteedile; palub komisjonil lisaks hinnata, kas ettevaatusprintsiibil põhinevas käsitluses võetakse nõuetekohaselt ja tulemuslikult arvesse potentsiaalselt ohtlikke riske või mõjusid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu loeksid keskkonnakuritegusid esmatähtsaks; kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära ELi toimimise lepingu artikli 83 lõiget 2 ja kaaluma keskkonnakuritegusid ning tõhusaid ja proportsionaalseid karistusi käsitleva üldise raamdirektiivi vastuvõtmist, milles määratletakse karistatavad käitumisviisid, rikkumiste laad ja liigid, hüvituskorrad, taastamismeetmed ja miinimumkaristused, sealhulgas juriidiliste ja üksikisikute üldine vastutus; kutsub komisjoni üles hindama võimalust lisada keskkonnakuriteod ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et ulatuslikud ja tõhusad ennetusmeetmed ning hoiatavad ja proportsionaalsed kriminaalkaristused on olulised keskkonnakahjude vältimise vahendid; taunib madalat keskkonnakuritegude avastamise, uurimise ning nende eest vastutusele võtmise ja süüdimõistmise määra; on lisaks seisukohal, et põhimõtte „saastaja maksab“ kohaselt peaksid äriühingud täielikult katma nende poolt otseselt põhjustatud keskkonnakahjude kulud, mis looks neile stiimuli kanda keskkonnaalased välismõjud oma kuludesse ning mitte jätta neid kellegi teise kanda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et keskkonnakahju peaks hõlmama vastutavate äriühingute haldus-, tsiviil- ja kriminaalvastutust vastavalt ne bis in idem (mitte korduvalt samas asjas) põhimõttele; märgib, et äriõiguses, näiteks tarbijaõiguses või konkurentsiõiguses eksisteerivad need vastutuse liigid koos muude vastutuskordadega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab muret keskkonnakuritegude esinemissageduse pärast – OECD, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Interpoli kombineeritud hinnangud kõigi keskkonnakuritegude rahalise väärtuse kohta näitavad, et tegemist on mahult neljanda rahvusvahelise kuritegevuse valdkonnaga; tunnistab, et keskkonnakuritegude ning rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vahel on otsene või kaudne seos (21); kutsub Europoli üles ajakohastama 2015. aastal tehtud uuringut (22) ja korrapäraselt esitama ajakohastatud andmeid; juhib tähelepanu sellele, et kuritegelikul teel, sealhulgas keskkonnakuritegudega saadud tulu arestimine ja konfiskeerimine on organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel otsustava tähtsusega, ning rõhutab, kui oluline on kasutada seda tulu ka sotsiaalsetel eesmärkidel, tekitatud kahjude heastamiseks ja keskkonnaseisundi parandamiseks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil uurida võimalust laiendada Euroopa Prokuratuuri volitusi, nii et need hõlmaksid keskkonnakuritegusid, niipea kui institutsioon on täielikult valmis ja tegutsemisvõimeline; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub, et Europol ja Eurojust tõhustaksid keskkonnakuritegude dokumenteerimist, uurimist ja nende eest vastutusele võtmist; kutsub komisjoni, Europoli ja Eurojusti üles pakkuma täiendavat tuge ning tulemuslikumat ja institutsioonilisemat struktuuri sellistele praegustele praktikute, piiriülese õiguskaitse, keskkonnaametite ja eriprokuröride võrgustikele nagu näiteks Euroopa prokuröride võrgustik keskkonnaküsimustes (ENPE) ja Euroopa Liidu kohtunike foorum keskkonnaküsimustes (EUFJE); |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, kui oluline on õiguskaitseasutuste (e-)koolitus keskkonnakuritegude valdkonnas, ning kutsub CEPOLit üles oma sellealast koolitust tõhustama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab lisaks Euroopa keskkonnakuritegude võrgustiku (ENVICrimeNet) riiklikul ja üleeuroopalisel tasandil tugevdamise tähtsust, et võimaldada keskkonnakuritegude sõltumatut ja tulemuslikku uurimist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et ELi keskkonnavastutuse kord peab järgima poliitikavaldkondade arengusidusust ja põhimõtet „ära tekita kahju“; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles hindama teisese vastutuse korra kehtestamist, nimelt emaettevõtja ja (tarne-)ahela vastutust inimeste tervisele ja keskkonnale tekitatud kahju eest (23), ning hindama väljaspool ELi tegutsevate tütarettevõtjate praegust vastutuskorda, sealhulgas võimalikke täiustusi keskkonnakahjude korral; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt komisjoni teate üle, et tema tulevane ettepanek ettevõtjate hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta hõlmab ka vastutuskorda, ja on seisukohal, et selleks, et võimaldada ohvritel saada mõjusat õiguskaitsevahendit, tuleks ettevõtjaid kooskõlas siseriikliku õigusega pidada vastutavaks kahju eest, mida nende kontrolli all olevad ettevõtjad on põhjustanud või millele nad on oma tegevuse või tegevusetusega kaasa aidanud, kui viimased on toime pannud inimõiguste rikkumisi või tekitanud keskkonnakahju, välja arvatud juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et ta tegutses nõuetekohase hoolsusega vastavalt oma hoolsuskohustusele ja võttis kõik mõistlikud meetmed sellise kahju vältimiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et loanõuete täitmisega ja tehnoloogia tasemega seotud valikulisi kaitsevõimalusi võiks keskkonnavastutuse direktiivi raames kasutada vaid juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et ta ei oleks saanud olla teadlik oma tegevuse ohtlikkusest (tõendamiskoormise ümberpööramine); nõuab seepärast, et läbivaadatud keskkonnavastutuse korra tulemuslikkuse huvides ja vastavalt põhimõttele „saastaja maksab“ piirataks selles korras kaitse võimalusi tugineda loanõuete täitmisele ja uusima tehnoloogia kasutamisele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil uurida võimalust viia keskkonnavastutuse direktiiv vastavusse äriühingute juhatuse liikmete tsiviilvastutust käsitlevate õigusaktidega juhtudel, kus saab tõendada keskkonnavastutuse direktiivis määratletud keskkonnakahjude põhjuslikku seost äriühingu juhatuse tegude või tegevusetusega, sealhulgas juhul, kui kahju põhjustas saastav tegevus, mis pandi toime äriühingu kasumi maksimeerimiseks ja selle liikmete preemiate suurendamiseks (24); |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et keskkonnakahjuga seotud kulusid maksumaksjatele ja vastutavatele ettevõtjatele aitaks oluliselt vähendada finantstagatisvahendite kasutamine; märgib aga, et keskkonnavastutuse direktiivis ei ole kohustuslikku finantstagatise süsteemi sätestatud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjonil uurida võimalust kehtestada kohustuslik finantstagatise süsteem (mis hõlmaks kindlustust, pangagarantiisid, äriühingute ühendusi, tagatisi ja võlakirju või fonde), kus nähtaks ette maksimaalne künnis juhtumi kohta ja mille eesmärk oleks vältida seda, et maksumaksjad peavad kandma keskkonnakahju heastamise kulud; palub komisjonil lisaks töötada välja ühtlustatud ELi metoodika maksimaalse vastutuskünnise arvutamiseks, võttes arvesse tegevust ja selle keskkonnamõju; rõhutab vajadust tagada rahalise hüvitise saamine ka vastutava ettevõtja maksejõuetuse korral; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub komisjonil koostada uuring keskkonnavastutuse direktiivi kohase rahalise hüvitamise korra kehtestamise kohta ELi või riiklikul tasandil juhtudel, kui olemasolevad hüvitusmeetmed on kahju ulatust arvestades ebapiisavad; rõhutab, et sellega seotud aruteludes tuleks muu hulgas käsitleda võimalikke viise keskkonnakahju suuruse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on seisukohal, et kuna keskkonnavastutuse direktiivi eesmärk on keskkonnakahjude vältimine ja heastamine, peaks tulevast määrust (keskkonnavastutuse määrus) kohaldama kõigi ELis tegutsevate äriühingute suhtes, olenemata sellest, kus nad on asutatud või kus asuvad, ning et äriühingute vajaduste rahuldamiseks maailmamajanduses on vaja terviklikku lähenemist ja vastastikkuse põhimõtet; on lisaks seisukohal, et tulevase määruse kohaldamist tuleks laiendada kõigile üksustele, kes saavad ELi, riiklikke või piirkondlikke vahendeid, kui nad oma tegevuse käigus põhjustavad või võivad põhjustada kahju keskkonnale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et üha enamad Euroopa äriühingud järgivad kestliku väärtusloome eesmärki, ning kutsub kõiki äriühinguid üles püüdma järgida paralleelselt kolme lähenemisviisi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tunnistab, et kestlikumatele ja keskkonnahoidlikumatele tootmismeetoditele üleminek võib nõuda palju aega ja raha, ning juhib tähelepanu asjaolule, et sellest mõjutatud ettevõtete jaoks on oluline õiguslik ja halduslik kindlus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et EL peaks edendama oma territooriumil kõrgetasemelist keskkonnakaitset ja tegema kõik endast oleneva, et hoida ära kolmandates riikides keskkonnakahju põhjustamine ELi liikmesriikides asuvate ettevõtete poolt; tuletab ühtlasi meelde, et puudub ELi õigusakt, mis aitaks võtta Euroopa ettevõtjaid vastutusele keskkonnakuritegude või keskkonnakahju põhjustava tegevuse eest välisriikides; nõuab, et EL õhutaks emaettevõtjaid järgima koostööks kolmandate riikidega kestlikke ja vastutustundlikke lähenemisviise, mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliste inimõigus- ja keskkonnastandarditega, ning et nad hoiduksid otseselt ohtlike tulemusteni viivate investeerimisstrateegiate rakendamisest; soovitab komisjonil luua stiimuleid äriühingutele, kes vabatahtlikult järgivad seadusega kehtestatud keskkonna- ja elurikkuse kaitse standarditest rangemaid keskkonnameetmeid, eesmärgiga neid meetmeid hinnata, sõeluda välja parimad tavad ning neid teistele äriühingutele eeskujuks tuua; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni üles tagama kõigis kaubanduslepingutes elurikkust käsitlevate sätete täieliku rakendamise ja jõustamise, seda muu hulgas ELi kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku toel; on seisukohal, et komisjon peaks paremini hindama kaubanduslepingute mõju bioloogilisele mitmekesisusele, sealhulgas vajaduse korral võtma järelmeetmeid kehtivate ja tulevaste lepingute bioloogilist mitmekesisust käsitlevate sätete tugevdamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles tagama ELi kaubanduslepingutes keskkonnaküsimustes võrdsete võimaluste loomist või säilitamist käsitlevate sätete jõustamise, kui need sätted on osa sellisest lepingust; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on seisukohal, et eelnevalt määratletud väga ulatusliku reostuse korral tuleks probleemi lahendamiseks kohaldada lisaks keskkonnavastutuse vahenditele ka arvukalt muid vahendeid, sealhulgas haldusmeetmeid, rahalisi karistusi ja mõnel puhul kriminaalvastutust; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni üles tagama keskkonnakuritegude direktiivi alusel kehtestatud sanktsioonide kohaldamise; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sellega seoses kutsub komisjoni üles tagama, et hankelepingute sõlmimisel ja avaliku sektori vahendite eraldamisel võetaks arvesse ettevõtja sotsiaalset vastutust keskkonnakahju ärahoidmisel ja heastamisel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepaneku ELi tasandi keskkonnajärelevalve kohta, nagu pakkus välja keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorum oma tööprogrammi üheksandas meetmes, kuid on seisukohal, et ei piisa üksnes soovitusest kehtestada keskkonnajärelevalve miinimumkriteeriumid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palub komisjonil edendada ELi, selle liikmesriikide ja rahvusvahelise üldsuse tegevust keskkonnakuritegude tõhusamaks tõkestamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema rahvusvahelistel foorumitel teadlikkuse tõstmise ja lahenduste edendamisega; |
| --- | --- |

55.

| 56. | soovitab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitust (25), milles esitatakse põhjalik selgitus, kuidas keskkonnajärelevalvet läbi viia, tuleks vajaduse korral ajakohastada ja võtta see üle siduvasse dokumenti või määrusesse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub Euroopa Ombudsmanil pöörata keskkonnaõigustikuga seotud küsimustele rohkem tähelepanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on seisukohal, et sobiva piiratud ajavahemiku jooksul ei tohiks keskkonnakuritegudes süüdi mõistetud äriühingutel lubada kasutada ühtegi läbipaistvusregistris registreeritutele ette nähtud meedet; teeb sellega seoses ettepaneku vaadata läbi läbipaistvusregistri kohaldamisala ja käitumisjuhend, et lisada neisse sätted keskkonnakuritegudes süüdi mõistetud äriühingute ajutise registrist kõrvaldamise kohta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | juhib tähelepanu sellele, et tööstusliku tootmisega seotud teabe konfidentsiaalsena käsitlemine koos selliste tegevuste nagu ainete või jäätmete ebaseadusliku merre heitmise, laevade degaseerimise ja nafta merre juhtimise seire ja tuvastamise keerukusega võib suurendada veereostuse alaste õigusaktide rikkumiste arvu; rõhutab seetõttu, et tööstustegevuse ja keskkonnakahju vaheliste võimalike seoste hindamise hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid asjaomase teabe avalikustama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | toetab ÜRO nõudmist, et õigust ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale tunnustataks üleüldiselt ÜRO tasandil; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tuletab meelde, et keskkonnakuritegevuse kasv kogu maailmas ohustab üha enam ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 eesmärkide saavutamist ning et arengumaade elanike toit, tervis ja majanduslik turvalisus sõltuvad otseselt keskkonnast; taunib asjaolu, et keskkonnakuritegudest tingitud bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja sellest tulenev ressursside kaotus suurendavad nende haavatavust; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab arengumaade valitsuste ja kohalike omavalitsuste suuremat toetamist nende siseriiklike õigusaktide ja meetmete ühildamiseks rahvusvaheliste keskkonnastandarditega; rõhutab vajadust toetada kolmandate riikide ja arengumaade kodanikuühiskonda ja kohalikke osalejaid, et panna valitsusasutused vastutama riiklikult sallitud või toetatud keskkonnakahjude eest, mida põhjustavad riiklikud ja eraettevõtted; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(2)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(3)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

(4)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 114.

(5)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 66.

(6)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust (ELT L 178, 28.6.2013, lk 66).

(11)  COM(2016)0204, lk 10.

(12)  Keskkonna peadirektoraat, Erilepingu „Support for the REFIT actions for the ELD – phase 2S“ (Toetus REFITi meetmetele keskkonnavastutuse direktiivi jaoks – 2. etapp) tulemused, Euroopa Komisjon, Brüssel, 2019, lk 17.

(13)  REFIT Evaluation of the Environmental Liability Directive (Keskkonnavastutuse direktiivi hindamine REFITi raames), lk 47.

(14)  ELT L 409, 4.12.2020, lk 1.

(15)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 125.

(16)  Komisjoni 18. jaanuari 2018. aasta teatis ELi meetmete kohta keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise parandamiseks (COM(2018)0010).

(17)  Keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorum, Aastate 2020–2022 kinnitatud tööprogramm keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise parandamiseks, Euroopa Komisjon, Brüssel, 2020.

(18)  Kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond, Environmental liability of companies (Äriühingute keskkonnavastutus), Euroopa Parlament, Brüssel, 2020, lk 110.

(19)  Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (COM(2020)0642).

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

(21)  Vt EFFACE 2015. aasta aruannet „Organised Crime and Environmental Crime: Analysis of International Legal Instruments“ (Organiseeritud kuritegevus ja keskkonnakuriteod: rahvusvaheliste õiguslike vahendite analüüs) või 2019. aasta uuringut „Transnational environmental crime threatens sustainable development“ (Rahvusvahelised keskkonnakuriteod ohustavad kestlikku arengut).

(22)  Europol, Report on Environmental Crime in Europe (Aruanne keskkonnakuritegudest Euroopas), 5. juuni 2015.

(23)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 10. septembri 2009. aasta otsust kohtuasjas Akzo Nobel NV jt vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, C-97/08 B, ECLI:EU:C:2009:536.

(24)  Nt nn Dieselgate’i skandaal ja Volkswageni tegevjuhi juhtum.

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitus, milles sätestatakse liikmesriikides läbiviidavate keskkonnaekspertiiside miinimumnõuded (EÜT L 118, 27.4.2001, lk 41).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/196

---

P9_TA(2021)0260

Seadusliku töörände uued viisid

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon seadusliku töörände uute viiside kohta (2020/2010(INI))

(2022/C 15/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 2, ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 79, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 2, ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 79,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige protokolli 4 artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige protokolli 4 artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 45,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 5., 6., 10., 12. ja 16. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 5., 6., 10., 12. ja 16. põhimõtet,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvahelisel töökonverentsil vastu võetud töörände rahvusvahelisi tööstandardeid ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 1990. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvahelisel töökonverentsil vastu võetud töörände rahvusvahelisi tööstandardeid ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 1990. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“ (COM(2016)0197) ja 12. septembri 2018. aasta teatist „Rohkem võimalusi seaduslikult Euroopasse sisenemiseks: tasakaalustatud ja tervikliku rändepoliitika lahutamatu osa“ (COM(2018)0635), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“ (COM(2016)0197) ja 12. septembri 2018. aasta teatist „Rohkem võimalusi seaduslikult Euroopasse sisenemiseks: tasakaalustatud ja tervikliku rändepoliitika lahutamatu osa“ (COM(2018)0635),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist uue rände- ja varjupaigaleppe kohta (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist uue rände- ja varjupaigaleppe kohta (COM(2020)0609),

| — | võttes arvesse 11. ja 12. novembril 2015. aastal Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, eelkõige neid osi, mis käsitlevad seaduslikku rännet ja liikuvust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. ja 12. novembril 2015. aastal Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, eelkõige neid osi, mis käsitlevad seaduslikku rännet ja liikuvust,

| — | võttes arvesse 10. detsembril 2018. aastal sõlmitud ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembril 2018. aastal sõlmitud ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet,

| — | võttes arvesse ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks,

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (1),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2016. aasta töödokumenti asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2016. aasta töödokumenti asjakohaste legaalse majandusrände kanalite väljatöötamise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta teatist „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta teatist „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (COM(2020)0758),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet (4),

| — | võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna sisepoliitika peadirektoraadi 2015. aasta uuringut ELi-suunalist tööalast rännet käsitlevate õigusaktidega seoses uute võimaluste otsimise kohta ja 2015. aasta oktoobri uuringut ELi koostöö kohta kolmandate riikidega rände valdkonnas, ning Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2019. aasta märtsi uuringut „The cost of non-Europe in the area of legal migration“ (Seadusliku rände valdkonnas Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna sisepoliitika peadirektoraadi 2015. aasta uuringut ELi-suunalist tööalast rännet käsitlevate õigusaktidega seoses uute võimaluste otsimise kohta ja 2015. aasta oktoobri uuringut ELi koostöö kohta kolmandate riikidega rände valdkonnas, ning Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2019. aasta märtsi uuringut „The cost of non-Europe in the area of legal migration“ (Seadusliku rände valdkonnas Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. märtsi 2019. aasta seaduslikku rännet käsitlevate ELi õigusaktide toimivuskontrolli (edaspidi „toimivuskontroll“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. märtsi 2019. aasta seaduslikku rännet käsitlevate ELi õigusaktide toimivuskontrolli (edaspidi „toimivuskontroll“),

| — | võttes arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 23. aprilli 2020. aasta uuringut „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response“ (Sisserändajatest olulise tähtsusega töötajad: nende panus Euroopa reageerimisel COVID-19 puhangule) ja 19. mai 2020. aasta tehnilist aruannet „A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic“ (Haavatav tööjõud: sisserändajatest töötajad COVID-19 pandeemia olukorras), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 23. aprilli 2020. aasta uuringut „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response“ (Sisserändajatest olulise tähtsusega töötajad: nende panus Euroopa reageerimisel COVID-19 puhangule) ja 19. mai 2020. aasta tehnilist aruannet „A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic“ (Haavatav tööjõud: sisserändajatest töötajad COVID-19 pandeemia olukorras),

| — | võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni uuringuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni uuringuid,

| — | võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu tööd, aruandeid ja resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu tööd, aruandeid ja resolutsioone,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse aastatel 2004–2016 välja töötatud ELi seadusliku töörände õigustikku, mis reguleerib riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi ning kolmandate riikide kodanike õigusi, sealhulgas järgmisi õigusakte: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatel 2004–2016 välja töötatud ELi seadusliku töörände õigustikku, mis reguleerib riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi ning kolmandate riikide kodanike õigusi, sealhulgas järgmisi õigusakte:

| — | nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiiv 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (5) (sinise kaardi direktiiv), |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. mai 2009. aasta direktiiv 2009/50/EÜ kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (5) (sinise kaardi direktiiv),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (6) (ühtse loa direktiiv), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (6) (ühtse loa direktiiv),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/36/EL kolmandate riikide kodanike hooajatöötajatena riiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta (7) (hooajatöötajate direktiiv), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/36/EL kolmandate riikide kodanike hooajatöötajatena riiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta (7) (hooajatöötajate direktiiv),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/66/EL kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral (8) (ettevõtjasisese üleviimise direktiiv), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/66/EL kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral (8) (ettevõtjasisese üleviimise direktiiv),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/801 kolmandate riikide kodanike teadustegevuse, õpingute, praktika, vabatahtliku teenistuse, õpilasvahetuseprogrammides või haridusprojektides osalemise ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (9), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/801 kolmandate riikide kodanike teadustegevuse, õpingute, praktika, vabatahtliku teenistuse, õpilasvahetuseprogrammides või haridusprojektides osalemise ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrgema tasandi kutseoskusi nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (COM(2016)0378), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2017. aastal vastu võetud sellekohaseid seisukohti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrgema tasandi kutseoskusi nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (COM(2016)0378), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2017. aastal vastu võetud sellekohaseid seisukohti,

| — | võttes arvesse direktiive, mis reguleerivad riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi ning muude kolmandate riikide kodanike laiemate kategooriate õigusi, näiteks direktiive perekonna taasühinemise õiguse (10) ja pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiive, mis reguleerivad riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi ning muude kolmandate riikide kodanike laiemate kategooriate õigusi, näiteks direktiive perekonna taasühinemise õiguse (10) ja pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (11),

| — | võttes arvesse direktiive, mis reguleerivad nende kolmandate riikide kodanike kategooriate riiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi, kes ei sisene ELi töö eesmärgil, kuid kellel on see lubatud, näiteks direktiivid, mis annavad rahvusvahelise kaitse saajatele pärast nende staatuse tunnustamist õiguse asuda tööle või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või tagavad rahvusvahelise kaitse taotlejatele juurdepääsu tööturule hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast taotluse esitamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiive, mis reguleerivad nende kolmandate riikide kodanike kategooriate riiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi, kes ei sisene ELi töö eesmärgil, kuid kellel on see lubatud, näiteks direktiivid, mis annavad rahvusvahelise kaitse saajatele pärast nende staatuse tunnustamist õiguse asuda tööle või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või tagavad rahvusvahelise kaitse taotlejatele juurdepääsu tööturule hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast taotluse esitamist,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0143/2021),

| A. | arvestades, et praegune liidu seadusliku tööjõu sisserände raamistik on killustatud, hõlmates valdkondlikke direktiive, millega sätestatakse tingimused teatavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemisele ja seal elamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune liidu seadusliku tööjõu sisserände raamistik on killustatud, hõlmates valdkondlikke direktiive, millega sätestatakse tingimused teatavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemisele ja seal elamisele;

| B. | arvestades, et 27 siseriiklikul lähenemisviisil põhinevate reeglite mitmekesisus muudab liidu ja selle liikmesriigid seadusliku rände sihtkohana ebaatraktiivseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 27 siseriiklikul lähenemisviisil põhinevate reeglite mitmekesisus muudab liidu ja selle liikmesriigid seadusliku rände sihtkohana ebaatraktiivseks;

| C. | arvestades, et hoolimata Euroopa rände tegevuskavas esitatud kavatsusest järgida terviklikku lähenemisviisi, on seaduslik sisseränne vaevu olnud aastast 2015 ELi rändepoliitika arengu osa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata Euroopa rände tegevuskavas esitatud kavatsusest järgida terviklikku lähenemisviisi, on seaduslik sisseränne vaevu olnud aastast 2015 ELi rändepoliitika arengu osa;

| D. | arvestades, et uus rände- ja varjupaigalepe ei sisalda ühtegi konkreetset ettepanekut seadusliku tööjõurände kohta, kuigi seaduslik tööjõuränne on tervikliku rände- ja varjupaigapoliitika jaoks hädavajalik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uus rände- ja varjupaigalepe ei sisalda ühtegi konkreetset ettepanekut seadusliku tööjõurände kohta, kuigi seaduslik tööjõuränne on tervikliku rände- ja varjupaigapoliitika jaoks hädavajalik;

| E. | arvestades, et kehtiv õigusraamistik on kallutatud töötamise suunas kas rahvusvahelistes korporatsioonides (ettevõtjasisese üleviimise direktiiv) või liidu tööturgude kõrget kvalifikatsiooni nõudvais või kõrgepalgalistes sektorites (sinise kaardi direktiiv), ja ainult üks direktiiv on suunatud madalamat palka teenivate inimeste rändele (hooajatöötajate direktiiv); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kehtiv õigusraamistik on kallutatud töötamise suunas kas rahvusvahelistes korporatsioonides (ettevõtjasisese üleviimise direktiiv) või liidu tööturgude kõrget kvalifikatsiooni nõudvais või kõrgepalgalistes sektorites (sinise kaardi direktiiv), ja ainult üks direktiiv on suunatud madalamat palka teenivate inimeste rändele (hooajatöötajate direktiiv);

| F. | arvestades, et ELis esineb tööjõupuudus teatavate oskustasemete, sektorite ja ametite lõikes, sealhulgas vähest kvalifikatsiooni nõudvates ametites (12); arvestades, et komisjoni 2018. aasta teatises rohkemate võimaluste kohta seaduslikult Euroopasse sisenemiseks on tunnistatud oskustööjõu ja vähem formaalseid oskusi nõudvate ametitega seotud tööjõupuudust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELis esineb tööjõupuudus teatavate oskustasemete, sektorite ja ametite lõikes, sealhulgas vähest kvalifikatsiooni nõudvates ametites (12); arvestades, et komisjoni 2018. aasta teatises rohkemate võimaluste kohta seaduslikult Euroopasse sisenemiseks on tunnistatud oskustööjõu ja vähem formaalseid oskusi nõudvate ametitega seotud tööjõupuudust;

| G. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud esile meie suure sõltuvuse kõige suurema surve all olevatest töötajatest ja olulise rolli, mida võõrtöötajad täidavad eesliini teenuste osutamisel ELis, kus elanikkond vananeb kiiresti ja kus keskmiselt 13 % olulise tähtsusega töötajatest on sisserändajad (13); arvestades, et COVID-19 on märkimisväärselt mõjutanud rändajaid, nende perekondi, vastuvõtvaid kogukondi ja päritoluriike ning on samuti suurendanud võõrtöötajate ja nende perekondade haavatavust kogu ELis, takistades nende liikuvust, juurdepääsu tööturule, õigust korralikele töötingimustele ning juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud esile meie suure sõltuvuse kõige suurema surve all olevatest töötajatest ja olulise rolli, mida võõrtöötajad täidavad eesliini teenuste osutamisel ELis, kus elanikkond vananeb kiiresti ja kus keskmiselt 13 % olulise tähtsusega töötajatest on sisserändajad (13); arvestades, et COVID-19 on märkimisväärselt mõjutanud rändajaid, nende perekondi, vastuvõtvaid kogukondi ja päritoluriike ning on samuti suurendanud võõrtöötajate ja nende perekondade haavatavust kogu ELis, takistades nende liikuvust, juurdepääsu tööturule, õigust korralikele töötingimustele ning juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele;

| H. | arvestades, et ülemaailmne turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepe tõhustab rändealast koostööd ja tunnustab kõigi riikide jagatud vastutust teineteise rändega seotud vajaduste ja murede lahendamisel ning üldist kohustust austada, kaitsta ja täita kõigi rändajate inimõigusi, olenemata nende rändestaatusest, edendades samal ajal kõigi kogukondade turvalisust ja jõukust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ülemaailmne turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepe tõhustab rändealast koostööd ja tunnustab kõigi riikide jagatud vastutust teineteise rändega seotud vajaduste ja murede lahendamisel ning üldist kohustust austada, kaitsta ja täita kõigi rändajate inimõigusi, olenemata nende rändestaatusest, edendades samal ajal kõigi kogukondade turvalisust ja jõukust;

| 1. | alustab põhimõttest, et ränne on normaalne ja inimesed liiguvad pidevalt; teadvustab kolmandate riikide kodanike panust meie ühiskonda, majandusse ja kultuuri ning rõhutab, et rännet tuleb hallata korrapäraselt, turvaliselt ja seaduslikult; usub, et seadusliku tööjõurände jaoks uute võimaluste loomisel peaks EL seadma ambitsioonikad ja tulevikukindlad eesmärgid, kasutades ära ja parandades samal ajal olemasolevat õiguslikku ja poliitilist raamistikku; |
| --- | --- |

1.

ELi kehtiv õigusraamistik

| 2. | märgib, et ELi toimimise lepingu artikliga 79 nähakse ette seadusliku rände haldamine liidu tasandil ja kohustatakse liikmesriike välja töötama ühise sisserändepoliitika, sealhulgas ühised reeglid, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi, ning nende õiguste määratlused, kui nad liidus juba kord seaduslikult elavad, sealhulgas liikumis- ja elamisvabadust teistes liikmesriikides reguleerivad tingimused; nendib, et ELi toimimise lepingu artikli 79 lõikega 5 antakse liikmesriikidele õigus määrata kindlaks, kui palju tööotsimise eesmärgil saabuvaid kolmandate riikide kodanikke liikmesriik vastu võtab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab ELi raamistiku positiivset mõju seaduslikule tööjõurändele, mille komisjon tuvastas oma toimivuskontrolli käigus; märgib, et tingimused, menetlused ja õigused on teataval määral juba ühtlustatud ning kolmandate riikide kodanikele, tööandjatele ning kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele haldusasutustele on tagatud suurem õiguskindlus; märgib lisaks kasu, mida selline ühtlustamine toob konkurentsile ELi tööturgudel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ELi lähenemisviis seaduslikule tööjõurändele ei välista automaatselt vajadust riiklike õigusraamistike järele; tuletab siiski meelde, et liitu suunduvat seaduslikku rännet reguleeriv kehtiv liidu raamistik on killustatud, selles keskendutakse töötajate erikategooriatele, peamiselt kõrgepalgalistele töötajatele, ega kohelda neid töötajate kategooriaid samal viisil, muu hulgas nähes ette erineval tasemel õigused, ning võimaldatakse paralleelsete riiklike õigusraamistike olemasolu; rõhutab, et kehtivad riiklikud ja ELi õigusaktid, mis on asümmeetriliselt killustatud, kajastavad küll riikide tööturgude erinevusi, kuid seavad need riiklikud õigusraamistikud omavahel ja liidu raamistikuga konkureerima, mis tähendab, et nii tulevased töötajad kui ka tööandjad peavad kasutama bürokraatlikke menetlusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | usub, et selline lähenemisviis saab vastata vaid lühiajalistele vajadustele ega ole kooskõlas liidu eesmärgiga saavutada terviklik lähenemisviis rändepoliitikale; on seisukohal, et hästi kavandatud ja hallatud seaduslik tööjõuränne võib olla jõukuse, innovatsiooni ja majanduskasvu allikas nii saatja- kui ka vastuvõtjariikides; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et komisjon jõudis oma toimivuskontrolli käigus samale järeldusele ja osutas vajadusele kõrvaldada vastuolud, lüngad ja puudused mitmesuguste, sealhulgas seadusandlike meetmete abil; märgib lisaks seadusliku töörände uute võimaluste soodsat mõju sellise ebaseadusliku rände vähendamisele, mis on liidus tööd otsivatele kolmandate riikide kodanikele ohtlik ja millel võib olla negatiivne mõju liikmesriikide tööturgudele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on teadlik sellest, et praegune seaduslikku rännet reguleeriv liidu raamistik töötati osaliselt välja selleks, et ennetada tööjõu ekspluateerimist ning kaitsta kolmandate riikide kodanikest töötajate õigusi; täheldab aga, et kehtivatel direktiividel on olnud tööjõu ekspluateerimisele ainult piiratud mõju ning võõrtöötajaid koheldakse jätkuvalt ebavõrdselt ja nende tööjõudu ekspluateeritakse; nõuab, et liit võtaks sellise ebavõrdse kohtlemise ja ekspluateerimise vastu võitlemiseks kooskõlastatud meetmeid; peab ekspluateerimise korral ajutiste lubade kasutamist heaks tavaks, mida tuleks edendada kogu liidus; rõhutab vajadust meetmete järele, mis parandaksid töökoha järelevalve kättesaadavust ja tõhusust; rõhutab, et tuleks kehtestada tõhusad kaebuste esitamise mehhanismid, et kaitsta kõiki võõrtöötajaid ekspluateerimise eest kooskõlas 2009. aasta tööandjatele kohaldatavate karistuste direktiiviga (14), mis peaks eelkõige tagama tõhusa juurdepääsu õiguskaitsele ja heastamisele, tagades seeläbi võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

7.

Lihtsustatud lähenemisviisi kasutuselevõtt

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et kehtiv õigusraamistik ja olemasolevate direktiivide lahknev rakendamine liikmesriikides on tekitanud kolmandate riikide kodanike jaoks palju vastuolusid järgmistes valdkondades: võrdne kohtlemine, riiki sisenemise ja taassisenemise tingimused, tööluba, elamisluba, ELi-sisene liikumine, sotsiaalkindlustus, kvalifikatsioonide tunnustamine ja perekonna taasühinemine; märgib, et need vastuolud võivad takistada integratsiooni; rõhutab samuti, et sellised vastuolud tekitavad raskusi ka kolmandate riikide kodanikele tööd andvatele ettevõtetele (15) ning kohalikele ametiasutustele, kes pakuvad kolmandate riikide kodanikele integratsiooniteenuseid; nõuab ettevõtetele asjakohase teabe levitamist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab tervikliku liidu seadusliku rände raamistiku lisaväärtust osana terviklikust lähenemisviisist rändele, kuna see pakub tööotsijatele seaduslikke ja turvalisi võimalusi tööjõuga seotud rändeks, parandab kolmandate riikide kodanike juurdepääsu liidu tööturule, soodustab korrapärasemat rännet, meelitab ligi töötajaid, tudengeid ja ettevõtteid, keda vajavad ELi ja riiklikud tööturud, aitab õõnestada smugeldajate ja inimkaubitsejate kuritegelikku ärimudelit, tagab, et kolmandatest riikidest pärit töötajaid koheldakse põhiõiguste kohaselt, parandab juurdepääsu inimväärsetele töötingimustele ning soodustab integratsiooni naiste ja meeste jaoks võrdsetel alustel; on veendunud, et selline terviklik lähenemisviis toob kasu kolmandate riikide kodanikest töötajatele ja nende perekondadele, vastuvõtvatele kogukondadele ja päritoluriikidele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, et kehtiva õigusraamistiku parem ja järjepidevam rakendamine, olemasolevates direktiivides sätestatud õiguste parem jõustamine ning teabe parem levitamine, et suurendada teadlikkust kohaldatavast korrast, on esimesed praktilised sammud, mida tuleb astuda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | soovitab õigusraamistikku lihtsustada ja ühtlustada, viies Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga kooskõlla seaduslikku rännet käsitlevate kehtivate direktiivide sätted, mis käsitlevad taotlusmenetlusi, riiki lubamise ja sellest keeldumise põhjuseid, menetluslikke tagatisi, võrdset kohtlemist, juurdepääsu tööturule, sealhulgas õigust vahetada tööandjat, perekonna taasühinemist, ja ELi-sisese liikuvuse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt komisjoni kavandatud ühtse loa direktiivi läbivaatamise üle; soovitab laiendada direktiivi kohaldamisala ja kohaldamist, et jõuda laiema töötajate kategooriani; väljendab samuti heameelt Euroopa Komisjoni kavandatud pikaajalise elaniku direktiivi läbivaatamise üle, mis on võimalus tõhustada liikuvust ning lihtsustada ja ühtlustada menetlusi; ootab komisjoni peatset aruannet hooajatöötajate direktiivi rakendamise kohta, milles tuleks üksikasjalikult uurida sätteid, mis käsitlevad elaniku staatust, võrdset kohtlemist ja maksimaalset viibimisaega; kutsub komisjoni üles kaaluma pärast kõnealuse direktiivi hindamist selle õiguslikku muutmist; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid asjakohaste seadusandlike meetmete võtmiseks, et kehtivaid direktiive täiustada, viies need vastavusse kõige soodsamate sätetega; |
| --- | --- |

12.

ELi-sisese liikuvuse parandamine

| 13. | toonitab tõsiasja, et kolmandate riikide kodanike liikuvus ELis on ELi seadusliku rändepoliitika kõige olulisem osa, kuna see annab selget lisaväärtust, mida ei ole võimalik saavutada liikmesriigi tasandil; tuletab meelde, et töötajate vaba liikumine aitab saavutada nõudluse ja pakkumise tasakaalu ELi tööturgudel ning võib kriisiaegadel kaasa aidata ka tööturu kohanemisele ja üldisele majanduskasvule; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike üles tõhustama kolmandate riikide kodanike ELi-sisese liikuvuse kavadega seotud riiklike asutuste vahelist koordineerimist; juhib tähelepanu vajadusele hõlbustada andmete, statistika ja tõendite kogumist, tõhustada teabe jagamist, koordineerimist ja koostööd riiklike ametiasutuste vahel, et parandada acquis’ tõhusust ja tulemuslikkust ning kasutada ELi lisaväärtust maksimaalselt ära; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ühtlustatumad ja paindlikumad reeglid, mis lihtsustavad ELi-sisest liikumist, toimiksid stiimulina kolmandate riikide kodanikele, kujutaksid endast positiivset meedet tööandjate jaoks ning aitaksid liikmesriikidel täita puudujääke nende tööturgudel ja hoogustada majandust; rõhutab ühtlasi, et täiustatud ELi-sisene liikuvus võimaldaks juba ELis asuvatel kolmandate riikide kodanikel parandada oma integratsioonivõimalusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et hiljuti vastuvõetud direktiivid üliõpilaste, teadlaste ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate kohta annavad kolmandate riikide kodanikele ulatuslikumad liikumisõigused kui varem vastu võetud seadusliku rände direktiivid, nagu esialgne sinise kaardi direktiiv ja pikaajaliste elanike direktiiv; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab esimese sammuna lihtsustamise suunas suurendada olemasolevates seadusliku rände direktiivides ELi-sisese liikumise õigusi; kordab, et komisjon peaks esitama asjakohaste seadusandlike meetmete ettepanekud; |
| --- | --- |

17.

Talendireservi loomine

| 18. | rõhutab, et liidu tasandil tööandjate ja potentsiaalsete töötajate kokkuviimiseks, tööturul nappuse lahendamiseks ning kolmandate riikide kvalifikatsioonide ja oskuste ametliku tunnustamise hõlbustamiseks on vaja uusi tööriistu; toonitab asjaolu, et tööandjatele ja kolmandate riikide kodanikele on vaja anda paremat teavet seadusliku rände kohta ELi ning seadusliku rände teemal tuleb tõhustada struktureeritud ja sisukat dialoogi asjaomaste kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | soovitab luua ELi talendireservi ja selle kokkuviimise platvormi, mis toimiks ühtse kontaktpunktina kolmandate riikide töötajatele, ELi tööandjatele ja riikide ametiasutustele; võtab teadmiseks komisjoni plaani uurida sellise talendireservi arendamist; soovitab, et see hõlmaks madala, keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ning palgatöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate kõiki tööhõivevaldkondi, sealhulgas väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ja idufirmades; märgib, et riiklike ja kohalike tööturuasutuste kaasamine sellisesse platvormi nii ELis kui ka päritoluriikides võib aidata parandada partnerlusi ning luua usaldust ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, luua investeeringuteks sobivat kliimat ning aidata tööhõivevajadustele ja tööturul valitsevale nappusele adekvaatsemalt reageerida; soovitab hõlbustada kolmandate riikide osalemist sellises talendireservis, näiteks internetis või ELi ja liikmesriikide diplomaatiliste esinduste kaudu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toonitab, et selline ELi talendireserv võiks olla oluline uus vahend, millega sobitada ja hallata oskuste pakkumist koos riiklike tööturgudega, ning et ELil võiks olla oluline roll sellise vahendi loomisel, seires ja järelevalves, sealhulgas rahastamise ja teadmiste jagamise kaudu; soovitab platvormi kasutada selleks, et selgitada ja ühtlustada osalevate liikmesriikide ja kolmandate riikide seatavaid nõudeid haridusele ja väljaõppele; on arvamusel, et ELi tasandil ühtlustatud taotluste raamistik, mis põhineb talendireservil, aitaks vähendada bürokraatiat liikmesriikide tasandil; usub, et EL võib etendada olulist rolli kandidaatide kvalifikatsiooni, keeleliste pädevuste ja oskuste eelkontrollimisel; toonitab, kui oluline oleks levitada sihipärast teavet kolmandates riikides ja osalevates liikmesriikides talendireservi ja sobitamisplatvormi reklaamimisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab muuta liikmesriikide vahel lihtsamaks, kiiremaks, õiglasemaks ja sujuvamaks diplomite, tunnistuste ja muude kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide hindamist, vastastikust tunnustamist ja sertifitseerimist, sealhulgas oskuste ametlikku ja mitteametlikku omandamist kolmandates riikides, rakendades kiirendatud menetlusi ja hõlbustades teabele juurdepääsu; on seisukohal, et see tugevdaks ELi-sisest liikuvust; rõhutab, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistik on hea alus kolmandate riikide kvalifikatsioonisüsteemide sidumiseks ELi ühise võrdlusraamistikuga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et liikmesriigid võtaksid viivitamata kasutusele mehhanismid ja korra töökogemuse ning mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks kooskõlas nõukogu 2012. aasta soovitusega (16); rõhutab, et riiklikud ametiasutused peavad jagama parimaid tavasid; rõhutab, kui oluline on kaasata asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja diasporaa võrgustikud ning kolmandate riikide kodanikest töötajadki, samuti kohalikud ametiasutused ja rahvusvahelised organisatsioonid (eelkõige Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM), Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)) arutellu oskuste kindlaksmääramise üle, mis peaks hõlmama töökohapõhist koolitust, mitteformaalset kvalifikatsiooni ja töökogemust; |
| --- | --- |

22.

Suhete tugevdamine kolmandate riikidega ja seaduslike võimaluste tõhustamine

| 23. | rõhutab, et ELi vananevat elanikkonda ja tööjõu vähenemist arvestades on tööjõu liikuvuskavade kaudu võimalik turgutada ELi tööturgu ja soodustada majanduskasvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toetab ülemaailmset ja piirkondlikku rändealast koostööd ühe võimalusena seadusliku rände võimaluste kättesaadavuse ja paindlikkuse tugevdamiseks; on jätkuvalt veendunud, et seaduslike rändekanalite tõhustamine aitaks vähendada ebaseaduslikku rännet, nõrgestaks ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ärimudelit, vähendaks inimkaubandust ja tööalast ärakasutamist, suurendaks kõigi töötajate võrdseid võimalusi ja pakuks seaduslikku võimalust neile, kes kavatsevad liitu sisse rännata; kutsub sellega seoses komisjoni üles värbamisagentuure reguleerima, võimaluse korral Euroopa Tööjõuameti kaudu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et laiem rändealane dialoog, näiteks ELi ja mitme kolmanda riigi korrapäraste tippkohtumiste kaudu, võiks hõlbustada ELi tööturgude vajaduste rahuldamist ja tasakaalustatud partnerluste arendamist, sealhulgas ettevõtete ja kodanikuühiskonna algatusel, mis võib aidata valmistuda kolmandate riikide kodanike integreerimiseks sihtriigi tööturule ning edendada omandatud oskuste kestlikku ülekandmist päritolu- ja sihtriikide vahel; rõhutab, et inspiratsiooni võiks leida olemasolevatest oskustel põhinevatest lepingutest talendipartnerluste arendamise kohta, mis võimaldavad sihtriiki otseselt kaasata selliste kolmandate riikide kodanike oskuste kujundamisse, kes võivad olla huvitatud ELi migreerumisest, sealhulgas koolitusvõimaluste ja -programmide loomise kaudu kolmandate riikide jaoks, ning käsitleda vajadust kolmandate riikidega sõlmitavate partnerluste läbipaistvuse järele, sealhulgas vajaduse kaudu kaasata sotsiaalpartnereid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab rahasaadetiste olulist rolli ja eeliseid, mida turvaline, korrakohane ja seaduslik ränne pakub nii saatvatele kui ka vastuvõtvatele riikidele; toetab jõupingutusi ajude äravoolu ja ajude juurdevoolu probleemi lahendamiseks, arendades edasi vahendeid, mis võimaldavad korduvrännet; kutsub sellega seoses komisjoni üles analüüsima teistes riikides kasutatavate olemasolevate mudelite, näiteks punktipõhise süsteemi ja huvi väljendamisel põhinevate mudelite eeliseid ja puudusi; soovitab korduvrände hõlbustamiseks võtta kasutusele eelistatud liikuvuse ja anda juurdepääsu uuendatavatele lubadele ja taassisenemisõigusele ning pikendada kolmandate riikide kodanike lubatud eemalviibimise aega, et võimaldada neil oma päritoluriiki naasta; |
| --- | --- |

26.

ELi õigusraamistiku arendamine

| 27. | tuletab meelde, et EL on ülemaailmses talentide konkurentsis maha jäänud; märgib, et ainus ettepanek seadusliku tööjõurände kohta, mille esitas eelmine komisjon, puudutas sinise kaardi direktiivi muutmist; jääb kindlalt otsuse juurde sinise kaardi direktiivi sisuliselt ja tõhusalt muuta, et luua lisaväärtust ühtlustamise, oskuste tunnustamise, menetluste lihtsustamise ja ELi-sisese parema liikuvuse abil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et ELi õigusraamistiku edasise arengu kaalumisel on vaja struktureeritud dialoogi ja konsulteerimist sidusrühmadega, sealhulgas asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja diasporaa võrgustike, kolmandate riikide kodanikest töötajate endi ning kohalike ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega (eelkõige IOMi, ILO ja OECDga); |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et ELi ja liikmesriikide seadusliku rände poliitika peaks keskenduma tööjõuturu ja oskuste nappuse probleemi lahendamisele; kutsub seetõttu komisjoni üles analüüsima tööturu tegelikele vajadustele mittevastavate tööturukatsete ja töörände kavade puudusi; soovitab, et liit töötaks välja oma õigusraamistiku, et suuremal määral hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes otsivad madalat või keskmist kvalifikatsiooni nõudvat töökohta (17); |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib sellega seoses, et kolmandate riikide kodanikud on sageli hõivatud majapidamis- ja koduhooldussektoris (18); märgib, et see on sektor, kus enamik töötajatest on naised; palub ELil ja liikmesriikidel ratifitseerida ILO koduabiliste konventsioon (konventioon 189) ja tagada tööhõivenõuete täielik kohaldamine; kutsub lisaks komisjoni üles kaaluma selles valdkonnas seadusandlike meetmete võtmist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles töötama välja kogu ELi hõlmava kava füüsilisest isikust ettevõtjate, ettevõtjate ja idufirmade – et tõhustada innovatsiooni – ning kvalifikatsioonita noorte kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute piiriülese tegevuse ligimeelitamiseks ja hõlbustamiseks, näiteks tööotsijate ja koolitusviisade abil, võttes arvesse Europassi platvormi teenuseid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2018/646 (19); |
| --- | --- |

31.

| 32. | tõdeb, et valdkondlikud direktiivid ei lahenda ELi tööturu vajadusi ega seadusliku rände küsimust laiemalt, tunnistades samas, et enamikel liikmesriikidest on riiklikud kavad tööjõurände ligimeelitamiseks; leiab, et keskpikas perspektiivis peab EL loobuma sektoripõhisest lähenemisviisist ja võtma vastu sisserändeseadustiku, milles sätestatakse üldreeglid kõigi ELis tööd otsivate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja seal elamise kohta ning ühtlustatakse selliste kolmandate riikide kodanike ja nende perede õigused; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et sellise üldise õigusaktiga käsitletaks kehtivaid killustatud menetlusi, kaotataks kõikides liikmesriikides kehtestatud erisugused nõuded ning võimaldataks reeglite vajalikku lihtsustamist ja ühtlustamist, diskrimineerimata ühtegi tööhõivevaldkonda ega töötajate kategooriat; on lisaks seisukohal, et selline õigusakt hõlbustaks koostööd liikmesriikide ning ELi ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 9.

(2)  PE573.223v01-00.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0176.

(4)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 21.

(5)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 17.

(6)  ELT L 343, 23.12.2011, lk 1.

(7)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 375.

(8)  ELT L 157, 27.5.2014, lk 1. Ettevõtjasiseselt üleviidavad töötajad lähetatakse väljaspool ELi asutatud ettevõttest samasse kontserni kuuluvasse, ELis asuvasse üksusesse.

(9)  ELT L 132, 21.5.2016, lk 21.

(10)  Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (ELT L 251, 3.10.2003, lk 12).

(11)  Nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.1.2004, lk 44).

(12)  Poliitikaosakonna C uuringud ELi töörände seadusandluse uute võimaluste ja ELi rände valdkonnas kolmandate riikidega tehtava koostöö kohta.

(13)  Fasani, F. ja Mazza, J., „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response“ (Sisserändajatest olulise tähtsusega töötajad: nende panus Euroopa reageerimisel COVID-19 puhangule), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (ELT L 168, 30.6.2009, lk 24).

(15)  Toimivuskontrolliga tuvastati, et järgnevates põhivaldkondades esineb kõige enam sisemise vastavuse probleeme: taotluste esitamise kord, riiki lubamise ja seal elamise tingimused (sealhulgas tagasilükkamise ja tagasivõtmise põhjused), võrdse kohtlemise tingimused, ELi-sisene liikuvus ja perekonna taasühinemine.

(16)  Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1).

(17)  Vaata nt „Determining labour shortages and the need for labour migration from third countries in the EU“ (Tööjõupuuduse kindlaksmääramine ja vajadus kolmandatest riikidest lähtuva tööjõurände järele ELis), Euroopa Komisjon, Brüssel, 2015.

(18)  Vt ka: Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat, „The cost of non-Europe in the area of legal migration“ (Seadusliku rände valdkonnas Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud), Euroopa Parlament, Brüssel, 2019, lk. 21–22.

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsus (EL) 2018/646, milles käsitletakse oskuste ja kvalifikatsioonidega seotud paremate teenuste pakkumise ühist raamistikku (Europass) (ELT L 112, 2.5.2018, lk 42).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/204 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/204

---

P9_TA(2021)0261

Euroopa digitulevik: digitaalne ühtse turg ning tehisintellekti kasutamine Euroopa tarbijate huvides

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon Euroopa digituleviku kujundamise kohta: digitaalse ühtse turu toimimise tõkete kõrvaldamine ning tehisintellekti parem kasutamine Euroopa tarbijate huvides (2020/2216(INI))

(2022/C 15/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Ühtse turu tõkete tuvastamine ja kõrvaldamine“ (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Ühtse turu tõkete tuvastamine ja kõrvaldamine“ (COM(2020)0093),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Pikaajaline tegevuskava ühtse turu normide paremaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks“ (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Pikaajaline tegevuskava ühtse turu normide paremaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks“ (COM(2020)0094),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2020. aasta teatist „Uus tarbijakaitse tegevuskava. Tarbijate toimetulekuvõime parandamine, et edendada majanduse kestlikku taastumist“ (COM(2020)0696), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2020. aasta teatist „Uus tarbijakaitse tegevuskava. Tarbijate toimetulekuvõime parandamine, et edendada majanduse kestlikku taastumist“ (COM(2020)0696),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatist „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatist „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237),

| — | võttes arvesse McKinsey & Company poolt komisjonile koostatud 2020. aasta veebruari töödokumenti „Shaping the digital transformation in Europe“ (Euroopa digiülemineku kujundamine) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse McKinsey & Company poolt komisjonile koostatud 2020. aasta veebruari töödokumenti „Shaping the digital transformation in Europe“ (Euroopa digiülemineku kujundamine) (1),

| — | võttes arvesse digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) 2020. aasta aruandeid ning Eurobaromeetri eriuuringut „Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives“ (Hoiakud digiülemineku mõju suhtes igapäevaelule) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) 2020. aasta aruandeid ning Eurobaromeetri eriuuringut „Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives“ (Hoiakud digiülemineku mõju suhtes igapäevaelule) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (9),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2018. aasta määrust (EL) 2018/302, mis käsitleb siseturul toimuvat põhjendamatut asukohapõhist tõkestust ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2006/2004 ja (EL) 2017/2394 ning direktiivi 2009/22/EÜ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2018. aasta määrust (EL) 2018/302, mis käsitleb siseturul toimuvat põhjendamatut asukohapõhist tõkestust ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2006/2004 ja (EL) 2017/2394 ning direktiivi 2009/22/EÜ (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/2161, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/6/EÜ, 2005/29/EÜ ja 2011/83/EL, et ajakohastada liidu tarbijakaitsenorme ja tagada paremini nende täitmine (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/2161, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/6/EÜ, 2005/29/EÜ ja 2011/83/EL, et ajakohastada liidu tarbijakaitsenorme ja tagada paremini nende täitmine (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (16),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni automatiseeritud otsustusprotsesside, tarbijakaitse ning kaupade ja teenuste vaba liikumise tagamise kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni automatiseeritud otsustusprotsesside, tarbijakaitse ning kaupade ja teenuste vaba liikumise tagamise kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile „Digiteenuste õigusakt: siseturu toimimise täiustamine“ (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile „Digiteenuste õigusakt: siseturu toimimise täiustamine“ (18),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kohta tehisintellekti tehnoloogiate arendamisel (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kohta tehisintellekti tehnoloogiate arendamisel (19),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti, robotitehnoloogia ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti, robotitehnoloogia ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti tsiviilvastutuse korra kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti tsiviilvastutuse korra kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühtse turu tugevdamise ja teenuste vaba liikumise tuleviku kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühtse turu tugevdamise ja teenuste vaba liikumise tuleviku kohta (22),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0149/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0149/2021),

| A. | arvestades, et digitaalsel ühtsel turul on endiselt tõkkeid, mis tuleb kõrvaldada, et kasutada ära kõiki selle turu võimalusi, ning arvestades, et selle õnnestumiseks on vaja inimkeskset ühtset ELi käsitust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et digitaalsel ühtsel turul on endiselt tõkkeid, mis tuleb kõrvaldada, et kasutada ära kõiki selle turu võimalusi, ning arvestades, et selle õnnestumiseks on vaja inimkeskset ühtset ELi käsitust;

| B. | arvestades, et digiüleminek võib kogu ühtse turu palju väärtuslikumaks muuta, seda vajavad nii Euroopa tarbijad kui ka traditsioonilised ja mittetraditsioonilised sektorid ning see võib anda üleilmsel turul konkurentsieelise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et digiüleminek võib kogu ühtse turu palju väärtuslikumaks muuta, seda vajavad nii Euroopa tarbijad kui ka traditsioonilised ja mittetraditsioonilised sektorid ning see võib anda üleilmsel turul konkurentsieelise;

| C. | arvestades, et kuna digitaalne ühtne turg tekitab traditsioonilistele turgudele eri probleeme, tuleks austada põhimõtet „mis on ebaseaduslik väljaspool internetti, on ebaseaduslik ka internetis“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuna digitaalne ühtne turg tekitab traditsioonilistele turgudele eri probleeme, tuleks austada põhimõtet „mis on ebaseaduslik väljaspool internetti, on ebaseaduslik ka internetis“;

| D. | arvestades, et tehisintellektile teatud määral juba kohaldatakse kehtivaid õigusnõudeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tehisintellektile teatud määral juba kohaldatakse kehtivaid õigusnõudeid;

| E. | arvestades, et üldsuse usaldust tehisintellekti vastu tuleb suurendada sellega, et tehisintellekti vaikesätetega austatakse täielikult põhiõigusi, tarbijakaitset, andmekaitset ning turvalisust ning soodustatakse Euroopas innovatsiooni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üldsuse usaldust tehisintellekti vastu tuleb suurendada sellega, et tehisintellekti vaikesätetega austatakse täielikult põhiõigusi, tarbijakaitset, andmekaitset ning turvalisust ning soodustatakse Euroopas innovatsiooni;

| F. | arvestades, et tehisintellektiteemalises valges raamatus tunnistati, et põllumajandus on üks neist sektoritest, kus tehisintellekt võib suurendada tõhusust, ning tulevase ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) üks üldeesmärk on edendada nutipõllumajandust; arvestades, et tänu tehisintellektiteemalistele uuringutele ning põllumajanduses ja loomakasvatuses tehisintellekti kasutamisele võib põllumajandussektor muutuda noorte jaoks atraktiivsemaks ning looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel võib põllumajandustoodang ning loomade heaolu ja tootlikkus suureneda; arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia eesmärk on aidata põllumajandustootjatel kasvatada kvaliteetset toodangut ning vähendada 2030. aastaks toitainete kadu ning pestitsiidide ja väetiste kasutamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tehisintellektiteemalises valges raamatus tunnistati, et põllumajandus on üks neist sektoritest, kus tehisintellekt võib suurendada tõhusust, ning tulevase ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) üks üldeesmärk on edendada nutipõllumajandust; arvestades, et tänu tehisintellektiteemalistele uuringutele ning põllumajanduses ja loomakasvatuses tehisintellekti kasutamisele võib põllumajandussektor muutuda noorte jaoks atraktiivsemaks ning looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel võib põllumajandustoodang ning loomade heaolu ja tootlikkus suureneda; arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia eesmärk on aidata põllumajandustootjatel kasvatada kvaliteetset toodangut ning vähendada 2030. aastaks toitainete kadu ning pestitsiidide ja väetiste kasutamist;

| G. | arvestades, et digiüleminekuks tuleb peamistesse digimajandust soodustavatesse teguritesse teha suuremaid investeeringuid ning koordineerida seda rohepöördemeetmetega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et digiüleminekuks tuleb peamistesse digimajandust soodustavatesse teguritesse teha suuremaid investeeringuid ning koordineerida seda rohepöördemeetmetega;

| H. | arvestades, et tehisintellektil on palju kasutegureid, aga sellega kaasnevad ka teatavad ohud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tehisintellektil on palju kasutegureid, aga sellega kaasnevad ka teatavad ohud;

| I. | arvestades, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid on Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste konventsiooni kohaselt kohustatud tagama, et ühegi inimese õigust eraelu puutumatusele, andmekaitsele, väljendusvabadusele, kogunemisvabadusele, mittediskrimineerimisele, väärikusele ega teisi põhiõigusi uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamise tõttu põhjendamatult ei piirataks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid on Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste konventsiooni kohaselt kohustatud tagama, et ühegi inimese õigust eraelu puutumatusele, andmekaitsele, väljendusvabadusele, kogunemisvabadusele, mittediskrimineerimisele, väärikusele ega teisi põhiõigusi uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamise tõttu põhjendamatult ei piirataks;

| J. | arvestades, et tehisintellekti kasutamisega kaasnevad ka ohud ja tekivad probleemid, mis puudutavad isikuandmete kogumise, kasutamise ja levitamise eetikat, ulatust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tehisintellekti kasutamisega kaasnevad ka ohud ja tekivad probleemid, mis puudutavad isikuandmete kogumise, kasutamise ja levitamise eetikat, ulatust ja läbipaistvust;

1. osa: digitaalse ühtse turu toimimise tõkete kõrvaldamine

| 1. | usub, et ELi digipoliitikaga tuleks luua ja toetada põhialuseid, mida on tarvis selleks, et Euroopa avalik ja erasektor oleks maailmas usaldusväärset ja inimkeskset digitaalset innovatsiooni juhtivad jõud; on seisukohal, et üks põhialustest on digitaalne ühtne turg, mille eesmärk on tagada uue tehnoloogia täieliku potentsiaali ärakasutamine sellega, et kõrvaldatakse põhjendamatud riigipõhised tõkked, tarbijatele ja ettevõtjatele luuakse õigusselgus ning Euroopa kodanikele tagatakse kasu ja suurendatakse konkurentsi; usub, et seda eesmärki võib aidata saavutada see, kui turgude integreerimiseks ja ühtlustamiseks rakendatakse paremini korraldatud ja ühtset Euroopa tegutsemisviisi; usub, et selle saavutamiseks tuleb nii liikmesriikidel kui ka ELil astuda edasisi samme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et täielikult toimiv digitaalne ühtne turg on kasulik nii tarbijatele kui ka ettevõtetele, ning kutsub üles VKEsid digiüleminekul toetama ja soovib, et komisjon kontrolliks enne õigusaktide kohta ettepanekute esitamist, kas need VKEde seisukohast toimivad; |
| --- | --- |

2.

| 3. | usub, et see, kuidas ELis digiüleminekut käsitatakse, peab olema täielikult kooskõlas põhiõiguste, tarbijakaitse, tehnoloogianeutraalsuse, võrgu neutraalsuse ja andmekaitsereeglite, kaasavuse ja diskrimineerimiskeeluga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | usub, et digiüleminek ja kujunemisjärgus tehnoloogiad, nagu tehisintellekt, võivad aidata saavutada ELi tööstusstrateegia ja rohelise kokkuleppe eesmärke ning lahendada teatavaid COVID-19 kriisi põhjustatud probleeme; on peale selle veendunud, et kui rakendada rohelise kokkuleppe, tööstusstrateegia ja digiülemineku elluviimiseks üksteist vastastikku toetavat poliitikat, võib see aidata nende eesmärke saavutada ja edendada ELi tehnoloogilist juhtpositsiooni; juhib tähelepanu sellele, et digilahenduste, näiteks kaugtöö ja tehisintellekti rakenduste abil on võimalik toetada puuetega inimeste osalemist digitaalsel ühtsel turul; on seisukohal, et COVID-19 kriisi tõttu on ühtlasi võimalik digiüleminekut kiirendada ja et digiüleminek peab üldiselt teenima avalikke huve; usub, et digiüleminek võib aidata täita ELi linnapiirkondade, maapiirkondade ning eraldatud piirkondade vajadusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et uute tehnoloogiatega on võimalik toetada säästvale ringmajandusele üleminekut, sest nende abil saab hõlbustada ringmajanduse ärimudelite kasutuselevõttu, suurendada andmetöötlus- ja andmesalvestussüsteemide energiatõhusust ning soodustada kestlikumate väärtusahelate loomist ja ressursside optimaalset kasutamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles edendama ja toetama rohelise kokkuleppe elluviimisel kestliku tehnoloogia kasutuselevõttu ja arendamist, sealhulgas hindama, milline on andmejagamise keskkonnamõju ja millist taristut on vaja digilahenduste kestliku kasutuselevõtu tagamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et rohelise kokkuleppe potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks tuleb lubada oluliste ja täpselt määratletud andmestike jagamist ja neile juurdepääsu; kutsub komisjoni üles hindama, milliste andmestike puhul seda lubada tuleks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et tavad, millega kahjustatakse tarbijate õigusi, andmekaitset ja töötajate õigusi, tuleks kaotada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et komisjon peaks õigusaktide suhtes rakendama tasakaalustatud, tulevikku suunatud, tõendipõhist subsidiaarsuse põhimõttele tuginevat käsitust, millega luuakse digitaalne ühtne turg, kus on tagatud avalike teenuste osutamine, mis on konkurentsivõimeline, õiglane, juurdepääsetav, tehnoloogiliselt neutraalne, innovatsioonialdis, tarbijasõbralik, inimkeskne ja usaldusväärne ning millega luuakse turvaline andmepõhine ühiskond ja majandus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et digimajanduse ja traditsioonilise majanduse maksustamisel peaksid valitsema võrdsed tingimused ning selleks tuleks jõuda ühisele arusaamale sellest, kus väärtust luuakse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et kui see on asjakohane, võiksid VKEd ja muud ettevõtjad olenevalt olukorrast ja kontekstist, st võttes arvesse võimalikke eeliseid, küberturvalisust, eraelu puutumatust ja andmekaitset ning ilma et see piiraks kohaldatavate õigusaktide kohaldamist, kasutada koostöömudeleid, mis põhinevad näiteks avatud lähtekoodiga tarkvaral; usub, et see võib aidata saavutada Euroopal digivaldkonnas strateegilist autonoomiat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles pidama oma tulevastes seadusandlikes ettepanekutes kinni oma juhtpõhimõtetest ning vältima digitaalse ühtse turu killustumist, kõrvaldama kõik põhjendamatud tõkked ja tarbetud haldusnõuded, toetama eelkõige VKEde huvides innovatsiooni ning kasutama asjakohaseid stiimuleid, millega luuakse võrdsed võimalused ja tagatakse investeerimisvõimaluste võrdne kättesaadavus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil tagada, et nii kehtivate kui ka kõigi uute õigusnõuete täitmine tagataks tõhusalt ja tulemuslikult; usub, et täitmist tuleb tõhusalt tagada nii piiri- kui ka sektoriüleselt, selleks peavad ametiasutused tihedamat koostööd tegema ning arvesse tuleb võtta iga ametiasutuse eriteadmisi ja pädevust; usub, et komisjon peaks esitama suunava raamistiku, millega tagada tehisintellektile ja sellega seonduvatele valdkondadele kohaldatavate uute õigusnõuete koordineerimine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles seadma eesmärgiks nii innovatsiooni kui ka tarbijasõbraliku õiguskeskkonna ning suurendama selleks tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega Euroopa digimajanduse rahalist toetust ja institutsioonilist tuge järgmiste meetmete abil: investeerimine haridusse ning teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni toetamine Euroopas, parema ja laiema juurdepääsu tagamine kergesti loetavatele ja koostalitlusvõimelistele kvaliteetsetele tööstuslikele ja avalikele andmetele, digitaristu rajamine, digioskuste üldise kättesaadavuse suurendamine elanikkonna hulgas, ettevõtluskeskkonna tehnoloogilise juhtpositsiooni edendamine ning proportsionaalse ja ühtlustatud õiguskeskkonna loomine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et arukad riigihanked, mida korraldatakse näiteks Euroopa GovTechi platvormi kaudu, võivad aidata toetada kogu ELis digitehnoloogia arengut; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et tehisintellekti ja teistesse olulistesse uutesse tehnoloogiatesse tuleb teha suuri investeeringuid ning era- ja avalik sektor peavad selles valdkonnas koostööd tegema; peab kiiduväärseks, et ühiskonna ja ettevõtete digiülemineku toetamiseks kasutatakse ELi rahastamisprogramme, kuivõrd need põhinevad tõhususe, läbipaistvuse ja kaasatuse põhimõttel; nõuab, et eri rahalisi vahendeid kasutataks kooskõlastatult, et saavutada programmide suurim võimalik koostoime; soovitab, et vajaliku digitaristu loomiseks ette nähtud rahasummad seataks strateegiliselt esmatähtsale kohale; nõuab, et nii taasterahastust „NextGenerationEU“ kui ka avaliku kui ka erasektori rahastamisallikatest tehtaks suuremaid investeeringuid, et võtta arvesse ELi püüdlust jõuda tehnoloogiavaldkonnas kogu maailmas juhtpositsioonile, teha uuringuid ja koguda teadmisi ning kasutada kõigi ühiskonnaliikmete huvides ära kõiki digiülemineku kasutegureid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et tehisintellekt tekitab VKEdele spetsiifilisi probleeme ja tarbetult keerulised regulatiivsed nõuded võivad mõjutada nende konkurentsivõimet ebaproportsionaalselt palju; märgib, et tehisintellektil põhinevate lahenduste kasutuselevõtt peaks neid ettevõtteid aitama ning tehisintellekti kasutamist käsitlevate uute õigusaktidega ei tohiks tekitada põhjendamatut halduskoormust, mis seaks ohtu VKEde konkurentsivõime turul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles tagama, et Next Generation EU taastekava kohaseid investeeringuid koordineeritakse laiemalt; kutsub komisjoni üles esitama selle kava raames kindlad meetmed, millega toetada ELis suure mõjuga tehnoloogiaid ja taristut, nagu tehisintellekt, kõrgjõudlusega andmetöötlus, kvantandmetöötlus, pilvandmetöötlus, platvormid, arukad linnad, 5G ja kiudoptiline taristu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et VKEd on Euroopa majanduse alustala ja nad vajavad digiüleminekuks ELi rahastamisprogrammidest erituge; palub, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid ühtse turu programmi, digitaalse innovatsiooni keskuste ning taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu toetust idu- ja mikroettevõtetele ning VKEdele, kes arendavad ja rakendavad digitehnoloogiaid, et edendada digiüleminekut ning võimaldada neil oma digitaalne potentsiaal ja konkurentsivõime Euroopas majanduskasvu ja töökohtade tagamiseks täielikult välja kujundada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et Euroopas on teiste turgudega võrreldes suur puudus riski- ja seemnekapitalist ning börsivälisest kapitalist; on seisukohal, et seetõttu laiendavad Euroopa idufirmad tegevust sageli pigem kolmandate riikide turule kui Euroopa Liidus; usub, et seetõttu jääb laiemas Euroopa majanduses saamata kasu, mis kanduks üle Euroopas tegutsevatest ettevõtetest; rõhutab, et praegu on avaliku sektori asutustel innovatsiooni ja teadusuuringute rahastamisel ebaproportsionaalselt suur roll ning idufirmade ökosüsteemid ja rahastamisvõimalused on liikmesriikides väga erinevad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama tervikliku Euroopa käsituse selle kohta, kuidas ELis tehnoloogilisteks investeeringuteks kapitaliallikate hulka suurendada, sealhulgas algatused, millega toetatakse Euroopa erasektori liidrite tegutsemist äriinglina, ning tagama, et Euroopa ettevõtetel, sh idufirmadel, on riski -ja seemnekapitali hõlpsam saada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et Euroopa digiülemineku hoogustamiseks on vajalikud digitaalse Euroopa programm, programm „Euroopa horisont“ ja Euroopa ühendamise rahastu ning neid tuleks piisavalt rahastada; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et need programmid viidaks võimalikult kiiresti ellu; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad täitma strateegiast „Euroopa 2020“ tuleneva kohustuse investeerida 3 % oma SKPst teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et EL oleks uute tehnoloogiate vastuvõtmise ja standardimise protsessis liidripositsioonil, tagades tehisintellekti inimkesksuse ning kooskõla Euroopa väärtuste, põhiõiguste ja normidega; rõhutab, et kuna tehnoloogiavaldkonna liidripositsioon ja areng mõjutab kogu maailma, tuleb üleilmsete standardite kehtestamisel teha koostööd standardiorganisatsioonide, ettevõtete ja rahvusvaheliste partneritega; on seisukohal, et ühtlustatud standardite tõhusamaks koostamiseks on üks võimalus kasutada teatavates valdkondades, näiteks tehisintellekti ning uute kujunemisjärgus tehnoloogiate puhul, Euroopa Standardikomitee töörühma kokkulepet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab komisjoni eesmärki suurendada isikustamata andmete kättesaadavust ja jagamist, et tugevdada Euroopa majandust; on seisukohal, et selle eesmärgi täitmisel tuleks arvesse võtta riske, mis isikustamata andmetele suurema juurdepääsuga kaasnevad, nagu tagasituvastus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et tuleb soodustada seda, et VKEd pääseksid rohkemate andmete juurde, ning nõuab stiimuleid, mille eesmärk on anda VKEdele vabatahtliku ja vastastikku kasuliku menetluse kaudu juurdepääs teiste erasektori sidusrühmade loodud isikustamata andmetele, kuid seejuures tuleks kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ning intellektuaalomandi õigusi käsitleva õigusraamistikuga täita kõiki vajalikke kaitseklausleid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et avalike teenuste osutamisel ja riigihankelepingute sõlmimisel loovad, koguvad ja töötlevad riigi osalusega äriühingud suures koguses isikustamata andmeid, mis on ärilise taaskasutamise ja ühiskonnale kasu toomise seisukohast väga väärtuslikud; julgustab komisjoni ja liikmesriike tegema sellised andmed avalikes huvides taaskasutamiseks laiemalt kättesaadavaks, et soodustada avaandmete direktiivi eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et vajame andmepõhist majandust, mis sobib kogu ELile, sest see on peamine digiüleminekut toetav tegur; on seisukohal, et usaldusväärse tehisintellekti kõrgetasemeline andmekaitse võib aidata suurendada tarbijate usaldust; on veendunud, et EL peab tagama tarbijate silmis suure usaldusväärsuse ja vajaduse korral tarbijate kontrolli oma andmete üle ning kindlustama samal ajal isikuandmete kaitse kõrgeimad standardid ning selged ja tasakaalustatud reeglid, mis kehtivad muu hulgas intellektuaalomandi õiguste kohta, kuid on seisukohal, et tuleb säilitada avatus kolmandatele riikidele ning tähtis on isikustamata andmete vaba liikumine üle piiride; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab teadmiseks digiteenuste õigusakti ja digiturgude õigusakti ning usub, et need peaksid aitama toetada innovatsiooni, tagada tõhusat tarbijakaitset ning parandama kasutajate õigusi, usaldust ja ohutust internetis; rõhutab, et tuleb tagada, et Euroopa turg oleks ka edaspidi aktiivne ja väga konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et digiteenuste õigusaktis peaks tähtis osa olema tarbijakaitsel, ning on veendunud, et toodete ohutust ning seega ka tarbijate usaldust internetipõhiste kauplemiskohtade vastu suurendaks see, kui internetipõhised kauplemiskohad oleksid läbipaistvamad ja neile kehtiks hoolsuskohustus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab seetõttu, et internetipõhistele kauplemiskohtadele tuleb kehtestada selged, proportsionaalsuse põhimõttele tuginevad kohustused; rõhutab, et tuleks selgitada, mil määral vastutavad sisumajutusplatvormid nende kaudu müüdavate või reklaamitavate kaupade eest, sest tuleb kaotada õiguslik lünk, mis puudutab olukorda, kus ostjad ei saanud seda, milleks neil on seaduse või tarnelepingu kohaselt õigus, näiteks seetõttu, et esmast müüjat ei ole võimalik kindlaks teha (põhimõte „tunne oma äriklienti“); |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb heameelt selle üle, et komisjoni on esitanud uue tarbijakaitse tegevuskava, ja innustab komisjoni tarbijakaitseõigusakte vajaduse korral ajakohastama, et võtta uusi tehnoloogiaid ja tarbijatele tekkida võivat kahju paremini arvesse, eriti kõige vähem kaitstud rühmade puhul ning COVID-19 pandeemia mõju arvestades; on seisukohal, et Euroopa tarbijatele tuleks anda võimalus võtta digiüleminekust aktiivselt osa ning tarbijate usaldus ja digitehnoloogia kasutuselevõtt sõltub sellest, kas tarbijate õigused on kaitstud igas olukorras; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et veebipõhiste teenuste asukohapõhine tõkestus on ühtse turul suur takistus ning Euroopa tarbijate põhjendamatu diskrimineerimine; võtab teadmiseks komisjoni asukohapõhise tõkestuse määruse esimese lühiajalise läbivaatamise ning nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks hindamist ja alustaks sidusrühmadega dialoogi, et soodustada kogu ELis kvaliteetse sisu levitamist, sest audiovisuaalteenustele piiriülese juurdepääsu järele on järjest suurem nõudlus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kordab, et õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud sõnaselge ja teadliku nõusolek, kuuluvad ELi põhiõiguste hulka; juhib tähelepanu sellele, et nõusolek peaks põhinema arusaadaval ja kergesti kättesaadaval teabel selle kohta, kuidas isikuandmeid kasutatakse ja töödeldakse, ning seda tuleks austada ka algoritmide kasutamisel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt selle üle, et ELil on digikümnendi jaoks uus küberturvalisuse strateegia, mis on vältimatult oluline kodanike usalduse kindlustamiseks ning selleks, et võimaldada neil digiüleminekul innovatsioonist, ühenduvusest ning automatiseerimisest täielikult kasu saada, kaitstes samas põhiõigusi, ning kutsub üles kavandatud meetmeid tõhusalt ja kiiresti rakendama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles Euroopa ligipääsetavuse akti viivitamata rakendama, et puuetega inimesi takistavad tõkked eemaldada ning tagada, et olemas on kättesaadavad digiteenused ja nende osutamise tingimused on asjakohased, sest eesmärk on saavutada täiesti kaasav ja ligipääsetav digitaalne ühtne turg, kus on tagatud puuetega inimeste võrdne kohtlemine ja kaasamine; innustab liikmesriike laiendama direktiivi kasutust, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (23), kohaldama ka üldsusele avatud kohtade suhtes, eelkõige tervishoiu-, transpordi-, postiteenuste- ja telekommunikatsiooni sektoris; |
| --- | --- |

34.

2. osa: tehisintellekti parem kasutamine Euroopa tarbijate huvides

| 35. | on veendunud, et kui tehisintellekt töötatakse välja kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, võib see teatavaid valdkondi Euroopa kodanike jaoks parandada ning see võib olla majanduse, ohutuse, turvalisuse, hariduse, tervishoiu, transpordi ja keskkonna seisukohast väga kasulik ja väärtuslik; on veendunud, et see, et tehisintellektipõhised tooted ja teenused oleksid ohutud, turvalised, kaasavad, mittediskrimineerivad, kättesaadavad ja õiglased, eriti nende tarbijarühmade jaoks, keda peetakse vähem kaitstuks, tuleb tagada nii, et kedagi ei jäeta kõrvale, ja nende eelised peaksid olema kättesaadavad kogu ühiskonnas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunnistab, et tehisintellekti eelistest kasu saamiseks peavad komisjon, liikmesriigid, erasektor, kodanikuühiskond ja teadusringkond tegema tõhusat koostööd, et luua ohutu inimkeskse tehisintellekti ökosüsteem, millest saab kasu kogu ühiskond; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et kuigi tehisintellekt annab häid võimalusi, võivad sellega selliste probleemide tõttu nagu kallutatus ja läbipaistmatus kaasneda ka teatavad suured ohud; usub, et need ohud võivad ilmneda olenevalt tehisintellekti kasutamise kontekstist ning kasutusjuhtudest; nõuab, et tehisintellektipõhiste süsteemide jälgitavuse protsessid oleksid läbipaistvad ning neid oleks võimalik tõendatud suure ohu korral läbi vaadata; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et lisaks muudele teguritele, mis takistavad ELis digitehnoloogia arendamist, kasutuselevõttu ning tõhusat reguleerimist, võib tehisintellekti laialdast kasutuselevõttu takistada tarbijate usalduse ja kindlustunde puudumine; juhib tähelepanu sellele, et kodanikel puudub arusaam protsessidest, mille abil täiustatud algoritmi- ja tehisintellektisüsteemides otsuseid tehakse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et tarbijad vajavad selget ja ettearvatavat õigusraamistikku, mille kohaselt tegutseda tootevea korral; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidevalt parandama avaliku halduse süsteemi seda osa, mis hakkab vastutama tehisintellekti käsitlevate tulevaste õigusaktide rakendamise eest; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunneb heameelt tehisintellektiteemalise komisjoni valge raamatu üle ja kutsub komisjoni töötama tehisintellekti kohta välja ühtse ELi õigusraamistiku, mis on inimkeskne, riskipõhine, selge ja tulevikukindel; on veendunud, et see on vajalik automatiseeritud otsustussüsteemide järelevalveks ning see peaks täiendama tehisintellektiga seotud kehtivaid õigusakte ja tagama, et need oleksid riski suurusega proportsionaalsed; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et tuleb tagada, et algoritmipõhiste otsuste tegemise üle on piisav inimkontroll ning loodud on nõuetekohased ja tõhusad õiguskaitsemehhanismid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et tarbijatele tuleb tehisintellekti kohta anda põhiteadmised ja -oskused, mille abil on neil võimalik neist tehnoloogiatest rohkem kasu saada ning samal ajal end võimalike ohtude eest kaitsta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et kuigi tehisintellekt on juba suuremal või vähemal määral kehtivate Euroopa õigusaktidega hõlmatud, tekitab tehisintellekt uusi ning seni lahendamata õiguslikke küsimusi, mis mõjutavad tarbijaid, ja kutsub seetõttu komisjoni üles esitama kõigi praegu kohaldatavate õigusaktide ja väljapakutud uute meetmete toimimise ja nendevahelise koostoime kohta selged suunised, et kõrvaldada praegused õiguslikud lüngad ning tagada proportsionaalne ja sidus õigusraamistik; on seisukohal, et liikmesriigid peavad digitaalse ühtse turu tugevdamiseks koostööd tegema; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama õigusraamistiku jõustamisel tiheda koostöö, et ennetada ühtse turu killustatust; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on seisukohal, et tehisintellekt on kiiresti arenev tehnoloogia, mida tuleb reguleerida mitte ainult suunistega, vaid tõhusate õigusaktidega, mis põhinevad proportsionaalsuse põhimõttel; on veendunud, et selle saavutamiseks tuleb tehisintellekt määratleda laialt, et kõiki eri sektorite reguleerivaid meetmeid saaks ka edaspidi rakendada paindlikult ja kohandada, et võtta arvesse tulevast arengut, ning tehisintellekti kasutamise eri riskitasemeid, mis tuleb valdkondlikes raamistikes täpsemalt määratleda, tuleb asjakohaselt käsitleda; on seisukohal, et tulevastes õigusaktides tuleb igati arvesse võtta, mil määral tehisintellekti arvatavad riskid tehisintellekti kasutamise ja kasutuselevõtu eri viisidel praktikas teostuvad; |
| --- | --- |

46.

| 47. | juhib tähelepanu sellele, et iseõppivate algoritmide abil on ettevõtjatel võimalik saada tarbija isiklikust olukorrast ja käitumismustritest põhjalik ülevaade; kutsub seega komisjoni üles tehisintellekti tehnoloogiaid laiaulatuslikult reguleerima, et hoida ära nende süsteemide ebaõiglane ja kuritahtlik kasutamine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | usub, et tehisintellekti õigusraamistiku eesmärk peaks olema luua usaldusväärsete ja ohutute tehisintellektipõhiste toodete, rakenduste ja teenuste jaoks siseturg ning see peaks põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et tarbijatel on õigus saada kiiresti ja kergesti kättesaadaval viisil piisavat teavet tehisintellekti süsteemide olemasolu ja võimalike väljundite kohta ning selle kohta, kuidas süsteemi otsuseid kontrollida, sisuliselt vaidlustada ja parandada; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab kohustusliku teabe esitamist selle kohta, kas tarbijad suhtlevad tehisintellektisüsteemidega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on veendunud, et kasutajate usalduse loomiseks ja säilitamiseks tehisintellektisüsteemide vastu on väga oluline selgitatavus ja läbipaistvus; on seisukohal, et see tähendab, et protsessid peavad olema läbipaistvad, tehisintellektisüsteemide suutlikkusest ja eesmärgist teavitatakse avameelselt ning otsuseid on võimalik selgitada neile, keda need otseselt mõjutavad; |
| --- | --- |

51.

| 52. | usub, et õigusraamistik peab toetama usaldusväärsete tehisintellektisüsteemide arendamist ning peaks tagama kõrged tarbijakaitsestandardid, et tugevdada tarbijate usaldust tehisintellektil põhinevate toodete vastu; on seisukohal, et riske tuleb määratleda ning neile vastavalt õiguslikke nõudeid ja kaitsemeetmeid tarbijatele põhjustatava kahju vastu kehtestada järkjärgulisemalt; usub ühtlasi, et õigusraamistik peaks tagama läbipaistvuse, aruandekohustuse ja asjaomaste nõuete selge edastamise nii tarbijatele kui ka reguleerivatele asutustele ning pakkuma tehisintellekti arendajatele ja juurutajatele proaktiivselt ajendeid usaldusväärse tehisintellekti kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles edendama algoritmiliste süsteemidega seotud teabevahetust liikmesriikide ametiasutuste vahel ning toetama ühtse arusaama kujundamist algoritmiliste süsteemide kohta ühtsel turul, esitades suuniseid, arvamusi ja ekspertteavet; |
| --- | --- |

53.

| 54. | usub, et selline raamistik peaks põhinema eetilisel, inimkesksel ja põhiõigustel rajaneval käsitusel kogu tehisintellekti toodete kavandamise, arendamise ja olelusringi kestel, tuginedes põhiõiguste säilitamisele ja läbipaistvuse, selgitatavuse (asjakohasel juhul) ja vastutuse põhimõtetele ning isikuandmete kaitse üldmäärusest tulenevatele õigustele ja kohustustele, mille hulka kuuluvad võimalikult väheste andmete kogumine, eesmärgikohasus ning lõimitud ja vaikimisi andmekaitse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | usub, et uute regulatiivsete nõuete kohaldamisala tuleks laiendada nii, et konkreetses kontekstis hinnanguliselt kõige suurema ohutasemega tehisintellekti rakenduste suhtes kohaldataks kõige rangemaid regulatiivseid nõudeid ja kontrolle, sealhulgas võimalust keelata kahjulikud või diskrimineerivad tavad; kutsub komisjoni üles looma lisaks kehtivates tarbijakaitsealastes õigusaktides juba olemasolevatele meetoditele objektiivse meetodi kahju tekkimise ohu arvutamiseks; usub, et selline meetod peaks vältima piiravat, kaheosalist käsitust, mis võib kiiresti aeguda, ning peaks selle asemel keskenduma tehisintellektiga seonduvale kontekstile, selle rakendamisele ja konkreetsele kasutusele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et ELi-ülene tehisintellekti standardimine peaks edendama innovatsiooni ja koostalitlusvõimet, tagades ühtlasi kõrgetasemelise tarbijakaitse; tunnistab, et kuigi märkimisväärne arv standardeid on juba olemas, on vaja veelgi edendada ja arendada ühiseid tehisintellekti standardeid, näiteks neid, mis on kohaldatavad selle koosseisu kuuluvate osade ning tervete rakenduste suhtes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et kui on kehtestatud selged õigusnormid ning nende jõustamismehhanismid, võiks kaaluda ka tehisintellekti vabatahtliku usaldusväärse märgise rolli, kuigi samas on oluline meeles pidada, et algoritmilistele õppesüsteemidele omane teabe asümmeetria muudab märgistussüsteemide rolli väga keeruliseks; on seisukohal, et selline märgis võiks parandada tehisintellektil põhineva tehnoloogia läbipaistvust; rõhutab, et igasugune selline märgistussüsteem peab olema tarbijatele arusaadav ning suurendama tarbijate teadlikkust tehisintellektil põhinevatest rakendustest mõõdetaval moel, võimaldades neil teha teadlikke valikuid, vastasel korral ei võeta seda tegelikkuses piisaval määral kasutusele; |
| --- | --- |

57.

| 58. | usub kindlalt, et uued regulatiivsed nõuded ja hinnangud peavad olema nii mõistetavad kui ka rakendatavad ning võimaluse korral tuleks need lisada olemasolevatesse sektoripõhistesse nõuetesse, hoides halduskoormuse proportsionaalsena; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama innovatiivseid regulatiivseid vahendeid, nagu reguleeritud testimiskeskkonnad, ettevaatusprintsiibist lähtudes, et aidata sillutada selge tee idufirmade ja väikeste ettevõtete kasvamiseks; usub, et need vahendid peaksid aitama innovatsiooni edendada, kui neid rakendatakse kontrollitud keskkonnas; juhib tähelepanu asjaolule, et sellistel tehnoloogiatel nagu tehisintellekt põhinevate toodete innovatiivseks testimiseks ja valideerimiseks sidusa keskkonna loomine aitab Euroopa ettevõtetel ületada ühtse turu killustatuse ning saada kasu kasvupotentsiaalist terves ELis; |
| --- | --- |

59.

| 60. | juhib tähelepanu sellele, et kõige tõhusam viis kallutatuse vähendamiseks on tagada tehisintellektisüsteemide treenimiseks kasutatavate andmekogumite kvaliteet; |
| --- | --- |

60.

| 61. | usub, et tehisintellekti tuleks kasutada kõrge ohutasemega kontekstis vaid konkreetsetel eesmärkidel, järgides täielikult kohaldatavat õigust ja täites läbipaistvuskohustusi; rõhutab, et ainult selge ning õiguskindel õiguslik raamistik on selliste tehnoloogiate kasutamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse küsimustes otsustava tähtsusega ohutuse ja julgeoleku, andme- ja tarbijakaitse, üldsuse usalduse ja toetuse tagamiseks; kutsub komisjoni üles hoolikalt kaalutlema, kas on teatud kasutusjuhte, ohukordi või tavasid, mille jaoks tuleks vastu võtta spetsiifilised tehnilised standardid, sealhulgas aluseks olevate algoritmide osas; peab selliste tehniliste standardite vastuvõtmise korral vajalikuks nende regulaarset läbivaatamist pädevate ametiasutuste poolt ja ümberhindamist, võttes arvesse tehnoloogia kiiret arengutempot; |
| --- | --- |

61.

| 62. | usub, et tehisintellekti toodete ja teenuste läbivaatamise nõukogude loomine organisatsioonide ja ettevõtete poolt selleks, et hinnata suure riskitasemega ja mõjukatest tehisintellektil põhinevatest projektidest tingitud võimalikke eeliseid ja võimalikku kahju, eriti võimalikku sotsiaalset mõju, võib olla kasulik vahend selleks, et aidata organisatsioonidel teha tehisintellekti toodete ja teenuste suhtes vastutustundlikke otsuseid, eriti kui need nõukogud hõlmavad asjaomaseid sidusrühmi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab tehisintellektiga seonduva hariduse ja teadustöö olulisust; rõhutab, et EL peab suurendama oma digitaalset suutlikkust, julgustades rohkem inimesi valima karjääri IKTga seotud sektorites, koolitades rohkem andmespetsialiste tehisintellekti valdkonnas, samuti spetsialiste seonduvates uutes valdkondades, nagu tehisintellektipõhine investeerimine ja tehisintellekti ohutus; nõuab olulisi investeeringuid Euroopa tehisintellektialaste tippkeskuste võrgustikku ning tehisintellektile keskenduvate üleeuroopaliste ülikooli- ja teadusvõrgustike loomist; usub, et see võrgustik peaks aitama tugevdada tehisintellektialaste teadmiste vahetamist, toetama tehisintellektiga tegelevaid talente ELis ning meelitama neid ka juurde, edendama koostööd uuenduslike ettevõtete, kõrgharidus- ja teadusasutuste ja tehisintellekti arendajate vahel ning pakkuma reguleerivatele asutustele spetsiaalset väljaõpet ja arendamist, eesmärgiga tagada nende tehnoloogiate nõuetekohane kasutamine ja kaitsta Euroopa kodanikke võimalike ohtude ning nende põhiõiguste kahjustamise eest; rõhutab ühtlasi, kui tähtsad on meetmed ja teabekanalid, millega aidatakse väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ning idufirmadel tulemuslikult digiteerida ja liikuda edasi protsessi „tööstus 5.0“ suunas; tunnistab, et tehisintellekti rakenduste komponentide jagamine ja taaskasutamine suurendab tehisintellekti lahenduste kasutamist ja kasutuselevõttu; rõhutab tehisintellekti aluste fundamentaalteaduslike uuringute tähtsust; rõhutab vajadust võimaldada põhjalikku uurimistegevust kõigi tehisintellekti rakenduste ja tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab mõjuhinnanguid digilõhe tagajärgede kohta inimestele ja konkreetseid meetmeid selle ületamiseks; nõuab negatiivse mõju leevendamist hariduse, ümberõppe ja oskuste täiendamise kaudu; rõhutab, et arvesse tuleb võtta ka soolist mõõdet, pidades silmas asjaolu, et naised on STEM-valdkonnas ja digitaalvaldkonna ettevõtetes ebapiisavalt esindatud; usub, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tehisintellektipädevuse programmidele; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni üles olemasolevat tooteohutuse ja -vastutuse raamistikku ajakohastama, et tegeleda kujunemisjärgus digitehnoloogiatest, nagu tehisintellekt, tulenevate uute probleemidega; nõuab samuti tungivalt, et komisjon ajakohastaks muu hulgas üldise tooteohutuse direktiivi ja tootevastutuse direktiivi, eelkõige kaaludes uute digitehnoloogiate tekitatud kahju tõendamiskohustuse eeskirjade ümberpööramist selgelt määratletud juhtudel ja pärast nõuetekohast hindamist ning kohandades mõisteid „toode“, „kahju“ ja „puudus“, et need kajastaksid kujunemisjärgus tehnoloogiate keerukust, sealhulgas tooteid, millesse on lõimitud tehisintellekt, asjade internet ja robootika, eraldiseisvat tarkvara ja tarkvara või uuendusi, mis toodet oluliselt muudavad, viies de facto uue toote tekkeni; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et tehisintellekti ja mis tahes muu uue tehnoloogia rakendamiseks tuleks arendada piisavat ühendatust, sealhulgas demograafiliste või majanduslike probleemidega piirkondades; nõuab, et arvesse võetaks maapiirkondades esinevat ebavõrdset juurdepääsu tehnoloogiale, eelkõige siis, kui liidu vahendeid kasutatakse 5G-võrkude kasutuselevõtuks, et vähendada nn valgeid laike, ning ühendatuse taristute jaoks üldiselt; nõuab ELi teavitusstrateegiat, mis annab ELi kodanikele usaldusväärset teavet, ning ka 5G alase teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub komisjoni üles hindama hajusraamatu tehnoloogia, sealhulgas plokiahela arendamist ja kasutamist ning täpsemalt arukaid lepinguid digitaalsel ühtsel turul, ning andma suuniseid ja kaaluma asjaomase õigusraamistiku väljatöötamist, et tagada ettevõtjatele ja tarbijatele õiguskindlus, eelkõige seoses õiguspärasusega, arukate lepingute jõustamisega piiriülestes olukordades ja vajaduse korral notariaalse kinnitamise nõuetega; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nõuab, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) mitmepoolsed läbirääkimised e-kaubanduse üle viidaks lõpule tasakaalustatud tulemusega; kutsub komisjoni üles hindama hoolikalt praegu WTO tasandi e-kaubanduse läbirääkimistel arutatava lähtekoodi klausli mõju tulevastele ELi tehisintellekti õigusaktidele, sealhulgas tarbijaõigustele, ning kaasama sellesse hindamisse Euroopa Parlamenti; peab kahetsusväärseks, et üleilmsete reeglite puudumise tõttu võivad ELi ettevõtjaid ähvardada digikaubanduse mittetariifsed tõkked, näiteks põhjendamatu asukohapõhine tõkestus, andmete lokaliseerimine ja kohustusliku tehnosiirde nõuded; märgib, et need tõkked on eriti problemaatilised väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks; rõhutab, et ülemaailmsed digikaubanduse reeglid võiksid tarbijakaitset veelgi suurendada; toetab ideed muuta WTO moratoorium elektroonilise edastuse kohta alaliseks ja rõhutab, et tuleb tagada selgus, milline on elektroonilise edastuse määratlus; nõuab WTO infotehnoloogia lepingu, selle täienduste ja WTO telekommunikatsiooniteenuste viitedokumendi täielikku rakendamist ja veelgi laiemat kasutusele võtmist; |
| --- | --- |

68.

| 69. | toetab ambitsiooni muuta EL ülemaailmseks liidriks tehisintellekti arendamise ja rakendamise valdkonnas; nõuab, et EL teeks partneritega, näiteks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja WTOga, tihedamat koostööd, et kehtestada kaubandustõkete vähendamiseks tehisintellekti üleilmsed standardid ja edendada usaldusväärset tehisintellekti, mis vastab ELi väärtustele; toetab digimajandust puudutavat rahvusvaheliste eeskirjade alast ja muud koostööd OECD riikide vahel, sealhulgas tehisintellekti alast üleilmset partnerlust; ergutab ELi intensiivistama selleteemalist koostööd ÜRO ja rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega; juhib tähelepanu reeglitel põhineva Aasia piirkondliku ulatusliku majanduspartnerluse lepingu sõlmimisele, mis on sillutanud teed maailma suurimale majandusliku integratsiooni projektile; on veendunud, et EL peaks edendama digireegleid, mis on kooskõlas demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja kestliku arenguga; toetab sellega seoses ettepanekut luua ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | toetab sellega seoses tööd Atlandi-ülese tehisintellekti lepingu nimel, et luua tugevam ja laiem konsensus eetilise tehisintellekti ja andmehalduse põhimõtetes ning edendada nende põhimõtete raames innovatsiooni ja andmete jagamist tehisintellekti arendamiseks, aidata edendada kaubandust ja digikaubanduse kooskõlastatud reeglite ja ühiste standardite väljatöötamist, et tagada ELi keskne roll nende standardite kehtestamisel; rõhutab, et sellises Atlandi-üleses tehisintellekti lepingus peaks ühtlasi olema andmeturbele ning kasutajate ja tarbijate andmete kaitsele pühendatud peatükk, et tagada ELi reeglite kaitse; kutsub komisjoni üles jätkama koostööd USA, Jaapani ja teiste sarnaseid seisukohti jagavate partneritega, et reformida WTO reeglid, mis muu hulgas puudutavad toetusi, sunniviisilisi tehnosiirdeid ja riigiettevõtteid; rõhutab ELi vabakaubanduslepingute olulisust ELi ettevõtete, tarbijate ja töötajate huvide ja väärtuste edendamisel üleilmses digimajanduses ja leiab, et need täiendavad konkurentsivõimelist digitaalset ühtset turgu; märgib, et eriti oluline on koostöö Ühendkuningriigiga, millel on üleilmses digimajanduses oluline roll; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid lisaksid oma taastekavadesse transpordi digitaliseerimise projektid; rõhutab vajadust tagada stabiilne ja piisav rahastamine intelligentsete transpordisüsteemide transpordi- ja IKT-taristu rajamise protsessile, sealhulgas 5G turvalisele kasutuselevõtule, 6G-võrkude ja tulevaste traadita võrkude arendamisele, et võimaldada kasutada ära digitaliseeritud transpordi kogu potentsiaal, tagades samal ajal transpordi kõrged ohutusstandardid; rõhutab sellega seoses vajadust nii uue taristu arendamise kui ka olemasoleva taristu ajakohastamise järele; kutsub liikmesriike üles tagama turvalise, vastupidava ja kvaliteetse transporditaristu, mis hõlbustab ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teenuste kasutuselevõttu; juhib tähelepanu sellele, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) asjaomase transpordi- ja digitaristu ajakohastamist tuleb kiirendada; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema üleeuroopalise transpordivõrgu määruse ja raudtee-kaubaveokoridoride määruse läbivaatamisel ettepanekuid mehhanismide kohta selle tagamiseks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab tehisintellekti tohutut potentsiaali transpordisektoris ja selle võimet suurendada automatiseeritust maantee-, raudtee-, vee- ja lennutranspordis; rõhutab tehisintellekti rolli mitmeliigilise transpordi ja ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku edendamisel ning arukate linnade arendamisel, parandades seeläbi kõigi kodanike reisikogemust ning muutes transpordi-, logistika- ja liiklusvood tõhusamaks, ohutumaks ja keskkonnahoidlikumaks, lühendades reisimiseks kuluvat aega, vähendades ummikuid, vähendades kahjulikke heiteid ja vähendades kulusid; rõhutab transpordisektoris tehisintellekti kasutavate süsteemide tohutut potentsiaali seoses liiklusohutusega ja algatuses „Vision Zero“ seatud eesmärkide saavutamisega; rõhutab, et tehisintellekt aitab kaasa tõrgeteta mitmeliigilise transpordi edasiarendamisele, järgides liikuvuse kui teenuse kontseptsiooni; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas hõlbustada liikuvuse kui teenuse tasakaalustatud arengut, eelkõige linnapiirkondades; |
| --- | --- |

72.

| 73. | väljendab heameelt Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) ühisettevõtte saavutuste üle ning nõuab teadusuuringute ja investeeringute intensiivistamist, et maksimeerida tehisintellekti potentsiaal lennundussektoris seoses tarbijatega, parandades lennuettevõtjate turundust, müüki, turustamist, hinnakujundusprotsesse ja maapealset teenindust (turvakontroll jne); märgib, et tehisintellekt võib arendada automatiseeritud navigeerimist pika- ja lähimerevedudel ning siseveeteedel ja parandada mereseiret suureneva laevaliikluse tingimustes; nõuab tehisintellekti kasutuselevõttu ja ulatuslikumat digiteerimist kõigis Euroopa sadamates, et saavutada suurem tõhusus ja konkurentsivõime; rõhutab digitaliseerimise, tehisintellekti ja robootika ülimalt tähtsat rolli turismisektoris, aidates seeläbi kaasa sektori kestlikkusele pikas perspektiivis; märgib, et turismiettevõtete, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks on vaja piisavat rahastamist ja stiimuleid, et võimaldada neil saada digitaliseerimisest kasu ja ajakohastada oma pakkumist tarbijatele; märgib, et see aitab edendada ELi digitaalset juhtpositsiooni säästva turismi valdkonnas teadus- ja arendustegevuse, ühisettevõtete ning avaliku ja erasektori partnerluste abil; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde, et tehisintellekt võib põhjustada kallutatust ja seega diskrimineerimist mitmesugustel eri põhjustel – soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude seisukohtade, rahvusvähemusse kuulumise, varanduse, sünni, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; tuletab sellega seoses meelde, et tagada tuleb kõikide inimeste õiguste täielik kaitse ning et tehisintellekti algatused ei tohi olla ühelgi viisil diskrimineerivad; rõhutab, et selline kallutatus ja diskrimineerimine võib tuleneda juba eelnevalt kallutatud andmekogumitest, mis peegeldavad ühiskonnas praegu esinevat diskrimineerimist; rõhutab, et tehisintellekt peab vältima kallutatust, mis toob kaasa keelatud diskrimineerimise, ega tohi diskrimineerimisprotsesse taastoota; rõhutab vajadust neid riske tehisintellekti tehnoloogiate projekteerimisel arvesse võtta ja toonitab ka tehisintellekti tehnoloogiate pakkujatega tehtava koostöö tähtsust selleks, et kõrvaldada püsivad puudujäägid, mis soodustavad diskrimineerimist; soovitab tehisintellekti projekteerivad ja arendavad meeskonnad kokku panna nii, et neis kajastuks ühiskonna mitmekesisus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toonitab, kui oluline on algoritmide läbipaistvus, et põhiõigused oleks täielikult kaitstud; rõhutab, et arvestades olulisi eetilisi ja õiguslikke tagajärgi, peavad seadusandjad võtma arvesse keerukat vastutuse küsimust, eelkõige isiku- ja varalise kahju puhul, ning et kõigi tehisintellekti rakenduste puhul peaks vastutus lasuma alati kas füüsilisel või juriidilisel isikul; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab vajadust teha tehisintellekt laialdaselt kättesaadavaks kultuuri- ja loomesektoritele ning -tööstusele kogu Euroopas, et säilitada võrdsed võimalused ja aus konkurents kõigile Euroopa sidusrühmadele ja osalejatele; rõhutab tehisintellekti tehnoloogia potentsiaali kultuuri- ja loomesektorites ning -tööstuses alates publiku paremast haldamisest, teavitustegevusest ja kaasamisest kuni infosisu abistatud kureerimiseni, kultuuriarhiivide taasväärtustamiseni ning abistatud faktikontrolli ja andmeajakirjanduseni; rõhutab vajadust pakkuda õppimis- ja koolitusvõimalusi, et võimaldada Euroopa ühiskonnal mõista tehisintellekti kasutamist ning sellega kaasnevaid võimalikke riske ja võimalusi; kordab sellega seoses oma seisukohta, et tehisintellekti ja robootikaga seotud innovatsioon tuleb integreerida hariduskavadesse ja koolitusprogrammidesse; tuletab meelde kutsehariduse ja -õppe erinõudeid seoses tehisintellektiga ning nõuab Euroopa tasandil koostööpõhist lähenemisviisi, mille eesmärk on suurendada tehisintellekti potentsiaali kutsehariduses ja -õppes kogu Euroopas; rõhutab, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (24) ülevõtmine siseriiklikku õigusesse on otsustava tähtsusega kultuurilist mitmekesisust edendava tõelise digitaalse ühtse turu saavutamiseks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab Euroopa riskikapitali puudulikku rahastamist, puudulikku juurdepääsu rahastamisele ja andmete puudulikku kättesaadavust ning tunnistab lisaks tehisintellekti tehnoloogiate kasutuselevõtu väliste ja sisemiste tõkete olemasolu, eelkõige vähem arenenud sektorite ja VKEde jaoks; nõuab liidus terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb ettevõtluse edendamisel investorisõbraliku reguleerimise kaudu, et tagada Euroopa lootustandvate idufirmade juurdepääs rahastamisele kõikides kasvuetappides; kutsub üles pingutama ühiselt selle nimel, et ennetada ja takistada nende suure potentsiaaliga noorte Euroopa ettevõtjate väljarändamist, kes satuvad kohe pärast turule sisenemist rahalistesse raskustesse; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tuletab meelde, et kehtivates liidu õigusaktides ei nähta toodete ja teenuste jaoks üldiselt ette kohustuslikke küberturvalisuse nõudeid; nõuab oluliste nõuete lisamist kavandamisetapis (sisseprojekteeritud turve) ning asjakohaste küberturvalisuse standardite ja toimingute kasutamist nii toodete ja teenuste olelusringi jooksul kui ka terves nende tarneahelas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | juhib tähelepanu sellele, et neljas tööstusrevolutsioon sõltub muu hulgas juurdepääsust sellistele toorainetele nagu liitium ja haruldased muldmetallid, ning et liit peab vähendama sõltuvust nende impordist, piirates absoluutset tarbimist ning pannes aluse omaenda keskkonnateadlikule kaevandamisele ja ringmajandusele; on seisukohal, et digiseadmete ja pooljuhtide suhtes rakendatav rangem ringmajanduspoliitika võib samal ajal aidata kaasa liidu tööstuslikule suveräänsusele ning tooraine kaevandamisega seotud negatiivse mõju vältimisele; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nõuab Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste jaoks selgemat strateegiat, et aidata VKEdel, keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatel ja idufirmadel laialdaselt uusi tehnoloogiaid kasutusele võtta; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustik peaks tagama ulatusliku geograafilise katvuse kogu Euroopas, sealhulgas äärealadel, maapiirkondades ja saartel, ning algatama valdkonnaüleseid dialooge; kutsub komisjoni üles koostama ambitsioonika ja tervikliku strateegia idufirmade loomise ja kasvu toetamiseks, et luua kümne aasta jooksul Euroopa digitaalvaldkonna ükssarvikute uus põlvkond; eelkõige tuleks strateegias käsitleda meetmeid, nagu maksusoodustused idufirmadele ja äsja asutatud VKEdele ning ELi idufirmade viisa kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

80.

| 81. | väljendab heameelt komisjoni uue pilvestrateegia ja Euroopa pilvandmetöötluse algatuse üle; |
| --- | --- |

81.

| 82. | väljendab heameelt positiivse mõju üle, mida tehisintellekt võib avaldada Euroopa tööturgudele, sealhulgas töökohtade loomisele ning turvalisematele ja kaasavamatele töökohtadele, diskrimineerimise vastu võitlemisele töölevõtmisel ja palgamaksmisel ning oskuste tööturu vajadustega vastavusse viimise edendamisel ja töövoogude sujuvamaks muutmisel, tingimusel et digilaine edenemisel maandatakse riske ja ajakohastatakse korrapäraselt õigusraamistikke; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub liikmesriike üles investeerima kvaliteetsetesse, reageerimisvõimelistesse ja kaasavatesse haridus-, kutseõppe- ja elukestva õppe süsteemidesse ning töötajate ümberõppe ja oskuste täiendamise poliitikasse sektorites, mida tehisintellekt võib tõsiselt mõjutada, sealhulgas põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas; rõhutab, et sellega seoses tuleb erilist tähelepanu pöörata ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamisele; |
| --- | --- |

83.

| 84. | võtab teadmiseks Euroopa tööturul valitseva oskuste nappuse; väljendab heameelt komisjoni ajakohastatud Euroopa oskuste tegevuskava ja uue digiõppe tegevuskava (2021–2027) üle, mis aitavad töötajatel täiendada oma digioskusi ja saavutada piisav kvalifikatsioon tulevase töömaailma jaoks ning soodustavad digi- ja rohepööret silmas pidades pädevuste ja teadmiste kohandamist ja omandamist; rõhutab vajadust lisada tehisintellekti eetilised aspektid ja oskuste arendamine eetilistel eesmärkidel lahutamatu osana arendajate ja tehisintellektiga töötavate inimeste haridus- ja koolitusprogrammidesse; tuletab meelde, et tehisintellektiga tegelevad arendajad, programmeerijad, otsustajad ja ettevõtted peavad olema teadlikud oma eetilisest vastutusest; rõhutab, et juurdepääs tehisintellektiga seotud õigetele oskustele ja teadmistele võib kaotada ühiskonnas digitaalse lõhe ning et tehisintellekti lahendused peaksid toetama haavatavate rühmade, nagu puuetega inimeste või kaugetes või maapiirkondades elavate inimeste integreerimist tööturule; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid ning peaks kajastuma kõigis ELi poliitikavaldkondades; kutsub üles tunnustama naiste põhirolli Euroopa digistrateegia eesmärkide saavutamisel kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega; tuletab meelde, et naiste osalemine digimajanduses on väga oluline, et kujundada välja õitsev digitaalühiskond ja edendada ELi digitaalset siseturgu; palub komisjonil tagada naiste osalemist digitaalvaldkonnas käsitleva ministrite deklaratsiooni rakendamise; on seisukohal, et tehisintellekt võib märkimisväärselt aidata soolist diskrimineerimist kaotada ja naiste probleeme lahendada, et edendada soolist võrdõiguslikkust, tingimusel et töötatakse välja asjakohane õigus- ja eetikaraamistik, kõrvaldatakse teadlik ja alateadlik kallutatus ning järgitakse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

85.

| 86. | rõhutab, et põllumajandus on sektor, kus tehisintellektil on tähtis roll toidu tootmise ja tarnimisega seotud küsimuste ja probleemide lahendamisel; rõhutab, et asjade interneti tehnoloogiad ja eelkõige tehisintellekt annavad hea võimaluse põllumajandusliku toidutööstuse ajakohastamiseks, automatiseerimiseks ning tõhusamaks ja kestlikumaks muutmiseks ning maapiirkondade kohalikuks arenguks, taimekasvatustoodangu suurendamiseks ja põllumajanduskultuuride kvaliteedi parandamiseks; on seisukohal, et digitehnoloogiate ja tehisintellekti kasutamine ning suurem teadus- ja arendustegevus põllumajandusliku toidutööstuse sektoris on vajalik kestlikkuse, tõhususe ja täpsuse parandamiseks ning tootlikkuse juhtimiseks; rõhutab asjade interneti ja tehisintellekti potentsiaali täppispõllumajanduses, eelkõige ilmastikuolude, mulla toitainete sisalduse ja niiskusvajaduse tuvastamisel ning taimekahjurite ja -haiguste kindlakstegemisel; rõhutab, et seire automatiseeritud ja digitaalsete vahendite abil võib aidata minimeerida põllumajanduse keskkonna- ja kliimajalajälge; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama selleks otstarbeks põllumajandussektorile eraldatavaid vahendeid ja investeeringuid ning tagama piisavad vahendid ja töötama välja vahendid tehisintellekti kasutamise uurimiseks nendes valdkondades, et hõlbustada olemasolevate ressursside paremat kasutamist asjaomaste põllumajandustootjate poolt, suurendada tõhusust ja tootmist ning toetada innovatsioonikeskuste ja idufirmade loomist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

86.

| 87. | on veendunud, et tehisintellekti rakendamisel liidus ja sellega kaasneval ELi kodanike isikuandmete kasutamisel tuleks austada ELi põhiõiguste hartas tunnustatud väärtusi ja põhiõigusi, nagu inimväärikus, privaatsus, andmekaitse ja turvalisus; rõhutab tõsiasja, et kuna tehisintellekt hõlmab määratluse kohaselt andmetöötlust, tuleb selle puhul järgida ELi andmekaitseõigust, eelkõige isikuandmete kaitse üldmäärust; kordab, kui oluline on varustada sõltumatud avalikud andmekaitseasutused vajalike ressurssidega, et nad suudaksid andmekaitsealaste õigusaktide järgimise üle järelevalvet teostada ja tagada nende õigusaktide tulemusliku täitmise; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab, et investeeringud teadusuuringutesse, uurimis- ja arendustegevusse digi- ja tehisintellekti valdkonnas, riskikapitalile parema juurdepääsu soodustamine, elutähtsate taristute ja elektroonilise side võrkude tugeva küberturvalisuse arendamine ja juurdepääs kallutamata kvaliteetsetele andmetele on liidu digitaalse suveräänsuse tagamise nurgakivid; kutsub komisjoni üles uurima, millistel eri viisidel on liidul oht väljaspool liitu tegutsevatest osalistest sõltuvaks muutuda; märgib, et ebaselged, ülemäärased või killustatud eeskirjad takistavad uuenduslike kõrgtehnoloogiliste ükssarvikute, idufirmade ja VKEde tekkimist või ajendavad neid arendama oma tooteid ja teenuseid väljaspool Euroopat; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab, et turvalise ja kaasava Euroopa gigabitiühiskonna saavutamine on liidu digipöörde edu eeltingimus; rõhutab eelkõige 5G- ja kiudoptikataristu kaudu toimiva ühendatuse rolli töö- ja haridusviiside, ärimudelite ning tervete sektorite – sh tootmine, transport ja tervishoid – muutmisel, eriti koos muude tehnoloogiatega – nt virtualiseerimine, pilvandmetöötlus, servtöötlus, tehisintellekt, võrkude tükeldamine ja automatiseerimine – ning sellel on potentsiaal saavutada suurem tootlikkus ning rohkem innovatsiooni ja kasutajakogemusi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kutsub komisjoni üles ajendama Euroopa ettevõtteid alustama järgmise põlvkonna mobiilsidevõrkude tehnoloogilise suutlikkuse arendamist ja ehitamist; kutsub komisjoni üles analüüsima digitehnoloogiatele ebavõrdse juurdepääsu ja ühendatuse erinevuste mõju liikmesriikides; |
| --- | --- |

90.

| 91. | märgib, et kõrgjõudlusega andmetöötlusesse investeerimine on ülioluline, et kasutada ära tehisintellekti ja muude kujunemisjärgus tehnoloogiate kogu potentsiaal; nõuab ühendatuse investeeringute puudujäägi kaotamist taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu ning riiklikku ja erasektori vahenditest rahastamist, et katta ELi tulevikutehnoloogiatesse investeerimise kärped 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistikus; |
| --- | --- |

91.

| 92. | nõuab kogu ühiskonda hõlmavat lähenemisviisi küberturvalisusele; rõhutab, et uued lähenemisviisid küberturvalisusele peaksid põhinema vastupidavusel ning kohanemisvõimel pingete ja rünnete suhtes; nõuab terviklikku lähenemist küberturvalisusele, mille puhul võetakse arvesse kogu süsteemi alates selle kujundamisest ja kasutatavusest kuni kodanike väljaõppe ja koolitamiseni; rõhutab, et digipööre koos teenuste kiire digitaliseerimise ja ühendatud seadmete laiaulatusliku kasutuselevõtuga muudab meie ühiskonna ja majanduse paratamatult küberrünnetele vastuvõtlikumaks; rõhutab, et edusammud kvantarvutuse valdkonnas rikuvad olemasolevaid krüpteerimistehnikaid; kutsub komisjoni üles toetama teadusuuringuid, mis võimaldaksid Euroopal selle probleemi lahendada, ning rõhutab vajadust tugeva ja turvalise otspunktkrüpteerimise järele; kutsub komisjoni üles uurima plokiahelal põhinevate küberturvalisuse protokollide ja rakenduste kasutamist, et suurendada tehisintellekti taristu vastupidavust, usaldusväärsust ja stabiilsust; rõhutab vajadust kaasata küberturvalisuse komponendid kõikidesse sektoripõhistesse poliitikameetmetesse; rõhutab, et tõhus kaitse nõuab, et ELi ja liikmesriikide institutsioonid teeksid ENISA toetusel koostööd, et tagada elutähtsate taristute ja elektroonilise side võrkude turvalisus, terviklus, vastupidavus ja kestlikkus; kiidab heaks komisjoni ettepaneku küberturvalisuse direktiivi läbivaatamiseks ning kavatsuse laiendada selle kohaldamisala ja vähendada rakendamise erinevusi liikmesriikides; nõuab ettevaatlikku lähenemist võimaliku sõltuvuse tekkimisele kõrge riskitasemega tarnijatest, eriti 5G-võrkude kasutuselevõtmisel; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64962

(2)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2228

(3)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1

(4)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4

(5)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37

(6)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22

(7)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(8)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(9)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(10)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 55.

(11)  ELT L 60 I, 2.3.2018, lk 1.

(12)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 1.

(13)  ELT L 328, 18.12.2019, lk 7.

(14)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

(15)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 92.

(16)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 57.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0032.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0272.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0277.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0275.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0276.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0007.

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102 (mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust) (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1) põhjendus 34.

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69).

---

Reede, 21. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/218 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/218

---

P9_TA(2021)0262

Isikuandmete piisav kaitse Ühendkuningriigis

Euroopa Parlamendi 21. mai 2021. aasta resolutsioon isikuandmete piisava kaitse kohta Ühendkuningriigis (2021/2594(RSP))

(2022/C 15/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artikleid 7, 8, 16, 47 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artikleid 7, 8, 16, 47 ja 52,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsust kohtuasjas C-311/18, andmekaitsevolinik vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II kohtuotsus) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsust kohtuasjas C-311/18, andmekaitsevolinik vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II kohtuotsus) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik (Schrems I kohtuotsus) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik (Schrems I kohtuotsus) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2020. aasta otsust kohtuasjas C-623/17, Privacy International vs. välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade minister (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2020. aasta otsust kohtuasjas C-623/17, Privacy International vs. välis- ja Rahvaste Ühenduse asjade minister (3),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (4),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (6),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsuse kohta – Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) – kohtuasi C-311/18 (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsuse kohta – Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems (Schrems II) – kohtuasi C-311/18 (7);

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (8),

| — | võttes arvesse 31. detsembri 2020. aasta kaubandus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. detsembri 2020. aasta kaubandus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahel (9),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkimiste tulemuste kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2021. aasta resolutsiooni ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkimiste tulemuste kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist (12) (isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlev direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist (12) (isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlev direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse eraelu austamist ja isikuandmete kaitset elektroonilise side puhul (COM(2017)0010) ning Euroopa Parlamendi 20. oktoobril 2017 vastu võetud seisukohta selle kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse eraelu austamist ja isikuandmete kaitset elektroonilise side puhul (COM(2017)0010) ning Euroopa Parlamendi 20. oktoobril 2017 vastu võetud seisukohta selle kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitusi, sealhulgas 9. märtsi 2021. aasta avaldust e-privaatsuse määruse kohta ja 10. novembri 2020. aasta soovitusi 01/2020 meetmete kohta, mis täiendavad isikuandmete kaitse ELi taseme järgimise tagamiseks kasutatavaid andmeedastusvahendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu soovitusi, sealhulgas 9. märtsi 2021. aasta avaldust e-privaatsuse määruse kohta ja 10. novembri 2020. aasta soovitusi 01/2020 meetmete kohta, mis täiendavad isikuandmete kaitse ELi taseme järgimise tagamiseks kasutatavaid andmeedastusvahendeid,

| — | võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 6. veebruaril 2018 vastu võetud ja Euroopa Andmekaitsenõukogu kinnitatud kaitse piisavuse viitedokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 6. veebruaril 2018 vastu võetud ja Euroopa Andmekaitsenõukogu kinnitatud kaitse piisavuse viitedokumenti,

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu 2. veebruari 2021. aasta soovitusi 01/2021 kaitse piisavuse viitedokumendi kohta isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitleva direktiivi alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu 2. veebruari 2021. aasta soovitusi 01/2021 kaitse piisavuse viitedokumendi kohta isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitleva direktiivi alusel,

| — | võttes arvesse kaitse piisavuse otsuste eelnõusid, mille komisjon avaldas 19. veebruaril 2021 ning millest üks koostati vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele (15) ja teine vastavalt isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlevale direktiivile (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaitse piisavuse otsuste eelnõusid, mille komisjon avaldas 19. veebruaril 2021 ning millest üks koostati vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele (15) ja teine vastavalt isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlevale direktiivile (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu 13. aprilli 2021. aasta arvamusi 14/2021 ja 15/2021 direktiivi (EL) 2016/680 kohase Euroopa Komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu 13. aprilli 2021. aasta arvamusi 14/2021 ja 15/2021 direktiivi (EL) 2016/680 kohase Euroopa Komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb isikuandmete piisavat kaitset Ühendkuningriigis,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Nõukogu konventsiooni üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel ja selle konventsiooni muutmise protokolli („konventsioon 108+“), mille osaline Ühendkuningriik on, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Nõukogu konventsiooni üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel ja selle konventsiooni muutmise protokolli („konventsioon 108+“), mille osaline Ühendkuningriik on,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et isikuandmete piiriülese edastamise suutlikkus võib kujuneda innovatsiooni, tootlikkuse ja majanduse konkurentsivõime oluliseks tõukejõuks ning on äärmiselt oluline ka tulemuslikuks koostööks võitluses piirülese organiseeritud ja raske kuritegevuse ning terrorismi vastu, mis sõltub üha enam isikuandmete vahetamisest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et isikuandmete piiriülese edastamise suutlikkus võib kujuneda innovatsiooni, tootlikkuse ja majanduse konkurentsivõime oluliseks tõukejõuks ning on äärmiselt oluline ka tulemuslikuks koostööks võitluses piirülese organiseeritud ja raske kuritegevuse ning terrorismi vastu, mis sõltub üha enam isikuandmete vahetamisest;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu otsuses Schrems I kohtuasjas juhiti tähelepanu sellele, et luureasutuste valimatu juurdepääs elektroonilise side sisule rikub harta artiklis 7 sätestatud õigust teabevahetuse konfidentsiaalsusele ning et Ameerika Ühendriigid ei paku kolmandatele isikutele piisavaid õiguskaitsevahendeid massilise jälgimise vastu, mis on vastuolus harta artikliga 47; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu otsuses Schrems I kohtuasjas juhiti tähelepanu sellele, et luureasutuste valimatu juurdepääs elektroonilise side sisule rikub harta artiklis 7 sätestatud õigust teabevahetuse konfidentsiaalsusele ning et Ameerika Ühendriigid ei paku kolmandatele isikutele piisavaid õiguskaitsevahendeid massilise jälgimise vastu, mis on vastuolus harta artikliga 47;

| C. | arvestades, et Ühendkuningriik on traditsiooniliselt olnud paljude ELi liikmesriikide oluline kaubanduspartner ja ka lähedane liitlane julgeoleku valdkonnas; arvestades, et EL ja Ühendkuningriik peaksid selle tiheda koostöö säilitama hoolimata Ühendkuningriigi EList väljaastumisest, kuna see on kasulik mõlemale poolele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Ühendkuningriik on traditsiooniliselt olnud paljude ELi liikmesriikide oluline kaubanduspartner ja ka lähedane liitlane julgeoleku valdkonnas; arvestades, et EL ja Ühendkuningriik peaksid selle tiheda koostöö säilitama hoolimata Ühendkuningriigi EList väljaastumisest, kuna see on kasulik mõlemale poolele;

| D. | arvestades, et Euroopa ettevõtetel on vaja õigusselgust ja -kindlust, kuna võimalus edastada isikuandmeid piiriüleselt on muutunud üha olulisemaks igat liiki ettevõtjatele, kes tarnivad kaupu ja osutavad teenuseid rahvusvahelises ulatuses; arvestades, et kaitse piisavuse otsus Ühendkuningriigi kohta isikuandmete kaitse üldmääruse alusel on äärmiselt oluline, kuna paljud Euroopa ettevõtted kauplevad Ühendkuningriigiga, eelkõige arvestades asjaolu, et Brexit toimus alles väga hiljuti ja andmete liikumine liidu sees ei ole olnud piiratud; arvestades, et suutmatus vastu võtta ranget piisavusraamistikku tekitab tõrgete riski isikuandmete piiriüleses edastamises ELi ja Ühendkuningriigi vahel ning tekitab ka suuri vastavuskulusid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa ettevõtetel on vaja õigusselgust ja -kindlust, kuna võimalus edastada isikuandmeid piiriüleselt on muutunud üha olulisemaks igat liiki ettevõtjatele, kes tarnivad kaupu ja osutavad teenuseid rahvusvahelises ulatuses; arvestades, et kaitse piisavuse otsus Ühendkuningriigi kohta isikuandmete kaitse üldmääruse alusel on äärmiselt oluline, kuna paljud Euroopa ettevõtted kauplevad Ühendkuningriigiga, eelkõige arvestades asjaolu, et Brexit toimus alles väga hiljuti ja andmete liikumine liidu sees ei ole olnud piiratud; arvestades, et suutmatus vastu võtta ranget piisavusraamistikku tekitab tõrgete riski isikuandmete piiriüleses edastamises ELi ja Ühendkuningriigi vahel ning tekitab ka suuri vastavuskulusid;

| E. | arvestades, et kaubandus- ja koostööleping sisaldab mitmeid kaitsemeetmeid ja tingimusi õiguskaitsega seotud asjakohaste isikuandmete vahetamiseks; arvestades, et läbirääkimisi isikuandmete liikumise üle peeti paralleelselt kaubandus- ja koostöölepingu läbirääkimistega, kuid neid ei lõpetatud üleminekuperioodi lõpuks, 31. detsembriks 2020; arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingusse lisati ajutise lahendusena nn üleminekuklausel, mille tingimuseks oli Ühendkuningriigi poolne kohustus mitte muuta oma kehtivat andmekaitsekorda, et tagada isikuandmete liikumise jätkumine Ühendkuningriigi ja ELi vahel kuni kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmiseni; arvestades, et algset neljakuulist perioodi on pikendatud ja see lõpeb 2021. aasta juuni lõpus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaubandus- ja koostööleping sisaldab mitmeid kaitsemeetmeid ja tingimusi õiguskaitsega seotud asjakohaste isikuandmete vahetamiseks; arvestades, et läbirääkimisi isikuandmete liikumise üle peeti paralleelselt kaubandus- ja koostöölepingu läbirääkimistega, kuid neid ei lõpetatud üleminekuperioodi lõpuks, 31. detsembriks 2020; arvestades, et kaubandus- ja koostöölepingusse lisati ajutise lahendusena nn üleminekuklausel, mille tingimuseks oli Ühendkuningriigi poolne kohustus mitte muuta oma kehtivat andmekaitsekorda, et tagada isikuandmete liikumise jätkumine Ühendkuningriigi ja ELi vahel kuni kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmiseni; arvestades, et algset neljakuulist perioodi on pikendatud ja see lõpeb 2021. aasta juuni lõpus;

| F. | arvestades, et komisjoni poolt enne oma rakendusotsuse eelnõu esitamist läbi viidud hindamine oli poolik ega vastanud Euroopa Liidu Kohtu seatud piisavuse hindamise nõuetele, mille tõi välja ka Euroopa Andmekaitsenõukogu oma kaitse piisavust käsitlevates arvamustes, milles soovitati komisjonil põhjalikumalt hinnata Ühendkuningriigi õiguse ja praktika teatavaid aspekte, mis on seotud massilise andmekogumisega, rahvusvahelise avalikustamisega ja rahvusvaheliste lepingutega luureteabe jagamise valdkonnas, õiguskaitse eesmärgil kogutud teabe edasise kasutamisega ja kohtuvolinike sõltumatusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni poolt enne oma rakendusotsuse eelnõu esitamist läbi viidud hindamine oli poolik ega vastanud Euroopa Liidu Kohtu seatud piisavuse hindamise nõuetele, mille tõi välja ka Euroopa Andmekaitsenõukogu oma kaitse piisavust käsitlevates arvamustes, milles soovitati komisjonil põhjalikumalt hinnata Ühendkuningriigi õiguse ja praktika teatavaid aspekte, mis on seotud massilise andmekogumisega, rahvusvahelise avalikustamisega ja rahvusvaheliste lepingutega luureteabe jagamise valdkonnas, õiguskaitse eesmärgil kogutud teabe edasise kasutamisega ja kohtuvolinike sõltumatusega;

| G. | arvestades, et komisjon ei ole Ühendkuningriigi õiguse ja/või praktika teatavaid aspekte arvesse võtnud, mille tagajärjeks on rakendusotsuste eelnõud, mis ei ole kooskõlas ELi õigusega; arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 45 sätestatakse, et kaitse taseme piisavuse hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse asjaolusid, nagu „... asjaomased õigusaktid, nii üldised kui ka valdkondlikud, sealhulgas õigusaktid, mis käsitlevad avalikku julgeolekut, kaitset, riiklikku julgeolekut, karistusõigust ja riigiasutuste juurdepääsu isikuandmetele, ning selliste õigusaktide, andmekaitsenormide, ametieeskirjade ja turvameetmete (sealhulgas isikuandmete edasisaatmist teisele kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile käsitlevad eeskirjad, mida kõnealune kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon täidab) rakendamine, kohtupraktikast tulenevad nõuded ...“, ning „... asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni rahvusvahelised kohustused või muud kohustused, mis tulenevad õiguslikult siduvatest konventsioonidest või õigusaktidest või selle kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni osalemisest mitmepoolsetes või piirkondlikes süsteemides, eelkõige seoses isikuandmete kaitsega“, mis hõlmab rahvusvahelisi lepinguid muudes valdkondades, millega kaasneb juurdepääs andmetele või teabe jagamine ning mis seetõttu nõuab selliste rahvusvaheliste lepingute hindamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon ei ole Ühendkuningriigi õiguse ja/või praktika teatavaid aspekte arvesse võtnud, mille tagajärjeks on rakendusotsuste eelnõud, mis ei ole kooskõlas ELi õigusega; arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 45 sätestatakse, et kaitse taseme piisavuse hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse asjaolusid, nagu „... asjaomased õigusaktid, nii üldised kui ka valdkondlikud, sealhulgas õigusaktid, mis käsitlevad avalikku julgeolekut, kaitset, riiklikku julgeolekut, karistusõigust ja riigiasutuste juurdepääsu isikuandmetele, ning selliste õigusaktide, andmekaitsenormide, ametieeskirjade ja turvameetmete (sealhulgas isikuandmete edasisaatmist teisele kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile käsitlevad eeskirjad, mida kõnealune kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon täidab) rakendamine, kohtupraktikast tulenevad nõuded ...“, ning „... asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni rahvusvahelised kohustused või muud kohustused, mis tulenevad õiguslikult siduvatest konventsioonidest või õigusaktidest või selle kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni osalemisest mitmepoolsetes või piirkondlikes süsteemides, eelkõige seoses isikuandmete kaitsega“, mis hõlmab rahvusvahelisi lepinguid muudes valdkondades, millega kaasneb juurdepääs andmetele või teabe jagamine ning mis seetõttu nõuab selliste rahvusvaheliste lepingute hindamist;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus väljendas oma otsuses Schrems I kohtuasjas selgelt, et „... komisjon [on] kolmanda riigi pakutava kaitsetaseme analüüsimisel kohustatud hindama selle riigi siseriiklikust õigusest või endale võetud rahvusvahelistest kohustustest tulenevate kohaldatavate õigusnormide sisu ning nende õigusnormide järgimise tagamise praktikat, kusjuures institutsioon peab direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõike 2 kohaselt arvesse võtma kõiki isikuandmete kolmandasse riiki edastamisega seotud asjaolusid“ (punkt 75); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus väljendas oma otsuses Schrems I kohtuasjas selgelt, et „... komisjon [on] kolmanda riigi pakutava kaitsetaseme analüüsimisel kohustatud hindama selle riigi siseriiklikust õigusest või endale võetud rahvusvahelistest kohustustest tulenevate kohaldatavate õigusnormide sisu ning nende õigusnormide järgimise tagamise praktikat, kusjuures institutsioon peab direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõike 2 kohaselt arvesse võtma kõiki isikuandmete kolmandasse riiki edastamisega seotud asjaolusid“ (punkt 75);

| I. | arvestades, et luureteenistuste tegevus ja kolmandate riikidega andmete jagamine ei kuulu liikmesriikide puhul aluslepingute kohaselt ELi õiguse kohaldamisalasse, kuid need on kolmandate riikide poolt pakutava isikuandmete kaitse piisavuse hindamise kohaldamisalas, nagu on kinnitanud Euroopa Liidu Kohus Schrems I ja Schrems II otsustes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et luureteenistuste tegevus ja kolmandate riikidega andmete jagamine ei kuulu liikmesriikide puhul aluslepingute kohaselt ELi õiguse kohaldamisalasse, kuid need on kolmandate riikide poolt pakutava isikuandmete kaitse piisavuse hindamise kohaldamisalas, nagu on kinnitanud Euroopa Liidu Kohus Schrems I ja Schrems II otsustes;

| J. | arvestades, et andmekaitsestandardid ei sõltu ainult kehtivatest õigusaktidest, vaid ka nende kohaldamisest tegelikkuses, ja arvestades, et komisjon on oma otsuse ettevalmistamisel hinnanud ainult õigusakte, kuid mitte nende tegelikku kohaldamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et andmekaitsestandardid ei sõltu ainult kehtivatest õigusaktidest, vaid ka nende kohaldamisest tegelikkuses, ja arvestades, et komisjon on oma otsuse ettevalmistamisel hinnanud ainult õigusakte, kuid mitte nende tegelikku kohaldamist;

| K. | arvestades, et komisjon tunnistab praegu kaheteistkümne kolmanda riigi kaitset piisavaks vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele ja lõpetas hiljuti sellekohased kõnelused Lõuna-Koreaga; arvestades, et Ühendkuningriik on esimene riik, mille suhtes komisjon on teinud ettepaneku kaitse piisavuse otsuse andmiseks vastavalt isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlevale direktiivile; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon tunnistab praegu kaheteistkümne kolmanda riigi kaitset piisavaks vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele ja lõpetas hiljuti sellekohased kõnelused Lõuna-Koreaga; arvestades, et Ühendkuningriik on esimene riik, mille suhtes komisjon on teinud ettepaneku kaitse piisavuse otsuse andmiseks vastavalt isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlevale direktiivile;

| L. | arvestades, et Ühendkuningriigi juhtum erineb kõigist eelnevatest kaitse piisavuse hindamistest, kuna tegemist on ELi endise liikmesriigiga, kes on isikuandmete kaitse üldmääruse sätted võtnud oma seadustesse ja on lisaks ette näinud, et kõiki EList lähtuvaid riigisiseseid õigusakte, sealhulgas õigusakte, millega on üle võetud isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlev direktiiv, kohaldatakse jätkuvalt pärast üleminekuperioodi lõppu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Ühendkuningriigi juhtum erineb kõigist eelnevatest kaitse piisavuse hindamistest, kuna tegemist on ELi endise liikmesriigiga, kes on isikuandmete kaitse üldmääruse sätted võtnud oma seadustesse ja on lisaks ette näinud, et kõiki EList lähtuvaid riigisiseseid õigusakte, sealhulgas õigusakte, millega on üle võetud isikuandmete kaitset õiguskaitses käsitlev direktiiv, kohaldatakse jätkuvalt pärast üleminekuperioodi lõppu;

I.   ISIKUANDMETE KAITSE ÜLDMÄÄRUS

Üldised tähelepanekud

| 1. | märgib, et Ühendkuningriik on alla kirjutanud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile ja Euroopa Nõukogu konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel; ootab, et Ühendkuningriik tagaks sama minimaalse andmekaitseraamistiku, vaatamata sellele, et ta on Euroopa Liidust lahkunud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt Ühendkuningriigi võetud kohustuse üle austada demokraatiat ja õigusriigi väärtusi ning jõustada oma riigis põhiõigused, nagu need on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, sealhulgas kõrgetasemeline andmekaitse; tuletab meelde, et see on vajalik eeltingimus ELi koostööks Ühendkuningriigiga; tuletab meelde, et kuigi Euroopa inimõiguste konventsiooni artikkel 8, mis käsitleb õigust eraelu puutumatusele, on 1998. aasta inimõiguste seadusega Ühendkuningriigi õiguse osa, samuti on see osa tavaõigusest tänu privaatsusteabe väärkasutamise uueks kuriteoliigiks tunnistamisele, hääletas valitsus jõupingutuste vastu lisada põhiõiguste hulka õigus andmekaitsele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et EL on valinud andmehalduses inimõiguste-keskse lähenemise, arendades välja ranged andmekaitsereeglid isikuandmete kaitse üldmääruses, ja väljendab seepärast suurt muret Ühendkuningriigi peaministri avalduste pärast, milles ta teatas, et Ühendkuningriik kavatseb ELi andmekaitsereeglitest eemalduda ja kehtestada selles valdkonnas oma „suveräänse“ kontrolli; on seisukohal, et Ühendkuningriigi 2020. aasta riiklik andmestrateegia kujutab endast üleminekut isikuandmete kaitselt andmete laiemale kasutamisele ja jagamisele, mis on vastuolus isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud õigluse, võimalikult väheste andmete kogumise ja eesmärgi piirangu põhimõtetega; märgib, et Euroopa Andmekaitsenõukogu rõhutas oma piisavust käsitlevates arvamustes, et see võib viia võimalike riskideni EList edastatavate isikuandmete kaitses; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osutab tõsiasjale, et kehtivate kaitse piisavuse otsustega edendatakse oluliselt isikute põhiõiguste kaitset ja ettevõtjate õiguskindlust; rõhutab siiski, et puudulikel hindamistel põhinevatel piisavusotsustel, mida komisjon nõuetekohaselt täitmisele ei pööra, võib kohtuliku vaidlustamise korral olla vastupidine mõju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, komisjoni poolt enne oma rakendusotsuse eelnõu esitamist läbi viidud hindamine oli poolik ega vastanud Euroopa Kohtu seatud piisavuse hindamise nõuetele, mille tõi välja ka Euroopa Andmekaitsenõukogu oma kaitse piisavust käsitlevates arvamustes, milles soovitati komisjonil põhjalikumalt hinnata Ühendkuningriigi õiguse ja praktika teatavaid aspekte, mis on seotud massilise andmekogumisega, rahvusvahelise avalikustamisega ja rahvusvaheliste lepingutega luureteabe jagamise valdkonnas, õiguskaitse eesmärgil kogutud teabe edasise kasutamisega ja kohtuvolinike sõltumatusega; |
| --- | --- |

5.

Isikuandmete kaitse üldmääruse täitmine

| 6. | väljendab muret selle pärast, et kui Ühendkuningriik oli veel ELi liige, täitis ta isikuandmete kaitse üldmäärust puudulikult ja sageli ei täitnud seda üldse; juhib tähelepanu eelkõige sellele, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo ei ole seda määrust minevikus nõuetekohaselt täitnud; osutab näitele, kus teabevolinik lõpetas reklaamitehnoloogiat käsitlenud kaebuse menetlemise pärast seda, kui oli korraldanud poolte kohtumise, koostanud aruande („Update Report on Adtech“) ja märkinud, et „reklaamitehnoloogia sektori arusaam andmekaitsenõuetest näib olevat ebaküps“, ent ei kasutanud ühtegi oma täitevvolitustest (17); tunneb muret tõsiasja pärast, et täitevvolituste kasutamata jätmine on struktuurne probleem, mis tuleneb teabevoliniku büroo regulatiivse tegevuse poliitikast (Regulatory Action Policy), milles on selgelt sätestatud, et „enamikel juhtudel kasutame oma volitusi kõige tõsisemate juhtude korral, mille puhul rikutakse kõige rängemalt teabeõigustega seotud kohustusi. Nende hulka kuuluvad tavaliselt tahtlikud, sihilikud või hooletusest tulenevad teod või korduvad teabeõiguste kohustuste rikkumised, mis tekitavad kahju üksikisikutele.“; rõhutab, et tegelikkuses ei ole sel põhjusel Ühendkuningriigis reageeritud suurele osale andmekaitseõiguse rikkumistele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks Ühendkuningriigi riikliku andmestrateegia, mida ajakohastati 9. detsembril 2020. aastal, ning see lubab oletada üleminekut isikuandmete kaitselt andmete laialdasemale kasutamisele ja jagamisele; juhib tähelepanu sellele, et strateegias osutatud seisukoht, nagu oleks andmete esitamisest hoidumisel ebasoodne mõju ühiskonnale, ei ole kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruses ja esmases õiguses sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise ja eesmärgi piiritlemise põhimõttega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks, et põhiseaduskomisjon soovitas 2004. aastal (18) ja Ühendkuningriigi parlamendi avaliku halduse komisjon soovitas 2014. aastal (19) tagada teabevoliniku sõltumatus ja teha temast parlamendi ametikandja, kes annab aru parlamendile, selle asemel, et voliniku nimetaks ametisse endiselt digimeedia- ja spordiminister; avaldab kahetsust, et soovitusele ei järgnenud tegusid; |
| --- | --- |

8.

Andmete töötlemine sisserändekontrolli eesmärgil

| 9. | märgib, et Ühendkuningriigi andmekaitseseadus sisaldab erandit andmekaitse õiguste ja aluspõhimõtete teatavatest aspektidest, nagu õigus andmetega tutvuda ja andmesubjekti õigus teada, kellega tema andmeid on jagatud, kui selline kaitse „ohustaks tõhusat sisserändekontrolli“; rõhutab, et erandi kasutamise järelevalvet ja vastavuskontrolli tuleb läbi viia vastavalt piisavuse viitedokumendis nõutavatele standarditele, mis nõuavad nii praktika kui ka põhimõtete arvesse võtmist, tuues välja, et on vaja arvesse võtta mitte ainult kolmandasse riiki edastatavatele isikuandmetele kohaldatavate reeglite sisu, vaid ka selliste reeglite tõhususe tagamiseks kasutatavat süsteemi; tunnistab, et seda erandit, mida saavad kasutada kõik Ühendkuningriigi vastutavad töötlejad, on toetanud teabevolinik ja kohus ning seda saab rakendada ainult juhtumipõhiselt ja kohaldada vajalikul ja proportsionaalsel viisil; meenutab hiljuti avaldatud teavet, mille kohaselt esitati 146,75 miljoni andmesubjektiga seoses 17 780 juurdepääsutaotlust seoses siseministeeriumi töödeldud andmetega ajavahemikus 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 ning 2020. aastal kasutati sisserännet puudutavat erandit enam kui 70 % siseministeeriumile esitatud andmesubjekte puudutavate taotluste puhul (20); rõhutab, et isegi sellistel juhtudel, kui siseministeerium erandit kasutas, ei keelatud juurdepääsu teabele täielikult, vaid seda piirati – võimaldati kasutada töödeldud dokumente; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et seda erandit kohaldatakse nüüd ELi kodanike suhtes, kes elavad Ühendkuningriigis või kavatsevad sinna elama asuda; tunneb suurt muret selle pärast, et erandiga kaotatakse peamised vastutuse ja õiguskaitsevahendite kasutamise võimalused, ning rõhutab, et see ei tasa piisavat kaitsetaset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma suurt muret erandi pärast, mis puudutab andmesubjektide õigusi Ühendkuningriigi sisserändepoliitikas; kinnitab oma seisukohta, et Ühendkuningriigi andmekaitseseaduses sätestatud erandit, mida kohaldatakse isikuandmete töötlemisel sisserändega seotud eesmärkidel, tuleb muuta enne, kui on võimalik teha kehtiv piisavusotsus, mida on korduvalt väljendatud, sealhulgas 12. veebruari 2020. aasta resolutsioonis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle peetavate läbirääkimiste kavandatud mandaadi kohta (21) ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 5. veebruari 2021. aasta arvamuses (22); kutsub komisjoni üles taotlema sisserännet puudutava erandi kaotamist või tagama, et seda muudetaks nii, et erand ja selle kasutamine pakuksid piisavaid kaitsemeetmeid andmesubjektidele ega rikuks kolmandalt riigilt oodatavaid standardeid; |
| --- | --- |

11.

Massiline jälgimine

| 12. | tuletab meelde rikkumisest teataja Edward Snowdeni paljastusi USAs ja Ühendkuningriigis toimuva massilise jälgimise kohta; tuletab meelde, et Ühendkuningriigi valitsusside peakorteri (Government Communications Headquarters, GCHQ) hallatav programm Tempora jälgib teabevahetust reaalajas kiudoptiliste interneti magistraalkaablite kaudu ning salvestab andmed, et neid hiljem töödelda ja neis otsinguid teha; tuletab meelde, et suhtlussisu ja metaandmeid jälgitakse massiliselt, sõltumata sellest, kas on erilisi kahtlusi või valitud sihtandmeid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et kohtuasjades Schrems I ja Schrems II tehtud otsustes oli Euroopa Liidu Kohus seisukohal, et massiline juurdepääs erasuhtluse sisule riivab eraelu puutumatuse õiguse olemust ning selliste juhtumite korral ei ole vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrollimine isegi enam vajalik; rõhutab, et neid põhimõtteid kohaldatakse andmete edastamisele kolmandatele riikidele peale USA, sealhulgas Ühendkuningriigile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni, milles leiti, et Ühendkuningriigi luureagentuuri GCHQ valimatud massilise jälgimise programmid, mida ei rakendata kahtluste alusel, on vastuolus demokraatlikus ühiskonnas kehtivate vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega ega ole ELi andmekaitseõiguse kohaselt piisava kaitsetasemega; tunnistab, et Ühendkuningriik on sealtpeale oluliselt reforminud oma järelevalveseadusi ja võtnud kasutusele kaitsemeetmed, mis ületavad Euroopa Liidu Kohtu Schrems II kohtuasjas tehtud otsuses (23) kindlaks määratud tingimusi ning mis ületavad enamiku ELi liikmesriikide seadustes sätestatud kaitsemeetmeid; tunnustab eelkõige tõhusa õiguskaitse täieliku kättesaadavuse tagamist; tuletab meelde, et eraelu puutumatuse õigusega tegelev ÜRO eriraportöör on tunnustanud tugevaid kaitsemeetmeid, mis võeti kasutusele 2016. aasta uurimisvolituste seadusega vajalikkuse, proportsionaalsuse ja õigusasutuse antud sõltumatu volituse suhtes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et 2018. aasta septembris kinnitas Euroopa Inimõiguste Kohus, et Ühendkuningriigi massilise andmete pealtkuulamise ja säilitamise programmid, sealhulgas Tempora, on „ebaseaduslikud ja vastuolus demokraatliku ühiskonna jaoks vajalike tingimustega“ (24); |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab vastuvõetamatuks, et kaitse piisavuse otsuste eelnõudes ei võeta arvesse Ühendkuningriigi massiandmetega seotud volituste piirangute puudumist ega Ühendkuningriigi ja USA jälgimistegevuse tegelikku kasutamist, mille paljastas Edward Snowden, sealhulgas järgmised asjaolud:






  a) | puudub tõhus oluline teabevoliniku või kohtute poolne järelevalve riikliku julgeoleku erandi kasutamise üle Ühendkuningriigi andmekaitseõiguses; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

puudub tõhus oluline teabevoliniku või kohtute poolne järelevalve riikliku julgeoleku erandi kasutamise üle Ühendkuningriigi andmekaitseõiguses;

| b) | Ühendkuningriigi nn massiandmetega seotud volituste kasutamise piiranguid ei ole sätestatud seadustes endis, nagu nõuab Euroopa Liidu Kohus (vaid pigem on need jäetud täitevorganite kaalutlusõiguse kohaldamisalasse, mis on allutatud „mõõdukale“ kohtulikule kontrollile); |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi nn massiandmetega seotud volituste kasutamise piiranguid ei ole sätestatud seadustes endis, nagu nõuab Euroopa Liidu Kohus (vaid pigem on need jäetud täitevorganite kaalutlusõiguse kohaldamisalasse, mis on allutatud „mõõdukale“ kohtulikule kontrollile);

| c) | teiseste andmete (metaandmete) kirjeldus otsuste eelnõudes on tõsiselt eksitav ega ole tähelepanu juhitud tõsiasjale, et sellised andmed võivad olla äärmiselt paljastavad ja kujutada eraellu sekkumist ning nendega tehakse keerukaid automatiseeritud analüüse (nagu leidis Euroopa Liidu Kohus Digital Rights Ireland kohtuasjas (25)), samas kui Ühendkuningriigi õiguse kohaselt ei kaitsta metaandmeid sisuliselt Ühendkuningriigi luureagentuuride volitamata juurdepääsu, masskogumise ja tehisintellektil põhineva analüüsimise eest; |
| --- | --- |

c)

teiseste andmete (metaandmete) kirjeldus otsuste eelnõudes on tõsiselt eksitav ega ole tähelepanu juhitud tõsiasjale, et sellised andmed võivad olla äärmiselt paljastavad ja kujutada eraellu sekkumist ning nendega tehakse keerukaid automatiseeritud analüüse (nagu leidis Euroopa Liidu Kohus Digital Rights Ireland kohtuasjas (25)), samas kui Ühendkuningriigi õiguse kohaselt ei kaitsta metaandmeid sisuliselt Ühendkuningriigi luureagentuuride volitamata juurdepääsu, masskogumise ja tehisintellektil põhineva analüüsimise eest;

| d) | 5EYES agentuurid, eriti GCHQ ja Riiklik Julgeolekuamet (NSA), jagavad tegelikult kõiki luureandmeid; |
| --- | --- |

d)

5EYES agentuurid, eriti GCHQ ja Riiklik Julgeolekuamet (NSA), jagavad tegelikult kõiki luureandmeid;

juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et USA puhul kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes GCHQ ja NSA vahelisi mõningaid mitteametlikke kaitsemeetmeid; väljendab suurt muret selle pärast, et need kaitsemeetmed ei kaitseks ELi kodanikke ega elanikke, kelle andmeid võidakse edasi saata ja NSAga jagada;

| 17. | kutsub liikmesriike üles sõlmima spionaaživastaseid lepinguid Ühendkuningriigiga ja kutsub komisjoni kasutama oma teabevahetust Ühendkuningriigi kolleegidega selleks, et edastada sõnum, et kui Ühendkuningriigi jälgimisseadusi ja -praktikat ei muudeta, on ainus võimalik võimalus piisavusotsuse tegemiseks nn spionaaživastaste lepingute sõlmimine liikmesriikidega; |
| --- | --- |

17.

Andmete edasisaatmine

| 18. | rõhutab kindlalt, et Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seaduses on sätestatud, et üleminekuperioodi lõppemisele eelnenud Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika jääb endiselt kohaldatavaks ELi õiguseks ja seega Ühendkuningriigile õiguslikult siduvaks; juhib tähelepanu sellele, et muude kolmandate riikide andmekaitse piisavuse hindamisel on Ühendkuningriik seotud Euroopa Liidu Kohtu otsustes Schrems I ja Schrems II kindlaks määratud põhimõtete ja tingimustega; väljendab muret selle pärast, et Ühendkuningriigi kohtud ei kohalda enam hartat; osutab sellele, et Ühendkuningriik ei ole enam harta tõlgendamise kõrgeima instantsi, Euroopa Liidu Kohtu kohtualluvuses; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et Ühendkuningriigi 2017. aasta digitaalmajanduse seaduse kohased reeglid isikuandmete jagamise ja teadusandmete edasisaatmise kohta ilmselgelt ei ole sisuliselt samaväärsed isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud reeglitega, nagu Euroopa Liidu Kohus neid on tõlgendanud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on mures selle pärast, et Ühendkuningriik on võtnud endale õiguse kinnitada, et teised kolmandad riigid või territooriumid pakuvad piisavat andmekaitset, olenemata sellest, kas ELi arvates pakub kõnealune kolmas riik või territoorium sellist kaitset; tuletab meelde, et Ühendkuningriik on juba kinnitanud, et Gibraltar pakub sellist kaitset, kuigi EL ei ole seda teinud; tunneb suurt muret selle pärast, et Ühendkuningriigi antud andmekaitse piisavuse staatus tooks seetõttu kaasa ELi reeglitest möödaminemise andmete edastamisel riikidele või territooriumidele, kus kehtivat kaitset ei peeta ELi õiguse kohaselt piisavaks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab teadmiseks, et 1. veebruaril 2021 esitas Ühendkuningriik taotluse ühineda laiaulatusliku ja progressiivse Vaikse ookeani ülese partnerluse lepinguga (CPTTP), eelkõige selleks, et „oleks võimalik kasutada nüüdisaegseid digitaalkaubanduse reegleid, mis võimaldavad andmete vaba liikumist liikmete vahel, kaotavad tarbetud tõkked ettevõtjate tegevuses [jne]“; märgib murega, et CPTTP-l on 11 liiget, kellest kaheksa kohta ei ole EL kaitse piisavuse otsust teinud; on tõsiselt mures ELi kodanike ja elanike isikuandmete võimaliku edasisaatmise pärast nendele riikidele, kui Ühendkuningriigi suhtes tehakse kaitse piisavuse otsus (26); |
| --- | --- |

21.

| 22. | avaldab kahetsust, et komisjon ei hinnanud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Jaapani vahel sõlmitud ulatusliku majanduspartnerluslepingu mõju ja võimalikke riske, kuna leping sisaldab isikuandmeid ja andmekaitse taset käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on mures selle pärast, et kui Ühendkuningriik lisab tulevastesse kaubanduslepingutesse, muu hulgas USA ja Ühendkuningriigi vahelistesse kaubanduslepingutesse, sätted andmete edastamise kohta, kahjustab see isikuandmete kaitse üldmäärusega võimaldatava kaitse taset; |
| --- | --- |

23.

II.   ISIKUANDMETE KAITSET ÕIGUSKAITSES KÄSITLEV DIREKTIIV

| 24. | rõhutab, et Ühendkuningriik on esimene riik, mille kohta komisjon on teinud ettepaneku võtta direktiivi (EL) 2016/680 alusel vastu kaitse piisavuse otsus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab teadmiseks Ühendkuningriigi piiriülese andmetele juurdepääsu lepingu USAga (27) USA seaduse CLOUD Act alusel, mis hõlbustab andmete edastamist õiguskaitse eesmärgil; on sügavalt mures selle pärast, et lepinguga antakse USA ametiasutustele põhjendamatu juurdepääsu ELi kodanike ja elanike isikuandmetele; jagab Euroopa Andmekaitsenõukogu muret selle pärast, et ELi ja USA vahel sõlmitud raamleping (28), mida kohaldatakse mutatis mutandis, ei pruugi vastata selgete, täpsete ja kättesaadavate reeglite kriteeriumidele isikuandmetele juurdepääsu puhul ega näha piisavalt ette selliseid kaitsemeetmeid, mis oleksid tõhusad ja jõustatavad Ühendkuningriigi õiguse kohaselt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu otsust C-623/17 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riiklikud õigusnormid, mis võimaldavad riigiasutusel nõuda elektrooniliste sideteenuste osutajatelt liiklus- ja asukohaandmete üldist ja valimatut edastamist riigi julgeoleku- ja luureasutustele, et kaitsta riigi julgeolekut; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et selles kohtuasjas otsustas kohus, et Ühendkuningriigis 2000. aasta uurimisvolituste reguleerimise seaduse (Regulation of Investigatory Powers Act 2000) alusel toimunud massiline andmekogumine oli ebaseaduslik; juhib tähelepanu asjaolule, et see seadus on nüüdseks asendatud uurimisvolituste seadusega (IPA 2016), et tugevdada vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; rõhutab, et IPA 2016 kohaselt tuleb pealtkuulamise suhtes kohaldada kohtulikku järelevalvet ning üksikisikutel on õigus oma andmetele juurde pääseda ja esitada kaebus uurimisvolituste kohta esitatud kaebusi lahendavale kohtule; peab siiski kahetsusväärseks, et IPA 2016 võimaldab jätkuvalt andmete massilist säilitamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on mures hiljutiste teadete pärast, et Ühendkuningriigi siseministeeriumi IPA 2016 alusel korraldatud katse hõlmab andmete massilise kogumise ja säilitamise kava; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsioonis rõhutas Euroopa Parlament, et „Ühendkuningriigil ei saa olla otsest juurdepääsu ELi infosüsteemide andmetele ning ta ei saa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal osaleda ELi ametite juhtimisstruktuurides, ning et mis tahes teabe, sealhulgas isikuandmete jagamisel Ühendkuningriigiga tuleks kohaldada rangeid kaitsemeetmeid, auditi- ja järelevalvetingimusi, sealhulgas ELi õiguses sätestatuga samaväärset isikuandmete kaitse taset“; võtab teadmiseks Ühendkuningriigi puudujäägid andmekaitseseaduse rakendamisel, mis tuvastati ajal, kui Ühendkuningriik oli veel ELi liikmesriik; tuletab meelde, et Ühendkuningriik kopeeris ebaseaduslikult Schengeni infosüsteemi (SIS) ja säilitas salvestist; ootab, et Ühendkuningriigi õiguskaitseasutused täidavad isikuandmete vahetamisel kohaldatavaid reegleid tulevikus täies ulatuses; tuletab meelde, et Ühendkuningriigil on säilinud juurdepääs mõningatele ELi õiguskaitse andmebaasidele ainult jah/ei tasandil ning Ühendkuningriigi jaoks on õiguslikult välistatud juurdepääs Schengeni infosüsteemile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab muret 2021. aasta jaanuari teate pärast, mille kohaselt kustutati Ühendkuningriigi politsei arvutisüsteemist kogemata 400 000 karistusregistri kannet; rõhutab, et see ei ärata usaldust Ühendkuningriigi pingutuste vastu tagada õiguskaitse eesmärgil kasutatavate andmete kaitse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et kaitse piisavuse otsuse eelnõus hinnatakse põhjalikult iga Ühendkuningriigi ametiasutuse õigusi, kellele Ühendkuningriigi õigus annab õiguse jälgida ja säilitada isikuandmeid riikliku julgeoleku tarbeks; väljendab lisaks rahulolu selle üle, et luureteabevõrgustiku eest vastutavate ametiasutuste üksikasjalikud järelevalvearuanded annavad teavet Ühendkuningriigi praeguste jälgimistavade kohta; palub komisjonil jätkuvalt hinnata ja jälgida sideandmete liike, mis kuuluvad Ühendkuningriigi andmete säilitamise ja seadusliku pealtkuulamise õiguste alla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingus on jaotised DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamise, broneeringuinfo edastamise ja töötlemise, operatiivteabe valdkonna koostöö ning Europoli ja Eurojustiga tehtava koostöö kohta, mida kohaldatakse olenemata kaitse piisavuse otsusest; tuletab siiski meelde kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 2021. aasta veebruari arvamuses ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu kohta väljendatud muret seoses Ühendkuningriigile selle lepingu Prümi ja broneeringuinfot käsitlevate jaotiste alusel võimaldatud isikuandmete erikasutuse ja pikema säilitamisega, mis ei ole kooskõlas ELi liikmesriikide isikuandmete kasutamise ja säilitamise viisidega; tuletab meelde õigust esitada hagi Euroopa Kohtule, et kontrollida kavandatava rahvusvahelise lepingu õiguspärasust ja eriti selle vastavust põhiõiguse kaitsele (29); |
| --- | --- |

32.

Järeldused

| 33. | kutsub komisjoni üles tagama ELi ettevõtjatele, et kaitse piisavuse otsusega antakse andmete edastamiseks kindel, piisav ja tulevikku suunatud õiguslik alus; rõhutab, kui oluline on tagada, et kaitse piisavuse otsust peetakse vastuvõetavaks, kui Euroopa Liidu Kohus peaks selle läbi vaatama, ning rõhutab, et seetõttu tuleks arvesse võtta kõiki Euroopa Andmekaitsenõukogu arvamuses esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab rahulolu selle üle, et piisavusotsused kehtivad ainult neli aastat, kuna Ühendkuningriik võib otsustada muuta õigusakte, millest lähtudes komisjon on piisavust hinnanud, kuna Ühendkuningriik ei ole nüüd enam Euroopa Liidu liikmesriik; kutsub komisjoni üles vahepeal jätkama andmekaitse taseme jälgimist nii Ühendkuningriigi õigusaktides kui ka praktikas ning tegema põhjaliku hindamise enne piisavusotsuse uuendamist 2025. aastal; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on seisukohal, et kui komisjon võtab vastu kaks rakendusotsust, mis ei ole kooskõlas ELi õigusega, ega võta arvesse kõiki käesolevas resolutsioonis väljendatud probleeme, ületab komisjon määrusega (EL) 2016/679 ja direktiiviga (EL) 2016/680 antud rakendamisvolitusi; on seepärast vastu kahele rakendusaktile, kuna rakendusotsuste eelnõud ei ole kooskõlas ELi õigusega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles muutma kahte komisjoni rakendusotsuse eelnõud, et viia need täielikku kooskõlla ELi õiguse ja kohtupraktikaga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et riikide andmekaitseasutused peataksid selliste isikuandmete edastamise, millele Ühendkuningriigi luureasutused võivad valimatult juurde pääseda, juhul kui komisjon võtab Ühendkuningriiki puudutava piisavusotsuse vastu enne seda, kui Ühendkuningriik on lahendanud eelmainitud probleemid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja Ühendkuningriigi pädevaid asutusi üles looma tegevuskava selleks, et võimalikult kiiresti tegelda Euroopa Andmekaitsebüroo poolt kindlaks tehtud puuduste ja muude lahendamata probleemidega Ühendkuningriigi andmekaitses, mis peab olema lõpliku piisavusotsuse eeltingimus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles jätkama andmekaitse taseme, samuti massilist jälgimist käsitlevate seaduste ja tavade hoolikat jälgimist Ühendkuningriigis; osutab sellele, et isikuandmete kaitse üldmääruse 5. peatükis on muid õiguslikke võimalusi isikuandmete edastamiseks Ühendkuningriigile; tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Andmekaitsebüroo juhistele peavad edastamised, mis tuginevad vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 49 tehtavatele eranditele konkreetsetes olukordades, olema erandlikud; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab kahetsusväärseks, et komisjon on ignoreerinud parlamendi üleskutset peatada andmekaitseraamistik Privacy Shield seniks, kuni USA ametiasutused vastavad selle tingimustele, ja on selle asemel alati eelistanud olukorda jälgida, ilma et see annaks konkreetseid tulemusi üksikisikute andmete kaitsemisel ja ettevõtjatele õiguskindluse tagamisel; soovitab komisjonil tungivalt õppida minevikus tehtud vigadest, kui ignoreeriti parlamendi ja ekspertide üleskutseid varasemate piisavusotsuste vastuvõtmisel ja jälgimisel, ning mitte jätta ELi andmekaitseõiguse nõuetekohast rakendamist Euroopa Liidu Kohtu ülesandeks, kui üksikisikud asja kohtusse kaebavad; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni jälgima tähelepanelikult Ühendkuningriigis andmekaitseõigust ja -tavasid, teavitama viivitamata Euroopa Parlamenti ja konsulteerima temaga Ühendkuningriigi andmekaitsekorra tulevaste muudatuste korral ning andma Euroopa Parlamendile kontrollirolli uues institutsioonilises raamistikus, sealhulgas sellistes asjaomastes organites nagu õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, liikmesriikidele ja Ühendkuningriigi valitsusele. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 104.

(5)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 133.

(6)  ELT C 345, 16.10.2020, lk 58.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0256.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0337.

(9)  ELT L 444, 31.12.2020, lk 14.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0141.

(11)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(12)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(13)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(14)  A8-0324/2017.

(15)  Komisjoni rakendusotsuse eelnõu isikuandmete piisava kaitse kohta Ühendkuningriigis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679.

(16)  Komisjoni rakendusotsuse eelnõu isikuandmete piisava kaitse kohta Ühendkuningriigis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/680.

(17)  Lomas, N., UK’s ICO faces legal action after closing adtech complaint with nothing to show for it, TechCrunch, San Francisco, 2020.

(18)  Alamkoja 13. juunil 2006 avaldatud põhiseaduskomisjoni seitsmes aruanne. Punktis 108 märgitakse järgmist: „Me näeme olulist eelist selles, kui teabevolinik oleks otseselt vastutav parlamendi ees ja parlamendi poolt rahastatud, ning soovitame seda muudatust arutada, kui tekib võimalus õigusakte muuta“.

(19)  Alamkoja 4. novembril 2014 avaldatud avaliku halduse komisjoni aruanne „Who’s accountable? Relationships between Government and arm’s-length bodies“. Punktis 64 märgitakse järgmist: „Teabevolinik ja vanglate inspektsioon peaksid vähem sõltuma valitsusest ja andma aru parlamendile. Teabevolinik, ametisse nimetamise eest vastutav volinik ja avaliku elu standardite komitee esimees peaksid saama parlamendi ametikandjateks, nagu seda juba on parlamendi- ja tervishoiuteenuste ombudsman ja riigikontrolör.“

(20)  Organisatsiooni Open Rights Group 3. märtsi 2021. aasta pressiteade „Documents reveal controversial Immigration Exemption used in 70 % of access requests to Home Office“ (Dokumentidest ilmneb vastuolulise sisserände-erandi kasutamine 70 % siseministeeriumile esitatud taotluste puhul).

(21)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0033.

(22)  Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamus ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta, LIBE_AL(2021)680848.

(23)  Kohtuotsus, 16. juuli 2020, Data Protection Commissioner vs. Facebook Ireland Limited ja Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(24)  Euroopa Inimõiguste Kohtu 13. septembri 2018. aasta otsus Big Brother Watch jt vs. Ühendkuningriik, kaebused nr 58170/13, 62322/14, 24960/15.

(25)  Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsus, Digital Rights Ireland Ltd vs. Minister for Communications, Marine and Natural Resources jt ning Kärntner Landesregierung jt, C-293/12 ja C-594/12, ECLI:EU:C:2014:238.

(26)  Ühendkuningriigi rahvusvahelise kaubanduse ministeeriumi 30. jaanuari 2021. aasta pressiteade „UK Applicant to join huge Pacific Free Trade Area CPTPP“.

(27)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse 3. oktoobri 2019. aasta leping raskete kuritegude vastu võitlemise eesmärgil elektroonilistele andmetele juurdepääsu kohta.

(28)  Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkulepe (ELT L 336, 10.12.2016, lk 3).

(29)  European Parliament resolution on the draft Commission decision noting the adequate level of protection provided for personal data contained in the Passenger Name Records (PNRs) transferred to the US Bureau of Customs and Border Protection“ (Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega tunnistatakse piisavaks USA tollile ja piirivalvele edastatavates broneerimisandmetes sisalduvatele isikuandmetele pakutava kaitse tase) (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 665)

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 17. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/228 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/228

---

P9_TA(2021)0216

Vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm „Perikles IV“) ***II

Euroopa Parlamendi 17. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm „Perikles IV“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 15/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (06164/1/2021 – C9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (06164/1/2021 – C9-0137/2021),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0369) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0369) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. oktoobri 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. oktoobri 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0164/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0164/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekst, 13.2.2019, P8_TA(2019)0087.

(2)  ELT C 378, 19.10.2018, lk 2.

---

Teisipäev, 18. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/229 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/229

---

P9_TA(2021)0217

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tegevdirektori ametisse nimetamine: kandidaat Natasha Cazenave

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektor (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 15/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu 12. märtsi 2021. aasta ettepanekut (C9-0114/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu 12. märtsi 2021. aasta ettepanekut (C9-0114/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (1) artikli 51 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (1) artikli 51 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 131, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 131,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0137/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve praeguse tegevdirektori ametiaeg lõpeb 29. mail 2021; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve praeguse tegevdirektori ametiaeg lõpeb 29. mail 2021;

| B. | arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu esitas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 51 lõigete 2 ja 3 kohaselt 12. märtsil 2021. aastal pärast avalikku valikumenetlust ettepaneku nimetada tegevdirektori ametisse viie aasta pikkuseks ametiajaks Natasha Cazenave; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu esitas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 51 lõigete 2 ja 3 kohaselt 12. märtsil 2021. aastal pärast avalikku valikumenetlust ettepaneku nimetada tegevdirektori ametisse viie aasta pikkuseks ametiajaks Natasha Cazenave;

| C. | arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon korraldas 22. aprillil 2021 Natasha Cazenave kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon korraldas 22. aprillil 2021 Natasha Cazenave kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | annab nõusoleku Natasha Cazenave nimetamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektoriks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

(2)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 105.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/230 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/230

---

P9_TA(2021)0218

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja ametissenimetamine: kandidaat Petra Hielkema

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) eesistuja (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 15/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja ametikohale sobivate kandidaatide nimekirja, mille järelevalvenõukogu koostas 22. märtsil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja ametikohale sobivate kandidaatide nimekirja, mille järelevalvenõukogu koostas 22. märtsil 2021,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2021. aasta kirja, milles tehakse ettepanek nimetada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistujaks Petra Hielkema (C9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2021. aasta kirja, milles tehakse ettepanek nimetada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistujaks Petra Hielkema (C9-0163/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (1) artikli 48 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (1) artikli 48 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 131, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 131,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0162/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2021; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2021;

| B. | arvestades, et nõukogu tegi 6. mail 2021 ettepaneku nimetada Petra Hielkema Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistujaks viieaastaseks ametiajaks vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 48 lõigetele 2 ja 3; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu tegi 6. mail 2021 ettepaneku nimetada Petra Hielkema Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistujaks viieaastaseks ametiajaks vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 48 lõigetele 2 ja 3;

| C. | arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon korraldas 10. mail 2021 Petra Hielkema kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon korraldas 10. mail 2021 Petra Hielkema kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | annab nõusoleku Petra Hielkema nimetamiseks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistujaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

(2)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 105.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/231 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/231

---

P9_TA(2021)0219

Õiglase ülemineku fond ***I

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 15/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0022) ning muudetud ettepanekut (COM(2020)0460), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0022) ning muudetud ettepanekut (COM(2020)0460),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 322 lõike 1 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0007/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 322 lõike 1 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0007/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Tšehhi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 20. juuli 2020. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 20. juuli 2020. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2020. aasta ja 18. septembri 2020. aasta arvamusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2020. aasta ja 18. septembri 2020. aasta arvamusi (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 2. juuli 2020. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 2. juuli 2020. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 3. märtsi 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 3. märtsi 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0135/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0135/2020),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 290, 1.9.2020, lk 1.

(2)  ELT C 311, 18.9.2020, lk 55 ja ELT C 429, 11.12.2020, lk 240.

(3)  ELT C 324, 1.10.2020, lk 74.

(4)  Käesolev seisukoht asendab 17. septembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0223).

---

P9_TC1-COD(2020)0006

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/1056) lõplikule kujule).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/233 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/233

---

P9_TA(2021)0221

Euro kaitsmiseks võltsimise eest perioodil 2021–2027 loodud vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi (programm „Perikles IV“) laiendamine euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele ***

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega laiendatakse määruse (EL) 2021/... (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest ajavahemikul 2021–2027 (programm „Perikles IV“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 331/2014) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2022/C 15/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (13255/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (13255/2020),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C9-0017/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C9-0017/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0165/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0165/2021),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/234 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/234

---

P9_TA(2021)0222

ELi ja Kuuba vaheline leping: kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmine Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu ***

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu kirjavahetuse vormis lepingu, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja Kuuba Vabariigi vahel üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXVIII kohaselt ning milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu, liidu nimel sõlmimise kohta (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 15/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10637/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10637/2020),

| — | võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingut, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja Kuuba Vabariigi vahel üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXVIII kohaselt ning milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu (10638/20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingut, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja Kuuba Vabariigi vahel üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXVIII kohaselt ning milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu (10638/20),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0097/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0097/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0129/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0129/2021),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kuuba Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/235

---

P9_TA(2021)0223

ELi ja Tuneesia vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu protokoll (Horvaatia ühinemine ELiga) ***

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 15/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12294/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12294/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli eelnõu (12295/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli eelnõu (12295/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0302/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0302/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A9-0150/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A9-0150/2021),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tuneesia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/236

---

P9_TA(2021)0224

ELi ja Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsioonilepingu protokoll (Horvaatia ühinemine ELiga) ***

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomist käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 15/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06048/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06048/2020),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomist käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli eelnõu (06049/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomist käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli eelnõu (06049/2020),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0383/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0383/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A9-0148/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A9-0148/2021),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kesk-Ameerika riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/237

---

P9_TA(2021)0225

ELi, USA, Islandi ja Norra vaheline leping: meeskonnaga õhusõidukite pakkumise kokkulepete ajalised piirangud ***

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Islandi ja Norra Kuningriigi vahelise meeskonnaga õhusõidukite pakkumise kokkulepete ajalisi piiranguid käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 15/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11645/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11645/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Islandi ja Norra Kuningriigi vahelise meeskonnaga õhusõidukite pakkumise kokkulepete ajapiiranguid käsitleva lepingu eelnõu (10584/19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu, Ameerika Ühendriikide, Islandi ja Norra Kuningriigi vahelise meeskonnaga õhusõidukite pakkumise kokkulepete ajapiiranguid käsitleva lepingu eelnõu (10584/19),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0392/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0392/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A9-0125/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A9-0125/2021),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide, Islandi ja Norra Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/238 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/238

---

P9_TA(2021)0226

Dokimaks Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades *

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus dokimaksu kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades ja millega muudetakse otsust nr 940/2014/EL (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2022/C 15/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0095), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0095),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0105/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0105/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0138/2021),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/239 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/239

---

P9_TA(2021)0228

Ühine käibemaksusüsteem: impordi ja teatavate tarnete maksuvabastus seoses avalikes huvides võetavate liidu meetmetega *

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ impordi ja teatavate tarnete maksuvabastuse osas seoses avalikes huvides võetavate liidu meetmetega (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2022/C 15/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0181), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0181),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0132/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0155/2021),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/240 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/240

---

P9_TA(2021)0229

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2020/002 EE/Tourism – Eesti

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism) (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

(2022/C 15/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0151 – C9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0151 – C9-0127/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3) (edaspidi „16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3) (edaspidi „16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 9,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0158/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0158/2021),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; arvestades, et abi osutatakse rahalise toetuse näol töötajatele ja ettevõtetele, mille heaks nad töötasid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; arvestades, et abi osutatakse rahalise toetuse näol töötajatele ja ettevõtetele, mille heaks nad töötasid;

| B. | arvestades, et Eesti esitas taotluse EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism, et saada toetust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) vahenditest seoses 10 080 töökoha koondamisega (4) majandussektorites, mis kuuluvad Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osadesse 45 (mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont), 49 (maismaaveondus ja torutransport), 50 (veetransport), 51 (õhutransport), 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad), 55 (majutus), 56 (toidu ja joogi serveerimine), 74 (muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus), 77 (rentimine ja kasutusrent), 79 (reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus), 90 (loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus), 91 (raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus), 92 (hasartmängude ja kihlvedude korraldamine) ning 93 (sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused) NUTS 2. tasandi piirkonnas Eesti (EE00) (5)13. märtsist 2020 kuni 11. novembrini 2020 kestnud vaatlusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Eesti esitas taotluse EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism, et saada toetust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) vahenditest seoses 10 080 töökoha koondamisega (4) majandussektorites, mis kuuluvad Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 osadesse 45 (mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont), 49 (maismaaveondus ja torutransport), 50 (veetransport), 51 (õhutransport), 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad), 55 (majutus), 56 (toidu ja joogi serveerimine), 74 (muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus), 77 (rentimine ja kasutusrent), 79 (reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus), 90 (loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus), 91 (raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus), 92 (hasartmängude ja kihlvedude korraldamine) ning 93 (sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused) NUTS 2. tasandi piirkonnas Eesti (EE00) (5)13. märtsist 2020 kuni 11. novembrini 2020 kestnud vaatlusperioodi jooksul;

| C. | arvestades, et taotlus on seotud Eestis turismitööstuses tegutsenud 1 715 füüsilisest isikust ettevõtjaga, kelle tegevus on lõppenud, ja 8 365 koondatud töötajaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotlus on seotud Eestis turismitööstuses tegutsenud 1 715 füüsilisest isikust ettevõtjaga, kelle tegevus on lõppenud, ja 8 365 koondatud töötajaga;

| D. | arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud sekkumiskriteeriumidel, mis võimaldavad lugeda taotluse erandlikel asjaoludel (eelkõige VKEsid hõlmavate kollektiivsete taotluste puhul) vastuvõetavaks isegi juhul, kui kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 kriteeriumid ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ning kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele tõsine mõju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud sekkumiskriteeriumidel, mis võimaldavad lugeda taotluse erandlikel asjaoludel (eelkõige VKEsid hõlmavate kollektiivsete taotluste puhul) vastuvõetavaks isegi juhul, kui kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 kriteeriumid ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ning kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele tõsine mõju;

| E. | arvestades, et koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud asjaolud ilmnesid ootamatult 2020. aasta algul COVID-19 pandeemia üleilmse leviku ja sellega seotud majanduskriisi tõttu, mis tabas eriti rängalt turismitööstusele, kuna tõi kaasa ootamatud rahvusvahelised liikumispiirangud, mille tagajärjel vähenesid riikidevaheline reisimine ja turism järsult ja ettenägematus ulatuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud asjaolud ilmnesid ootamatult 2020. aasta algul COVID-19 pandeemia üleilmse leviku ja sellega seotud majanduskriisi tõttu, mis tabas eriti rängalt turismitööstusele, kuna tõi kaasa ootamatud rahvusvahelised liikumispiirangud, mille tagajärjel vähenesid riikidevaheline reisimine ja turism järsult ja ettenägematus ulatuses;

| F. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ja sellele järgnenud üleilmne majanduskriis andsid Eesti majandusele ja eriti turismitööstusele ränga löögi, sest enne kriisi oli 90 % turismikuludest Eestis seotud rahvusvahelise turismiga, OECD riikide keskmine oli umbes 25 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ja sellele järgnenud üleilmne majanduskriis andsid Eesti majandusele ja eriti turismitööstusele ränga löögi, sest enne kriisi oli 90 % turismikuludest Eestis seotud rahvusvahelise turismiga, OECD riikide keskmine oli umbes 25 %;

| G. | arvestades, et 2019. aastal jõudis Eesti turismitulu rekordilise 2,1 miljardi euroni ning turismi peeti Eesti konkurentsivõime jaoks oluliseks majandusharuks ja selle arendamiseks tehti märkimisväärseid investeeringuid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2019. aastal jõudis Eesti turismitulu rekordilise 2,1 miljardi euroni ning turismi peeti Eesti konkurentsivõime jaoks oluliseks majandusharuks ja selle arendamiseks tehti märkimisväärseid investeeringuid;

| H. | arvestades, et turismisektoris tegutsevad ülekaalukalt VKEd, kelle kriisitaluvus on väiksem kui suurematel ettevõtetel, ja et VKEdes töötab 79,2 % Eesti kogu tööjõust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et turismisektoris tegutsevad ülekaalukalt VKEd, kelle kriisitaluvus on väiksem kui suurematel ettevõtetel, ja et VKEdes töötab 79,2 % Eesti kogu tööjõust;

| I. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond saab töötajate toetamise kaudu aidata kaasa üleminekule säästvamale turismile ning võimaldab seeläbi Euroopal kaitsta ja edendada oma loodus- ja kultuuripärandit ja ressursse, pakkudes samal ajal uusi võimalusi töökohtade ja innovatiivsete ettevõtete loomiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond saab töötajate toetamise kaudu aidata kaasa üleminekule säästvamale turismile ning võimaldab seeläbi Euroopal kaitsta ja edendada oma loodus- ja kultuuripärandit ja ressursse, pakkudes samal ajal uusi võimalusi töökohtade ja innovatiivsete ettevõtete loomiseks;

| J. | arvestades, et komisjon tõdes, et COVID-19 tervisekriis tõi kaasa majanduskriisi, esitas majanduse taastekava ning rõhutas EGFi rolli erakorralise vahendina (6) abistamaks neid, kes kaotasid ülemaailmse majanduskriisi tõttu töökoha; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon tõdes, et COVID-19 tervisekriis tõi kaasa majanduskriisi, esitas majanduse taastekava ning rõhutas EGFi rolli erakorralise vahendina (6) abistamaks neid, kes kaotasid ülemaailmse majanduskriisi tõttu töökoha;

| K. | arvestades, et Eestis kasutati nii riiklikku kui ka Euroopa tasandi toetust tööhõive säilitamiseks lühendatud tööaja kavade kaudu ning tööhõive toetamise erakorralist rahastut, et leevendada COVID-19 pandeemia ja sellega seotud kriisi mõju tööturule; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Eestis kasutati nii riiklikku kui ka Euroopa tasandi toetust tööhõive säilitamiseks lühendatud tööaja kavade kaudu ning tööhõive toetamise erakorralist rahastut, et leevendada COVID-19 pandeemia ja sellega seotud kriisi mõju tööturule;

| L. | arvestades, et see on esimene kord, mil EGF võetakse COVID-19 kriisi tõttu kasutusele pärast seda, kui Euroopa Parlamendi 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni (mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehniline abi komisjoni algatusel)) (7) lisati märge, et EGFi saab kasutada alaliselt koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks COVID-19 põhjustatud ülemaailmse kriisi kontekstis, ilma et sellega muudetaks määrust (EL) nr 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et see on esimene kord, mil EGF võetakse COVID-19 kriisi tõttu kasutusele pärast seda, kui Euroopa Parlamendi 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni (mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehniline abi komisjoni algatusel)) (7) lisati märge, et EGFi saab kasutada alaliselt koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks COVID-19 põhjustatud ülemaailmse kriisi kontekstis, ilma et sellega muudetaks määrust (EL) nr 1309/2013;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja Eestil on õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust summas 4 474 480 eurot ehk 60 % kogukulust, mis ulatub 7 457 468 euroni ning hõlmab individuaalsete teenuste kulu 7 452 468 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami-, kontrolli- ja aruandlustegevuse kulu 5 000 eurot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Eesti ametiasutused esitasid taotluse 12. novembril 2020 ning pärast Eestilt lisateabe saamist viis komisjon taotluse hindamise lõpule 31. märtsil 2021 ja andis sellest samal päeval Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | arvestades, et taotlus on seotud kokku 10 080 töötajaga, kellest 1 715 on Eesti turismisektoris tegutsenud ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjad ja 8 365 koondatud töötajad; peab kahetsusväärseks, et Eesti eeldab, et kõigist rahastamisnõuetele vastavatest toetusesaajatest osaleb meetmetes ainult 5 060 (sihtrühma kuuluvad toetusesaajad); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et nende koondamiste sotsiaalset mõju hinnatakse märkimisväärseks, sest turismisektori töötajate hulgas on suur osa madala kvalifikatsiooniga või kutsekvalifikatsioonita töötajaid, noori ning hooajalisi ja osalise tööajaga töötajaid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tõstab esile, et rohkem kui 60 % rahastamisnõuetele vastavatest isikutest on naised ning enamik neist kuulub vanuserühma 30–64 aastat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nendib, et Eesti hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2021 ja seega kehtib õigus EGFi rahalist toetust saada alates 1. jaanuarist 2021 kuni 1. jaanuarini 2023; erandi moodustavad vähemalt kaheaastase formaalse õpitegevuse, sh kutseõppe kulud, mille katmiseks võib rahalist toetust anda kuni 1. juulini 2023; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest: tööturukoolitus, ettevõtluse alustamise toetus ja jätkutoetus, õpipoisiõpe, formaalhariduse toetamine ja koolitustoetused, sh kutseõppe toetused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et Eesti hakkas EGFi rakendamiseks halduskulusid kandma 1. jaanuaril 2021 ning EGFist saab seetõttu ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks toetust anda ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 1. juulini 2023; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et riiklik eel- või kaasrahastus on pärit tööturuteenuste ja -toetuste sihtkapitalist, mille abil Eesti Töötukassa, mis on riigi tööturuasutus, rakendab Eestis aktiivseid tööturumeetmeid; märgib, et sihtkapital põhineb töötuskindlustushüvitise sihtfondi (millest makstakse toetusi koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral) vahenditel ning vahenditel, mis eraldatakse riigieelarvest sotsiaalministeeriumi kaudu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt, et Eesti koostas individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi asjaomaste ametiasutuste ja ühingute esindajatega konsulteerides ning et meetmete kulgu arutatakse Eesti Töötukassa nõukogus, mille liikmeteks on sotsiaalpartnerid: kaks Tööandjate Keskliidu liiget, üks Eesti Ametiühingute Keskliidu ja üks Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni liige; kiidab heaks turismitööstuse esindajatega peetavad edaspidised konsultatsioonid, mis viiakse lõpule pärast koondatud töötajate profiili analüüsimist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | võtab teadmiseks, et edaspidised konsultatsioonid turismitööstuse esindajatega viiakse lõpule pärast koondatud töötajate profiili analüüsimist ning tehakse kindlaks sobivaim toetamise viis, võttes arvesse toetusesaajate vanusestruktuuri, haridustausta ja muid näitajaid; märgib, et mõningate majandusharuga seotud koolitusmeetmete väljatöötamisel on plaanis ka võimalik Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu osalus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Eesti ametiasutused on kinnitanud, et rahastamiskõlblikud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et EGFi toetus ei tohi asenda meetmeid, mida ettevõtted peavad võtma riigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles lühendama EGFi abitaotluste hindamiseks ja EGFi kasutuselevõtmiseks kuluvat aega, et vähendada survet riiklikele sotsiaalkindlustussüsteemidele COVID-19 kriisi kontekstis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  EGFi määruse artikli 3 tähenduses.

(5)  Eesti Vabariik moodustab üheainsa NUTS 2. tasandi piirkonna.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0141.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2021/886).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/244 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/244

---

P9_TA(2021)0230

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine, et aidata Kreekat ja Prantsusmaad seoses looduskatastroofidega ning Albaaniat, Austriat, Belgiat, Horvaatiat, Tšehhit, Eestit, Prantsusmaad, Saksamaad, Kreekat, Ungarit, Iirimaad, Itaaliat, Lätit, Leedut, Luksemburgi, Montenegrot, Portugali, Rumeeniat, Serbiat ja Hispaaniat seoses rahvatervise hädaolukorraga

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Kreekat ja Prantsusmaad seoses looduskatastroofidega ning teha Albaaniale, Austriale, Belgiale, Eestile, Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Itaaliale, Kreekale, Leedule, Luksemburgile, Lätile, Montenegrole, Portugalile, Prantsusmaale, Rumeeniale, Saksamaale, Serbiale, Tšehhile ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

(2022/C 15/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0201 – C9-0117/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0201 – C9-0117/2021),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2020/461, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2020/461, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) nr 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3), eriti selle artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) nr 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3), eriti selle artiklit 9,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4), eriti selle punkti 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4), eriti selle punkti 10,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0157/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0157/2021),

| 1. | väljendab heameelt otsuse üle, mis on konkreetne, käegakatsutav ja nähtav vorm liidu solidaarsusest oma kodanike ja piirkondadega, keda on tabanud looduskatastroofid ja ulatuslik rahvatervise hädaolukord, mille põhjustas 2020. aastal puhkenud COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt määruse (EÜ) nr 2012/2002 kohaldamisala laiendamise üle alates 2020. aasta märtsist, et lisada sellesse ulatuslikud rahvatervise hädaolukorrad, nagu praegune COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab empaatiat ja solidaarsust kõigi laastavate loodusõnnetuste ja COVID-19 pandeemia ohvritele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab kiiret vajadust anda Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) kaudu rahalist abi ning seda, kui oluline on tagada, et see jõuaks piisavalt mõjutatud riikide piirkondade ja abisaajateni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal ametlikuks tähtajaks ehk 24. juuniks 2020 esitatud rahalise abi taotluste hindamiseks kulus märkimisväärselt aega, mistõttu komisjon esitas oma ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks alles 2021. aasta märtsi lõpus; rõhutab, kui oluline on fondi kiire kasutuselevõtmine tulevikus, et pakkuda pärast suuri loodusõnnetusi või suuri rahvatervisega seotud hädaolukordi hädavajalikku abi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutuste tõttu muutuvad loodusõnnetused üha rängemaks ja korduvamaks; rõhutab, et kliimamuutuste tõttu ohustavad loodusõnnetused kõige enam teatavaid piirkondi, näiteks saari ja rannikualasid; rõhutab, et fond on üksnes leevendav vahend ja kliimamuutused nõuavad eelkõige ennetavat poliitikat, et vältida kliimamuutuste tulevasi tagajärgi, nagu näevad ette Pariisi kokkulepe ja Euroopa roheline kokkulepe; kordab, kui oluline on investeerida kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse eriti haavatavates piirkondades ning tagada mõjus koostoime fondi ja asjaomaste liidu rahastamisprogrammide vahel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 99, 31.3.2020, lk 9.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Kreekat ja Prantsusmaad seoses looduskatastroofidega ning teha Albaaniale, Austriale, Belgiale, Eestile, Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Itaaliale, Kreekale, Leedule, Luksemburgile, Lätile, Montenegrole, Portugalile, Prantsusmaale, Rumeeniale, Saksamaale, Serbiale, Tšehhile ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2021/885).

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/247 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/247

---

P9_TA(2021)0231

Paranduseelarve projekt nr 2/2021, millega rahastatakse COVID-19-le reageerimist ja mis sisaldab mitmeaastase finantsraamistiku lõpliku vastuvõtmisega seotud täpsustusi ja ajakohastamist

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 2/2021 kohta – COVID-19 pandeemiale reageerimise rahastamine ning mitmeaastase finantsraamistiku lõpliku vastuvõtmisega seotud täpsustuste ja ajakohastamiste lisamine (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

(2022/C 15/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 2/2021, mille komisjon võttis vastu 24. märtsil 2021. aastal (COM(2021)0200), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 2/2021, mille komisjon võttis vastu 24. märtsil 2021. aastal (COM(2021)0200),

| — | võttes arvesse 23. aprillil 2021 vastu võetud ja 26. aprillil 2021 Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 2/2021 kohta (08145/2021 – C9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. aprillil 2021 vastu võetud ja 26. aprillil 2021 Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 2/2021 kohta (08145/2021 – C9-0155/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0160/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0160/2021),

| A. | arvestades, et komisjoni ettepanekul on kaks peamist eesmärki: esiteks eraldada COVID-19 pandeemia ennetamiseks, selleks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks, ohutuks taasavamiseks ning COVID-19 pandeemiale reageerimisega seotud edasiste Euroopa algatuste võimaliku mõjuga toimetulemiseks lisaraha; teiseks teha tehnilisi muudatusi, mis tulenevad poliitilistest kokkulepetest, mis on valdkondlike õiguslike aluste kohta sõlmitud pärast seda, kui 2020. aasta detsembris võeti vastu mitmeaastane finantsraamistik, ning teha kohandusi seoses välistegevuse tagatise eraldistega; ühtlasi teeb komisjon ettepaneku kanda 47 981 598 euro suurune summa Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) 2020. aasta kasutamata eraldisest otse ELSFi tegevuskulude reale ning teha muid kohandusi ja tehnilisi ajakohastamisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni ettepanekul on kaks peamist eesmärki: esiteks eraldada COVID-19 pandeemia ennetamiseks, selleks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks, ohutuks taasavamiseks ning COVID-19 pandeemiale reageerimisega seotud edasiste Euroopa algatuste võimaliku mõjuga toimetulemiseks lisaraha; teiseks teha tehnilisi muudatusi, mis tulenevad poliitilistest kokkulepetest, mis on valdkondlike õiguslike aluste kohta sõlmitud pärast seda, kui 2020. aasta detsembris võeti vastu mitmeaastane finantsraamistik, ning teha kohandusi seoses välistegevuse tagatise eraldistega; ühtlasi teeb komisjon ettepaneku kanda 47 981 598 euro suurune summa Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) 2020. aasta kasutamata eraldisest otse ELSFi tegevuskulude reale ning teha muid kohandusi ja tehnilisi ajakohastamisi;

| B. | arvestades, et ettepaneku netomõju 2021. aasta eelarve kuludele on kulukohustuste assigneeringutes 260 681 598 eurot ja maksete assigneeringutes 252 581 598 eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ettepaneku netomõju 2021. aasta eelarve kuludele on kulukohustuste assigneeringutes 260 681 598 eurot ja maksete assigneeringutes 252 581 598 eurot;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et paranduseelarve projektil peaks olema ainult üks eesmärk; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et paranduseelarve projektil peaks olema ainult üks eesmärk;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 2/2021 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et toetab täielikult liidu jõulist reageerimist COVID-19 pandeemiale; kordab oma seisukohta, et pandeemia vastu võitlemiseks ning Euroopa majanduse turvaliseks ja kestlikuks taastamiseks tuleks teha kõik võimalikud jõupingutused, sealhulgas kasutada ära kõik liidu eelarves ja finantsmääruses olemasolevad võimalused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata parlamendi nõudmisele otsustas komisjon esitada COVID-19 pandeemiaga seotud elemendid ning mitmeaastase finantsraamistiku programmide õiguslike aluste kohandamisega seotud osa üheskoos, kuigi neid oleks saanud ja tulnud käsitleda eraldi; kordab, et eelarvepädevate institutsioonide õiguse paremaks austamiseks peaks komisjon esitama paranduseelarve projekti ainult ühel eesmärgil ja hoiduma ühes paranduseelarve projektis mitme eesmärgi kombineerimisest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et paranduseelarve projekti nr 2/2021 vastuvõtmine, mis võimaldab eelkõige alustada ettevalmistusi digitõendi ühtse raamistiku kehtestamiseks, ei mõjuta mingil viisil Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel rohelise digitõendi määruse üle peetavate läbirääkimiste tulemusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et komisjon ei ole Aasia geograafiliste programmide eelarveliigenduses võtnud korrektselt arvesse tulemusi, milleni jõuti naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi (Globaalne Euroopa) üle peetud läbirääkimistel; palub komisjonil esitada uus paranduseelarve projekt, mis kajastab valdkondlike õiguslike aluste kokkulepitud tekste; rõhutab kooskõlas 2022. aasta eelarve suunistega, et selline ühtlustamine võiks toimuda ja peaks toimuma enne 2022. aasta eelarvemenetlust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil anda mõlemale eelarvepädevale institutsioonile põhjalikku teavet kavandatud eraldiseisvate ümberpaigutuste kohta, mis tehakse kooskõlas finantsmääruse artikliga 30 ja mille eesmärk on kohandada 2021. aasta eelarvet seoses poliitiliste kokkulepetega mitmeaastase finantsraamistiku valdkondlike õiguslike aluste kohta lisaks paranduseelarve projektile nr 2/2021, sh nende summad, kui need on teada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 2/2021 kohta heaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2021 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(5)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/249 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/249

---

P9_TA(2021)0232

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal võetavad aastased järelevalvetasud

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 24. märtsi 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal võetavate aastaste järelevalvetasude osas (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

(2022/C 15/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)01874), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)01874),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 11. mai 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 11. mai 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1) (Euroopa turu infrastruktuuri määrus), eriti selle artikli 72 lõiget 3 ja artikli 82 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1) (Euroopa turu infrastruktuuri määrus), eriti selle artikli 72 lõiget 3 ja artikli 82 lõiget 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (2), eriti selle artikli 11 lõiget 2 ja artikli 30 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (2), eriti selle artikli 11 lõiget 2 ja artikli 30 lõiget 5,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 18. mail 2021, vastuväiteid ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 18. mail 2021, vastuväiteid ei esitatud,

| A. | arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) annab kauplemisteabehoidlatele tegevuslubasid ja jälgib, kas nad täidavad asjaomaseid regulatiivseid nõudeid; arvestades, et kauplemisteabehoidlad maksavad ESMA-le ühekordset registreerimistasu ja iga-aastast järelevalvetasu; arvestades, et alates 1. jaanuarist 2021 on liidu kauplemisteabehoidlate olukord märkimisväärselt muutunud, sest enne 1. jaanuarit 2021 Ühendkuningriigis asunud neljast kauplemisteabehoidlast on ainult kaks toonud oma tegevuse üle liitu, et jätkata teenuste osutamist ELis, asutades liidus uusi üksusi, mistõttu praegune tasude arvutamise metoodika ei ole tasude arvutamise kehtivate põhimõtetega kooskõlas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) annab kauplemisteabehoidlatele tegevuslubasid ja jälgib, kas nad täidavad asjaomaseid regulatiivseid nõudeid; arvestades, et kauplemisteabehoidlad maksavad ESMA-le ühekordset registreerimistasu ja iga-aastast järelevalvetasu; arvestades, et alates 1. jaanuarist 2021 on liidu kauplemisteabehoidlate olukord märkimisväärselt muutunud, sest enne 1. jaanuarit 2021 Ühendkuningriigis asunud neljast kauplemisteabehoidlast on ainult kaks toonud oma tegevuse üle liitu, et jätkata teenuste osutamist ELis, asutades liidus uusi üksusi, mistõttu praegune tasude arvutamise metoodika ei ole tasude arvutamise kehtivate põhimõtetega kooskõlas;

| B. | arvestades, et tagamaks, et kõik liidu kauplemisteabehoidlad maksavad järelevalvetasu, mis on proportsionaalne nende tegeliku käibega liidus 2021. aastal, lisatakse mõlemasse delegeeritud määrusesse uus artikkel, milles sätestatakse konkreetne periood, mille põhjal arvutada arvesse võetav käive, mida kasutatakse kauplemisteabehoidlate poolt ESMA-le 2021. aastal makstavate iga-aastaste tasude arvutamisel, et kajastada paremini liidu kauplemisteabehoidlate maastikul toimuvaid muutusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tagamaks, et kõik liidu kauplemisteabehoidlad maksavad järelevalvetasu, mis on proportsionaalne nende tegeliku käibega liidus 2021. aastal, lisatakse mõlemasse delegeeritud määrusesse uus artikkel, milles sätestatakse konkreetne periood, mille põhjal arvutada arvesse võetav käive, mida kasutatakse kauplemisteabehoidlate poolt ESMA-le 2021. aastal makstavate iga-aastaste tasude arvutamisel, et kajastada paremini liidu kauplemisteabehoidlate maastikul toimuvaid muutusi;

| C. | arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada liidu kauplemisteabehoidlate tegevusele usaldusväärne õiguslik alus ja vajalik selgus nende eelarve planeerimiseks ning minimeerida nii palju kui võimalik nende tegevusele avalduvat võimalikku mõju, mis tuleneb teistsugusest arvutusmeetodist kui 2020. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada liidu kauplemisteabehoidlate tegevusele usaldusväärne õiguslik alus ja vajalik selgus nende eelarve planeerimiseks ning minimeerida nii palju kui võimalik nende tegevusele avalduvat võimalikku mõju, mis tuleneb teistsugusest arvutusmeetodist kui 2020. aastal;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

(2)  ELT L 337, 23.12.2015, lk 1.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/251 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/251

---

P9_TA(2021)0233

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: direktiivi 2013/36/EL täiendamine seoses selliste töötajate kindlaksmääramisega, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 25. märtsi 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

(2022/C 15/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)01906), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)01906),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 10. mai 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 10. mai 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (kapitalinõuete direktiiv) (1), eriti selle artikli 94 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (kapitalinõuete direktiiv) (1), eriti selle artikli 94 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 5,

| — | võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA) esitas 18. juunil 2020. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (2) artikli 10 lõikele 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA) esitas 18. juunil 2020. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (2) artikli 10 lõikele 1,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 18. mail 2021, vastuväiteid ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 18. mail 2021, vastuväiteid ei esitatud,

| A. | arvestades, et vastavalt kapitalinõuete direktiivile pidi EBA esitama delegeeritud määruse eelnõu 28. detsembriks 2019; arvestades, et EBA avaldas eelnõu 18. juunil 2020; arvestades, et komisjon tegi oma delegeeritud määruse eelnõus teatavaid redaktsioonilisi muudatusi võrreldes EBA esitatud eelnõuga ning et EBA kinnitas 16. detsembril 2020, et need redaktsioonilised muudatused ei kujuta endast EBA järelevalvenõukogu heaks kiidetud eelnõu poliitilise või õigusliku sisu muutmist ning seetõttu ei ole ta vastu sellele, et komisjon võtab eelnõu, sealhulgas kõnealused muudatused vastu ilma EBA ametlikku arvamust küsimata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt kapitalinõuete direktiivile pidi EBA esitama delegeeritud määruse eelnõu 28. detsembriks 2019; arvestades, et EBA avaldas eelnõu 18. juunil 2020; arvestades, et komisjon tegi oma delegeeritud määruse eelnõus teatavaid redaktsioonilisi muudatusi võrreldes EBA esitatud eelnõuga ning et EBA kinnitas 16. detsembril 2020, et need redaktsioonilised muudatused ei kujuta endast EBA järelevalvenõukogu heaks kiidetud eelnõu poliitilise või õigusliku sisu muutmist ning seetõttu ei ole ta vastu sellele, et komisjon võtab eelnõu, sealhulgas kõnealused muudatused vastu ilma EBA ametlikku arvamust küsimata;

| B. | arvestades, et delegeeritud määrust mõjutasid läbirääkimised Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiivi (EL) 2021/338 (millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele) (3) üle, mis avaldati 26. veebruaril 2021 ja millega muudeti EBA volitusi tagada, et praegu kapitalinõuete direktiiviga hõlmatud investeerimisühingud, mis kuuluvad alates 26. juunist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/2034 (mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL) (investeerimisühingute direktiiv) (4) kohaldamisalasse, ei pea vastama delegeeritud määrusele, sest investeerimisühingute direktiivi alusel võetakse vastu neid investeerimisühinguid käsitlev eraldi delegeeritud määrus; arvestades, et delegeeritud määruse kontrolliperiood lõpeb 25. juunil 2021; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et delegeeritud määrust mõjutasid läbirääkimised Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiivi (EL) 2021/338 (millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele) (3) üle, mis avaldati 26. veebruaril 2021 ja millega muudeti EBA volitusi tagada, et praegu kapitalinõuete direktiiviga hõlmatud investeerimisühingud, mis kuuluvad alates 26. juunist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/2034 (mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL) (investeerimisühingute direktiiv) (4) kohaldamisalasse, ei pea vastama delegeeritud määrusele, sest investeerimisühingute direktiivi alusel võetakse vastu neid investeerimisühinguid käsitlev eraldi delegeeritud määrus; arvestades, et delegeeritud määruse kontrolliperiood lõpeb 25. juunil 2021;

| C. | arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma kiiremas korras, et tagada õigusselgus ja -kindlus, mida pädevad asutused ja krediidiasutused vajavad, et teha nõuetekohaselt kindlaks olulised riskivõtjad, tuginedes 28. detsembrist 2020 kohaldatavale kapitalinõuete direktiivi raamistikule; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma kiiremas korras, et tagada õigusselgus ja -kindlus, mida pädevad asutused ja krediidiasutused vajavad, et teha nõuetekohaselt kindlaks olulised riskivõtjad, tuginedes 28. detsembrist 2020 kohaldatavale kapitalinõuete direktiivi raamistikule;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(3)  ELT L 68, 26.2.2021, lk 14.

(4)  ELT L 314, 5.12.2019, lk 64.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/253 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/253

---

P9_TA(2021)0234

Euroopa solidaarsuskorpuse programm ***II

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 15/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14153/1/2020 – C9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14153/1/2020 – C9-0143/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 6. detsembri 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 6. detsembri 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0440) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0440) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0156/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 201.

(2)  ELT C 86, 7.3.2019, lk 282.

(3)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 218.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Komisjoni avaldus selliste kohalike osalejate arvu kohta, kes rakendavad vabatahtlike ja ekspertide osalusel toimunud humanitaartegevuse käigus saadud teadmisi, põhimõtteid ja lähenemisviise

Euroopa Komisjon võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi ettepaneku kaaluda määruse täiendamisel seire- ja hindamisraamistiku loomist käsitlevate sätetega näitajat „selliste kohalike osalejate arvu, kes rakendavad vabatahtlike ja ekspertide osalusel toimunud humanitaartegevuse käigus saadud teadmisi, põhimõtteid ja lähenemisviise“.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/255 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/255

---

P9_TA(2021)0235

Liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus+“ ***II

Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 15/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14148/1/2020 – C9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14148/1/2020 – C9-0135/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 6. veebruari 2019. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 6. veebruari 2019. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0367) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0367) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0159/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine koos komisjoni sellekohase avaldusega Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 194.

(2)  ELT C 168, 16.5.2019, lk 49.

(3)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 965.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Komisjoni avaldus kutsehariduse tipptaseme keskuste platvormidele ettenähtava eraldise kohta

Ilma et see piiraks seadusandjate ja eelarvepädevate institutsioonide volitusi, võtab komisjon kohustuse eraldada soovitusliku summana 400 miljonit eurot jooksevhindades, et toetada kutsehariduse tipptaseme keskuste platvorme kogu programmi kestel, tingimusel et programmi vahehindamine kinnitab, et meetmega saavutatakse häid tulemusi.

---

Kolmapäev, 19. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/257 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/257

---

P9_TA(2021)0237

Söe ja terase teadusfond *

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2008/376/EÜ söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi vastuvõtmise ja selle programmi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 15/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0320), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0320),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 37 (ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta) artikli 2 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 37 (ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta) artikli 2 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0214/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0102/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0102/2021),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Liit ratifitseeris Pariisi kokkuleppe (28)5. oktoobril 2016. Rahvusvahelises kokkuleppes kutsutakse selle ratifitseerinud osapooli üles tugevdama ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, hoides ülemaailmse temperatuuri tõusu
  alla
  2 oC. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Liit ratifitseeris Pariisi kokkuleppe (28)5. oktoobril 2016. Rahvusvahelises kokkuleppes kutsutakse selle ratifitseerinud osapooli üles tugevdama ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, hoides ülemaailmse temperatuuri tõusu
  alla
  2 oC.

| (1) | Euroopa Liit ratifitseeris
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud
  Pariisi kokkuleppe (28)5. oktoobril 2016
  ning see jõustus 4. novembril 2016
  . Rahvusvahelises kokkuleppes kutsutakse selle ratifitseerinud osapooli üles tugevdama ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, hoides ülemaailmse temperatuuri tõusu
  tuntavalt allpool
  2 oC
  ning püüdes piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega

   (28a). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit ratifitseeris
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud
  Pariisi kokkuleppe (28)5. oktoobril 2016
  ning see jõustus 4. novembril 2016
  . Rahvusvahelises kokkuleppes kutsutakse selle ratifitseerinud osapooli üles tugevdama ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule, hoides ülemaailmse temperatuuri tõusu
  tuntavalt allpool
  2 oC
  ning püüdes piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega

   (28a).

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Seetõttu on vaja viia teadusprogrammi eesmärgid vastavusse rahvusvaheliste kokkulepetega, nt Pariisi kokkuleppega,
  ning liidu
  teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Seetõttu on vaja viia teadusprogrammi eesmärgid vastavusse rahvusvaheliste kokkulepetega, nt Pariisi kokkuleppega,
  ning liidu
  teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kohta.

| (6) | Seetõttu on vaja viia teadusprogrammi eesmärgid vastavusse rahvusvaheliste kokkulepetega, nt Pariisi kokkuleppega,
  ja parimate saadavalolevate
  teaduslike
  tõenditega
  ,
  eelkõige valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma esitatud tõenditega, aga ka liidu
  tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on vaja viia teadusprogrammi eesmärgid vastavusse rahvusvaheliste kokkulepetega, nt Pariisi kokkuleppega,
  ja parimate saadavalolevate
  teaduslike
  tõenditega
  ,
  eelkõige valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma esitatud tõenditega, aga ka liidu
  tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise kohta.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Teadusprogrammis tuleks pöörata erilist tähelepanu söejäätmetest saadavate toorainete uurimisele, sest neist on võimalik saada strateegiliste väärtusahelate ja keemiatööstuse jaoks äärmiselt kompleksseid tooteid, näiteks akude anoode või süsinikkiude. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Teadusprogrammis tuleks pöörata erilist tähelepanu söejäätmetest saadavate toorainete uurimisele, sest neist on võimalik saada strateegiliste väärtusahelate ja keemiatööstuse jaoks äärmiselt kompleksseid tooteid, näiteks akude anoode või süsinikkiude.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 1

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Teadusprogrammi eesmärk on toetada ühiseid teadusuuringuid söe- ja terasesektoris. Samuti toetatakse teadusprogrammiga puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib peaaegu süsinikuheiteta terasetootmise
  projektideni ning
  varem tegutsenud söekaevanduste ja suletavate söekaevanduste ja seotud taristu õiglase ülemineku
  haldamise teadusprojektideni
  kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 4 lõikele 2. Teadusprogramm on kooskõlas liidu poliitiliste, teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkidega ning täiendab tegevusi, mida tehakse liikmesriikides olemasolevate
  ELi
  teadusprogrammide raames, eelkõige teadusuuringute
  , tehnoloogiaarenduse
  ja
  tutvustamistegevuse
  raamprogrammi (edaspidi „teadusuuringute raamprogramm“) raames. | „Teadusprogrammi eesmärk on toetada
  kõikide asjaomaste sidusrühmade, sh väikeste ja keskmisega suurusega ettevõtjate
  ühiseid teadusuuringuid söe- ja terasesektoris. Samuti toetatakse teadusprogrammiga puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib peaaegu süsinikuheiteta terasetootmise
  projektide ja teadusprojektideni, sh suurte rakendusuuringute projektideni, mis käsitlevad
  varem tegutsenud söekaevanduste ja suletavate söekaevanduste ja seotud taristu õiglase ülemineku
  haldamist
  kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 4 lõikele 2. Teadusprogramm on kooskõlas liidu poliitiliste,
  sotsiaalsete, majanduslike, kliima- ja keskkonnaalaste,
  teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkidega ning täiendab tegevusi, mida tehakse liikmesriikides
  ja
  olemasolevate
  liidu
  teadusprogrammide raames, eelkõige teadusuuringute ja
  innovatsiooni
  raamprogrammi
  „Euroopa horisont“
  (edaspidi „teadusuuringute raamprogramm“) raames.
  Teadusprogramm on kooskõlas ka Pariisi kokkuleppega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„Teadusprogrammi eesmärk on toetada ühiseid teadusuuringuid söe- ja terasesektoris. Samuti toetatakse teadusprogrammiga puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib peaaegu süsinikuheiteta terasetootmise
  projektideni ning
  varem tegutsenud söekaevanduste ja suletavate söekaevanduste ja seotud taristu õiglase ülemineku
  haldamise teadusprojektideni
  kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 4 lõikele 2. Teadusprogramm on kooskõlas liidu poliitiliste, teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkidega ning täiendab tegevusi, mida tehakse liikmesriikides olemasolevate
  ELi
  teadusprogrammide raames, eelkõige teadusuuringute
  , tehnoloogiaarenduse
  ja
  tutvustamistegevuse
  raamprogrammi (edaspidi „teadusuuringute raamprogramm“) raames.

„Teadusprogrammi eesmärk on toetada
  kõikide asjaomaste sidusrühmade, sh väikeste ja keskmisega suurusega ettevõtjate
  ühiseid teadusuuringuid söe- ja terasesektoris. Samuti toetatakse teadusprogrammiga puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib peaaegu süsinikuheiteta terasetootmise
  projektide ja teadusprojektideni, sh suurte rakendusuuringute projektideni, mis käsitlevad
  varem tegutsenud söekaevanduste ja suletavate söekaevanduste ja seotud taristu õiglase ülemineku
  haldamist
  kooskõlas õiglase ülemineku mehhanismiga ja vastavalt nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 4 lõikele 2. Teadusprogramm on kooskõlas liidu poliitiliste,
  sotsiaalsete, majanduslike, kliima- ja keskkonnaalaste,
  teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkidega ning täiendab tegevusi, mida tehakse liikmesriikides
  ja
  olemasolevate
  liidu
  teadusprogrammide raames, eelkõige teadusuuringute ja
  innovatsiooni
  raamprogrammi
  „Euroopa horisont“
  (edaspidi „teadusuuringute raamprogramm“) raames.
  Teadusprogramm on kooskõlas ka Pariisi kokkuleppega.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 1

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Teadusprogrammiga toetatakse teadustegevust, sh näidisprojekte, et tehnoloogiat turule lähendada, ja selle eesmärgid on määratletud söe puhul 3. jaos ja terase puhul 4. jaos. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teadusprogrammiga toetatakse teadustegevust, sh näidisprojekte, et tehnoloogiat turule lähendada, ja selle eesmärgid on määratletud söe puhul 3. jaos ja terase puhul 4. jaos.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 2

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teadusprojektid toetavad üleminekut liidu kliimaneutraalsele majandusele 2050. aastaks, eesmärgiga toetada fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist, välja töötada alternatiivsed tegevused endistes kaevandustes ning vältida või heastada suletavate söekaevanduste, varem tegutsenud söekaevanduste ja nende ümbruse keskkonnakahju.
  Projektides
  käsitletakse eelkõige järgmist: | 1.   Teadusprojektid
  aitavad saavutada liidu 2030. aasta kliimaeesmärke ja
  toetavad
  tööstusharu
  üleminekut liidu kliimaneutraalsele majandusele 2050. aastaks, eesmärgiga toetada fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist, välja töötada alternatiivsed tegevused endistes kaevandustes
  ja söeküttel töötavates elektrijaamades
  ning vältida või heastada suletavate söekaevanduste, varem tegutsenud söekaevanduste ja nende ümbruse keskkonnakahju.
  Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 kohaldamist,
  käsitletakse
  projektides
  eelkõige järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teadusprojektid toetavad üleminekut liidu kliimaneutraalsele majandusele 2050. aastaks, eesmärgiga toetada fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist, välja töötada alternatiivsed tegevused endistes kaevandustes ning vältida või heastada suletavate söekaevanduste, varem tegutsenud söekaevanduste ja nende ümbruse keskkonnakahju.
  Projektides
  käsitletakse eelkõige järgmist:

1.   Teadusprojektid
  aitavad saavutada liidu 2030. aasta kliimaeesmärke ja
  toetavad
  tööstusharu
  üleminekut liidu kliimaneutraalsele majandusele 2050. aastaks, eesmärgiga toetada fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist, välja töötada alternatiivsed tegevused endistes kaevandustes
  ja söeküttel töötavates elektrijaamades
  ning vältida või heastada suletavate söekaevanduste, varem tegutsenud söekaevanduste ja nende ümbruse keskkonnakahju.
  Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 kohaldamist,
  käsitletakse
  projektides
  eelkõige järgmist:

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 2

Artikkel 1 – punkt 2

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | süsinikdioksiidi sidumise, kasutamise ja talletamise tehnoloogiate väljatöötamine ja katsetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

süsinikdioksiidi sidumise, kasutamise ja talletamise tehnoloogiate väljatöötamine ja katsetamine;

| a) | söe kasutamisega seotud
  süsinikdioksiidi sidumise, kasutamise ja talletamise tehnoloogiate väljatöötamine ja katsetamine
  , sealhulgas süsiniku ringlussevõtuks kütustes ja materjalides, eesmärgiga edendada ringmajandust
  ; |
| --- | --- |

a)

söe kasutamisega seotud
  süsinikdioksiidi sidumise, kasutamise ja talletamise tehnoloogiate väljatöötamine ja katsetamine
  , sealhulgas süsiniku ringlussevõtuks kütustes ja materjalides, eesmärgiga edendada ringmajandust
  ;

söe kasutamisega seotud

, sealhulgas süsiniku ringlussevõtuks kütustes ja materjalides, eesmärgiga edendada ringmajandust

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 2

Artikkel 1 – punkt 2

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | maapõueenergia kasutamine
  endistes söekaevandustes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

maapõueenergia kasutamine
  endistes söekaevandustes;

maapõueenergia kasutamine

| b) | puhta energia tootmine
  endistes söekaevandustes
  , pöörates erilist tähelepanu energiatõhususele ja varustuskindlusele, muu hulgas maapõueenergia kasutamisele, energia salvestamisele, sünteetilistele kütustele ja taastuvatest energiaallikatest toodetud vesinikule
  ; |
| --- | --- |

b)

puhta energia tootmine
  endistes söekaevandustes
  , pöörates erilist tähelepanu energiatõhususele ja varustuskindlusele, muu hulgas maapõueenergia kasutamisele, energia salvestamisele, sünteetilistele kütustele ja taastuvatest energiaallikatest toodetud vesinikule
  ;

puhta energia tootmine

, pöörates erilist tähelepanu energiatõhususele ja varustuskindlusele, muu hulgas maapõueenergia kasutamisele, energia salvestamisele, sünteetilistele kütustele ja taastuvatest energiaallikatest toodetud vesinikule

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 2

Artikkel 1 – punkt 2

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | söel põhineva kütte- ja jahutustaristu, nt kaugkütte- ja kaugjahutusvõrgustike ja tööstuslike protsesside ümberkujundamine, et kasutada taastuvenergial põhinevaid kütte ja jahutuse alternatiive, nt maapõueenergiat; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

söel põhineva kütte- ja jahutustaristu, nt kaugkütte- ja kaugjahutusvõrgustike ja tööstuslike protsesside ümberkujundamine, et kasutada taastuvenergial põhinevaid kütte ja jahutuse alternatiive, nt maapõueenergiat;

söel põhineva kütte- ja jahutustaristu, nt kaugkütte- ja kaugjahutusvõrgustike ja tööstuslike protsesside ümberkujundamine, et kasutada taastuvenergial põhinevaid kütte ja jahutuse alternatiive, nt maapõueenergiat;

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 2

Artikkel 1 – punkt 2

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | varem tegutsenud söekaevanduste või suletavate
  söekaevanduste
  kaevandusjäätmetest ja -jääkidest saadud tooraine mitteenergeetiline kasutamine ja tootmine, hinnates nõuetekohaselt,
  et nende
  kliima-, keskkonna- ja tervisemõju on viidud miinimumini ja see on väiksem kui alternatiivsetel lahendustel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

varem tegutsenud söekaevanduste või suletavate
  söekaevanduste
  kaevandusjäätmetest ja -jääkidest saadud tooraine mitteenergeetiline kasutamine ja tootmine, hinnates nõuetekohaselt,
  et nende
  kliima-, keskkonna- ja tervisemõju on viidud miinimumini ja see on väiksem kui alternatiivsetel lahendustel;

söekaevanduste

et nende

| c) | varem tegutsenud söekaevanduste või suletavate
  kaevanduste
  kaevandusjäätmetest ja -jääkidest saadud tooraine mitteenergeetiline kasutamine ja tootmine, hinnates
  kooskõlas ringmajandusel põhineva lähenemisviisiga
  nõuetekohaselt,
  kas
  kliima-, keskkonna- ja tervisemõju on viidud miinimumini ja
  kas
  see on väiksem kui alternatiivsetel lahendustel; |
| --- | --- |

c)

varem tegutsenud söekaevanduste või suletavate
  kaevanduste
  kaevandusjäätmetest ja -jääkidest saadud tooraine mitteenergeetiline kasutamine ja tootmine, hinnates
  kooskõlas ringmajandusel põhineva lähenemisviisiga
  nõuetekohaselt,
  kas
  kliima-, keskkonna- ja tervisemõju on viidud miinimumini ja
  kas
  see on väiksem kui alternatiivsetel lahendustel;

kaevanduste

kooskõlas ringmajandusel põhineva lähenemisviisiga

kas

kas

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 2

Artikkel 1 – punkt 2

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | tõhusate ümber-
  ja
  täiendõppe programmide väljatöötamise edendamine
  tööjõu
  puhul, keda mõjutab söetootmise järkjärguline kaotamine
  . See hõlmab söesektoris töötava või varasemalt töötanud tööjõu koolitamist ja ümberõpet käsitlevaid teadusuuringuid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

tõhusate ümber-
  ja
  täiendõppe programmide väljatöötamise edendamine
  tööjõu
  puhul, keda mõjutab söetootmise järkjärguline kaotamine
  . See hõlmab söesektoris töötava või varasemalt töötanud tööjõu koolitamist ja ümberõpet käsitlevaid teadusuuringuid.

tõhusate ümber-

täiendõppe programmide väljatöötamise edendamine

puhul, keda mõjutab söetootmise järkjärguline kaotamine

| e) | söe järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise mõju hindamine asjaomaste piirkondade
  ja
  kohalike kogukondade tööhõivele ning majandusarengu, töökohtade loomise ja mõjutatud
  tööjõu
  tõhusate ümber- ja täiendõppe programmide piirkondliku kontseptsiooni väljatöötamine nendes piirkondades
  . See hõlmab söesektoris töötava või varasemalt töötanud tööjõu koolitamist ja ümberõpet käsitlevaid teadusuuringuid
  üleminekuetapis söepiirkondade toetamiseks
  . |
| --- | --- |

e)

söe järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise mõju hindamine asjaomaste piirkondade
  ja
  kohalike kogukondade tööhõivele ning majandusarengu, töökohtade loomise ja mõjutatud
  tööjõu
  tõhusate ümber- ja täiendõppe programmide piirkondliku kontseptsiooni väljatöötamine nendes piirkondades
  . See hõlmab söesektoris töötava või varasemalt töötanud tööjõu koolitamist ja ümberõpet käsitlevaid teadusuuringuid
  üleminekuetapis söepiirkondade toetamiseks
  .

söe järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise mõju hindamine asjaomaste piirkondade

kohalike kogukondade tööhõivele ning majandusarengu, töökohtade loomise ja mõjutatud

tõhusate ümber- ja täiendõppe programmide piirkondliku kontseptsiooni väljatöötamine nendes piirkondades

üleminekuetapis söepiirkondade toetamiseks

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 3

Artikkel 1 – punkt 3

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teadusprojektides keskendutakse kaevandustegevusega seotud haigustele, eesmärgiga parandada üleminekuetapis söepiirkondades elavate inimeste tervist. Samuti tagatakse teadusprojektidega kaitsemeetmed kaevanduste sulgemisel ja varem tegutsenud kaevandustes. | Teadusprojektides keskendutakse kaevandustegevusega seotud haigustele
  ja pööratakse erilist rõhku õhusaastest tingitud haigustele
  , eesmärgiga parandada üleminekuetapis söepiirkondades elavate inimeste tervist. Samuti tagatakse teadusprojektidega kaitsemeetmed kaevanduste sulgemisel ja varem tegutsenud kaevandustes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadusprojektides keskendutakse kaevandustegevusega seotud haigustele, eesmärgiga parandada üleminekuetapis söepiirkondades elavate inimeste tervist. Samuti tagatakse teadusprojektidega kaitsemeetmed kaevanduste sulgemisel ja varem tegutsenud kaevandustes.

Teadusprojektides keskendutakse kaevandustegevusega seotud haigustele
  ja pööratakse erilist rõhku õhusaastest tingitud haigustele
  , eesmärgiga parandada üleminekuetapis söepiirkondades elavate inimeste tervist. Samuti tagatakse teadusprojektidega kaitsemeetmed kaevanduste sulgemisel ja varem tegutsenud kaevandustes.

ja pööratakse erilist rõhku õhusaastest tingitud haigustele

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üleminekutapis
  söekaevanduste
  keskkonnamõju vähendamine | Üleminekutapis
  söesektori
  keskkonnamõju
  ennetamine ja
  vähendamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üleminekutapis
  söekaevanduste
  keskkonnamõju vähendamine

söekaevanduste

Üleminekutapis
  söesektori
  keskkonnamõju
  ennetamine ja
  vähendamine

söesektori

ennetamine ja

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 6 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Eelistatakse projekte, millel on vähemalt üks järgmistest eesmärkidest: | 2.   Eelistatakse
  uuenduslikul tehnoloogial või tehnoloogiate uuenduslikul ühendamisel põhinevaid
  projekte, millel on vähemalt üks järgmistest eesmärkidest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Eelistatakse projekte, millel on vähemalt üks järgmistest eesmärkidest:

2.   Eelistatakse
  uuenduslikul tehnoloogial või tehnoloogiate uuenduslikul ühendamisel põhinevaid
  projekte, millel on vähemalt üks järgmistest eesmärkidest:

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | suletavatest ja varem tegutsenud söekaevandustest saadud kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste käitlemine ja korduskasutamine koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

suletavatest ja varem tegutsenud söekaevandustest saadud kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste käitlemine ja korduskasutamine koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane;

| c) | suletavatest ja varem tegutsenud söekaevandustest
  ja söeküttel töötavatest elektrijaamadest
  saadud kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste käitlemine ja korduskasutamine koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

suletavatest ja varem tegutsenud söekaevandustest
  ja söeküttel töötavatest elektrijaamadest
  saadud kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste käitlemine ja korduskasutamine koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane;

ja söeküttel töötavatest elektrijaamadest

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | sütt kasutanud endiste
  rajatiste või suletavate rajatiste ja nende ümbruse keskkonna, nimelt vee, maa, pinnase ja bioloogilise mitmekesisuse taastamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

sütt kasutanud endiste
  rajatiste või suletavate rajatiste ja nende ümbruse keskkonna, nimelt vee, maa, pinnase ja bioloogilise mitmekesisuse taastamine;

sütt kasutanud endiste

| f) | endiste söega seotud
  rajatiste või suletavate
  söega seotud
  rajatiste ja nende ümbruse keskkonna, nimelt vee, maa, pinnase ja bioloogilise mitmekesisuse taastamine; |
| --- | --- |

f)

endiste söega seotud
  rajatiste või suletavate
  söega seotud
  rajatiste ja nende ümbruse keskkonna, nimelt vee, maa, pinnase ja bioloogilise mitmekesisuse taastamine;

endiste söega seotud

söega seotud

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | piirkondliku kontseptsiooni väljatöötamine majandustegevuse mitmekesistamiseks, et kohalikku arengut edendada, ning roheliste ja kvaliteetsete töökohtade loomine koos tööhõivestruktuuri muutmise ja oskuste kohandamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

piirkondliku kontseptsiooni väljatöötamine majandustegevuse mitmekesistamiseks, et kohalikku arengut edendada, ning roheliste ja kvaliteetsete töökohtade loomine koos tööhõivestruktuuri muutmise ja oskuste kohandamisega.

piirkondliku kontseptsiooni väljatöötamine majandustegevuse mitmekesistamiseks, et kohalikku arengut edendada, ning roheliste ja kvaliteetsete töökohtade loomine koos tööhõivestruktuuri muutmise ja oskuste kohandamisega.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 6

Artikkel 1 – punkt 6

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 8 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärk peab olema arendada, tutvustada ja täiustada peaaegu süsinikuheiteta terasetootmisprotsesse toote kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks. Soovitud tegevuste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise, CO2 jalajälje ja muu keskkonnamõju oluline vähendamine ning ressursside
  säilitamise parandamine
  . Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega: | Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärk peab olema arendada, tutvustada ja täiustada
  tihedas koostoimes selles valdkonnas tegutsevate ettevõtjatega
  peaaegu süsinikuheiteta terasetootmisprotsesse toote kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks. Soovitud tegevuste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise, CO2 jalajälje ja muu keskkonnamõju oluline vähendamine
  objektiivselt kontrollitavate vahendite, parameetrite ja andmete abil
  ning ressursside
  säästmine
  . Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärk peab olema arendada, tutvustada ja täiustada peaaegu süsinikuheiteta terasetootmisprotsesse toote kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks. Soovitud tegevuste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise, CO2 jalajälje ja muu keskkonnamõju oluline vähendamine ning ressursside
  säilitamise parandamine
  . Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

säilitamise parandamine

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärk peab olema arendada, tutvustada ja täiustada
  tihedas koostoimes selles valdkonnas tegutsevate ettevõtjatega
  peaaegu süsinikuheiteta terasetootmisprotsesse toote kvaliteedi ja tootlikkuse parandamiseks. Soovitud tegevuste lahutamatuks osaks peab olema heidete, energiatarbimise, CO2 jalajälje ja muu keskkonnamõju oluline vähendamine
  objektiivselt kontrollitavate vahendite, parameetrite ja andmete abil
  ning ressursside
  säästmine
  . Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

tihedas koostoimes selles valdkonnas tegutsevate ettevõtjatega

2

objektiivselt kontrollitavate vahendite, parameetrite ja andmete abil

säästmine

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 6

Artikkel 1 – punkt 6

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | uuenduslikud tehnoloogiad ja lahendused raua ja terase valmistamisel, millega edendatakse
  sektoritevahelisi tegevusi
  ,
  tutvustusprojektid
  , millega integreeritakse süsinikuheiteta energiatootmist, või aidatakse kaasa puhtale vesinikumajandusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

uuenduslikud tehnoloogiad ja lahendused raua ja terase valmistamisel, millega edendatakse
  sektoritevahelisi tegevusi
  ,
  tutvustusprojektid
  , millega integreeritakse süsinikuheiteta energiatootmist, või aidatakse kaasa puhtale vesinikumajandusele.

sektoritevahelisi tegevusi

tutvustusprojektid

| g) | uuenduslikud tehnoloogiad ja lahendused raua ja terase valmistamisel, millega edendatakse
  sektoritevahelist tegevust
  ,
  koostoimet, tööstusklastrite loomist ja sümbioose, et toetada suurema ringluse tutvustusprojekte
  , millega integreeritakse süsinikuheiteta energiatootmist või aidatakse kaasa puhtale vesinikumajandusele. |
| --- | --- |

g)

uuenduslikud tehnoloogiad ja lahendused raua ja terase valmistamisel, millega edendatakse
  sektoritevahelist tegevust
  ,
  koostoimet, tööstusklastrite loomist ja sümbioose, et toetada suurema ringluse tutvustusprojekte
  , millega integreeritakse süsinikuheiteta energiatootmist või aidatakse kaasa puhtale vesinikumajandusele.

sektoritevahelist tegevust

koostoimet, tööstusklastrite loomist ja sümbioose, et toetada suurema ringluse tutvustusprojekte

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 7

Artikkel 1 – punkt 7

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | terase omaduste (näiteks mehaaniliste ja füüsikaliste omaduste) edasiseks töötlemiseks, eri rakendusteks ja eri töötingimusteks sobivuse täiustamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

terase omaduste (näiteks mehaaniliste ja füüsikaliste omaduste) edasiseks töötlemiseks, eri rakendusteks ja eri töötingimusteks sobivuse täiustamine;

| b) | terase omaduste (näiteks mehaaniliste ja füüsikaliste omaduste) edasiseks töötlemiseks, eri rakendusteks ja eri töötingimusteks sobivuse täiustamine
  , pöörates erilist tähelepanu ringlussevõetud terasele
  ; |
| --- | --- |

b)

terase omaduste (näiteks mehaaniliste ja füüsikaliste omaduste) edasiseks töötlemiseks, eri rakendusteks ja eri töötingimusteks sobivuse täiustamine
  , pöörates erilist tähelepanu ringlussevõetud terasele
  ;

, pöörates erilist tähelepanu ringlussevõetud terasele

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 7

Artikkel 1 – punkt 7

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kasutusea pikendamine, eelkõige parandades terase ja terasstruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile, mehaanilisele ja termilise väsimusele ja/või muudele kahjulikele mõjudele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kasutusea pikendamine, eelkõige parandades terase ja terasstruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile, mehaanilisele ja termilise väsimusele ja/või muudele kahjulikele mõjudele;

| c) | kasutusea pikendamine
  ning ringlust, sealhulgas modulaarsust ja materjalitõhusust toetava disaini soodustamine
  , eelkõige parandades terase ja terasstruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile, mehaanilisele ja termilise väsimusele ja/või muudele kahjulikele mõjudele; |
| --- | --- |

c)

kasutusea pikendamine
  ning ringlust, sealhulgas modulaarsust ja materjalitõhusust toetava disaini soodustamine
  , eelkõige parandades terase ja terasstruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile, mehaanilisele ja termilise väsimusele ja/või muudele kahjulikele mõjudele;

ning ringlust, sealhulgas modulaarsust ja materjalitõhusust toetava disaini soodustamine

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 7

Artikkel 1 – punkt 7

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | kvaliteetne teras sellisteks rakendusteks nagu liikuvus, sh kestlikkus, ökodisainimeetodid, moderniseerimine, kergdisain ja/või
  ohutuslahendused
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

kvaliteetne teras sellisteks rakendusteks nagu liikuvus, sh kestlikkus, ökodisainimeetodid, moderniseerimine, kergdisain ja/või
  ohutuslahendused
  .

ohutuslahendused

| g) | kvaliteetne
  (näiteks ülitugev)
  teras sellisteks rakendusteks nagu liikuvus, sh kestlikkus, ökodisainimeetodid, moderniseerimine, kergdisain ja/või
  ohutus
  . |
| --- | --- |

g)

kvaliteetne
  (näiteks ülitugev)
  teras sellisteks rakendusteks nagu liikuvus, sh kestlikkus, ökodisainimeetodid, moderniseerimine, kergdisain ja/või
  ohutus
  .

(näiteks ülitugev)

ohutus

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 8

Artikkel 1 – punkt 8

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | eri allikatest pärit vanaraua ja kõrvalsaaduste ringlussevõtu ja terasejäätmete kvaliteedi parandamise tehnoloogiad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

eri allikatest pärit vanaraua ja kõrvalsaaduste ringlussevõtu ja terasejäätmete kvaliteedi parandamise tehnoloogiad;

| a) | eri allikatest pärit vanaraua ja kõrvalsaaduste ringlussevõtu ja
  väärindamise ning
  terasejäätmete kvaliteedi parandamise tehnoloogiad
  , milles pööratakse erilist tähelepanu terase kvaliteedi halvenemise vältimisele teiste metallidega (nt vask) saastumise tõttu
  ; |
| --- | --- |

a)

eri allikatest pärit vanaraua ja kõrvalsaaduste ringlussevõtu ja
  väärindamise ning
  terasejäätmete kvaliteedi parandamise tehnoloogiad
  , milles pööratakse erilist tähelepanu terase kvaliteedi halvenemise vältimisele teiste metallidega (nt vask) saastumise tõttu
  ;

väärindamise ning

, milles pööratakse erilist tähelepanu terase kvaliteedi halvenemise vältimisele teiste metallidega (nt vask) saastumise tõttu

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 8

Artikkel 1 – punkt 8

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | jäätmekäitlus ning väärtusliku teisese toorme, sh räbu, taaskasutus terasetehases ja sellest väljaspool; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

jäätmekäitlus ning väärtusliku teisese toorme, sh räbu, taaskasutus terasetehases ja sellest väljaspool;

| b) | jäätmekäitlus ning väärtusliku teisese toorme, sh räbu, taaskasutus terasetehases ja sellest väljaspool
  , samuti muudest tööstusharudest pärineva teisese toorme, jääkide ja kõrvalsaaduste (nt biomass) korduskasutus terasetootmiseks ja legeerimiseks
  ; |
| --- | --- |

b)

jäätmekäitlus ning väärtusliku teisese toorme, sh räbu, taaskasutus terasetehases ja sellest väljaspool
  , samuti muudest tööstusharudest pärineva teisese toorme, jääkide ja kõrvalsaaduste (nt biomass) korduskasutus terasetootmiseks ja legeerimiseks
  ;

, samuti muudest tööstusharudest pärineva teisese toorme, jääkide ja kõrvalsaaduste (nt biomass) korduskasutus terasetootmiseks ja legeerimiseks

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 8

Artikkel 1 – punkt 8

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | teraseliikide ja monteeritavate struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid
  terast ringlussevõtuks või korduskasutamiseks hõlpsalt taaskasutada
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

teraseliikide ja monteeritavate struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid
  terast ringlussevõtuks või korduskasutamiseks hõlpsalt taaskasutada
  ;

terast ringlussevõtuks või korduskasutamiseks hõlpsalt taaskasutada

| d) | teraseliikide ja monteeritavate struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid
  nende eluea lõpus vanametalli täiustatud töötlemist ja demonteerimist, et tagada terase ja teiste materjalide hõlpsam taas- ja korduskasutus ning ringlussevõtt
  ; |
| --- | --- |

d)

teraseliikide ja monteeritavate struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid
  nende eluea lõpus vanametalli täiustatud töötlemist ja demonteerimist, et tagada terase ja teiste materjalide hõlpsam taas- ja korduskasutus ning ringlussevõtt
  ;

nende eluea lõpus vanametalli täiustatud töötlemist ja demonteerimist, et tagada terase ja teiste materjalide hõlpsam taas- ja korduskasutus ning ringlussevõtt

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – punkt 9

Artikkel 1 – punkt 9

Otsus 2008/376/EÜ

Artikkel 10a – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | tööjõu parem haldamine, kasutades tööjõu nõudluse ja ümberpaigutamise prognoosimudeleid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

tööjõu parem haldamine, kasutades tööjõu nõudluse ja ümberpaigutamise prognoosimudeleid.

tööjõu parem haldamine, kasutades tööjõu nõudluse ja ümberpaigutamise prognoosimudeleid.

---

(28)  Mitmepoolne leping, XXVII peatükk „Keskkond“, 7.d Pariisi kokkulepe. Jõustus 4. novembril 2016.

28

(28)  

  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

28

ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

(28a)  
  Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkt a.

28a

Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkt a.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/267 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/267

---

P9_TA(2021)0239

Programm „Loov Euroopa“ ***II

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 15/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14146/1/2020 – C9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (14146/1/2020 – C9-0134/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 6. veebruari 2019. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 6. veebruari 2019. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0366) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0366) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0161/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT C 110, 22.3.2019, lk 87.

(2)  ELT C 168, 16.5.2019, lk 37.

(3)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 934.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldused

Seoses eespool nimetatud määruse põhjendusega 23 ja I lisa punkti 1 alapunkti e kohaste erimeetmetega ning artikli 7 lõikega 5 kinnitab Euroopa Komisjon vastavalt kaasseadusandjate poolt 14. detsembril 2020 kokkulepitule oma kavatsust algatada projektikonkursid mitmeaastaste tegevustoetuste jaoks, mida võiksid taotleda Euroopa Liidu Noorteorkester ja muud üksused ning mis tagaksid vajaliku stabiilsuse nende üksuste toimimiseks. Nende projektikonkursside kohta võetakse vastu tööprogrammid, milles esitatakse täpsed tingimused, näiteks projektikonkursside ajakava või kavandatud toetuslepingute kestus. Lisaks kinnitab komisjon oma kavatsust algatada esimene selline projektikonkurss 2021. aasta tööprogrammis. See kavatsus sõltub eespool nimetatud määruse vastuvõtmisest ja lõplikust kokkuleppest liidu 2021. aasta eelarve kohta.

Komisjon avaldab kahetsust, et kaasseadusandjad otsustasid säilitada MEDIA logo. See on vastuolus horisontaalse lähenemisviisiga, mille kohaselt ei kasutata järgmise pikaajalise eelarve raames programmide logosid. Komisjon soovib eri programmide puhul ühtse Euroopa logo kasutamisega seista selle eest, et eurooplased näeksid Euroopa Liitu kui üht tervikut. See logo on ühine kõikidele ELi institutsioonidele ning moodustab olulise osa programmidele kehtestatud lihtsatest, ühtsetest ja siduvatest teavitamis- ja nähtavusnõuetest. Programmi käsitleva üldise kokkuleppe saavutamiseks võib komisjon nõustuda MEDIA logo säilitamisega tingimusel, et selle kasutamine piirdub asjaomase programmiperioodiga.

Komisjon on jätkuvalt veendunud, et ELi meetmete nähtavus on parem ja üldsuse teavitamine neist meetmetest tõhusam, kui ei kasutata konkreetsete programmide logosid. Komisjon on valmis kaasseadusandjatega seda küsimust arutama aegsasti enne järgmise programmitöö perioodi läbirääkimisi.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/269 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/269

---

P9_TA(2021)0246

Euroopa küberturvalisuse pädevuskeskus ***II

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 15/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05628/2/2021 – C9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05628/2/2021 – C9-0152/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. jaanuari 2019. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. jaanuari 2019. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0630) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0630) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0166/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 159, 10.5.2019, lk 63.

(2)  ELT C 158, 30.4.2021, lk 850.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/270 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/270

---

P9_TA(2021)0247

Maksustamisalase koostöö programm „Fiscalis“ 2021–2027 ***II

Euroopa Parlamendi 19. mai 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse maksustamisalase koostöö programm „Fiscalis“ ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 15/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (06116/1/2021 – C9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (06116/1/2021 – C9-0179/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0443) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0443) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0167/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse, mida parlament hindab kõrgelt ja mis oli lõpliku kokkuleppe saavutamisel olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 118.

(2)  ELT C 158, 30.4.2021, lk 459.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Nõukogu avaldus

Nõukogu võtab teadmiseks parlamendi huvi suurema läbipaistvuse järele seoses ELi õiguse rakendamisega maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise valdkonnas. Aluslepingutest tuleneva institutsionaalseid suhteid reguleeriva õigusraamistiku kontekstis tunnistab nõukogu lisandväärtust, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja komisjoniga komisjoni iga-aastaste aruannete põhjal toimuvatest iga-aastastest arvamuste vahetustest seoses programmi „Fiscalis“ käigus saadud kogemustega.

---

Neljapäev, 20. mai 2021

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/272 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/272

---

P9_TA(2021)0254

Keskkond: Århusi konventsiooni määrus ***I

Euroopa Parlamendi 20. mail 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 15/46)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1367/2006 (4) võeti vastu eesmärgiga soodustada Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist, kehtestades õigusnormid konventsiooni kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1367/2006 (4) võeti vastu eesmärgiga soodustada Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist, kehtestades õigusnormid konventsiooni kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1367/2006 (4) võeti vastu eesmärgiga soodustada Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist, kehtestades õigusnormid konventsiooni kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes.
  Seetõttu muudetakse käesoleva määrusega määrust (EÜ) nr 1367/2006, et rakendada konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1367/2006 (4) võeti vastu eesmärgiga soodustada Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist, kehtestades õigusnormid konventsiooni kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes.
  Seetõttu muudetakse käesoleva määrusega määrust (EÜ) nr 1367/2006, et rakendada konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | 11. detsembri 2019. aasta teatises Euroopa
  Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“
  võttis komisjon kohustuse kaaluda määruse (EÜ) nr 1367/2006 läbivaatamist, et parandada keskkonnamõjuga
  otsuste
  keskkonnaõigusele
  vastavuses kahtlevate
  kodanike ja keskkonna valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide võimalusi haldusorganile vaide esitamiseks ja kohtuliku kontrolli taotlemiseks liidu tasandil. Samuti kohustus komisjon võtma meetmeid, et parandada kohtu poole pöördumise võimalusi kõigi liikmesriikide kohtutes. Sel eesmärgil avaldas komisjon teatise
  „Keskkonnaasjades
  kohtu poole pöördumise võimaluste
  parandamine
  ELis ja selle
  liikmesriikides“
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

11. detsembri 2019. aasta teatises Euroopa
  Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“
  võttis komisjon kohustuse kaaluda määruse (EÜ) nr 1367/2006 läbivaatamist, et parandada keskkonnamõjuga
  otsuste
  keskkonnaõigusele
  vastavuses kahtlevate
  kodanike ja keskkonna valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide võimalusi haldusorganile vaide esitamiseks ja kohtuliku kontrolli taotlemiseks liidu tasandil. Samuti kohustus komisjon võtma meetmeid, et parandada kohtu poole pöördumise võimalusi kõigi liikmesriikide kohtutes. Sel eesmärgil avaldas komisjon teatise
  „Keskkonnaasjades
  kohtu poole pöördumise võimaluste
  parandamine
  ELis ja selle
  liikmesriikides“
  .

| (3) | Oma
  11. detsembri 2019. aasta teatises Euroopa
  rohelise kokkuleppe kohta
  võttis komisjon kohustuse kaaluda määruse (EÜ) nr 1367/2006 läbivaatamist, et parandada keskkonnamõjuga
  haldusaktide
  keskkonnaõigusele
  vastavuse osas konkreetseid kahtlusi omavate
  kodanike ja keskkonna valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide võimalusi haldusorganile vaide esitamiseks ja kohtuliku kontrolli taotlemiseks liidu tasandil. Samuti kohustus komisjon võtma meetmeid, et parandada kohtu poole pöördumise võimalusi kõigi liikmesriikide kohtutes. Sel eesmärgil avaldas komisjon
  oma 14. oktoobri 2020
  teatise
  keskkonnaasjades
  kohtu poole pöördumise võimaluste
  parandamise kohta
  ELis ja selle
  liikmesriikides, milles ta kinnitab, et „võimalus pöörduda keskkonnaasjades kohtu poole Euroopa Liidu Kohtu ja liikmesriikide kohtute kui liidu kohtute kaudu on oluline tugimeede, mis aitab kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe kohasele üleminekule, ja see tugevdab kodanikuühiskonna rolli demokraatliku korra järelevalvajana“
  . |
| --- | --- |

(3)

Oma
  11. detsembri 2019. aasta teatises Euroopa
  rohelise kokkuleppe kohta
  võttis komisjon kohustuse kaaluda määruse (EÜ) nr 1367/2006 läbivaatamist, et parandada keskkonnamõjuga
  haldusaktide
  keskkonnaõigusele
  vastavuse osas konkreetseid kahtlusi omavate
  kodanike ja keskkonna valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide võimalusi haldusorganile vaide esitamiseks ja kohtuliku kontrolli taotlemiseks liidu tasandil. Samuti kohustus komisjon võtma meetmeid, et parandada kohtu poole pöördumise võimalusi kõigi liikmesriikide kohtutes. Sel eesmärgil avaldas komisjon
  oma 14. oktoobri 2020
  teatise
  keskkonnaasjades
  kohtu poole pöördumise võimaluste
  parandamise kohta
  ELis ja selle
  liikmesriikides, milles ta kinnitab, et „võimalus pöörduda keskkonnaasjades kohtu poole Euroopa Liidu Kohtu ja liikmesriikide kohtute kui liidu kohtute kaudu on oluline tugimeede, mis aitab kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe kohasele üleminekule, ja see tugevdab kodanikuühiskonna rolli demokraatliku korra järelevalvajana“
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et konventsiooni artikli 9 lõike 3 kohaldamisalasse kuuluvad kohtumenetlused ei tohiks olla takistavalt kallid. Tagamaks, et määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 12 kohased kohtumenetlused ei oleks takistavalt kallid

   (1a)

  ja taotlejal oleks võimalik neid ette näha, peaksid liidu institutsioonid või asutused esitama mõistlikke kulude hüvitamise nõudeid, kui nad on kohtuvaidluses edukad olnud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et konventsiooni artikli 9 lõike 3 kohaldamisalasse kuuluvad kohtumenetlused ei tohiks olla takistavalt kallid. Tagamaks, et määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 12 kohased kohtumenetlused ei oleks takistavalt kallid

   (1a)

  ja taotlejal oleks võimalik neid ette näha, peaksid liidu institutsioonid või asutused esitama mõistlikke kulude hüvitamise nõudeid, kui nad on kohtuvaidluses edukad olnud.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Võttes arvesse Århusi konventsiooni artikli 9
  lõiget
   3 ning Århusi konventsiooni vastavuskomitee
  väljendatud kahtlusi

   (5), tuleks liidu õigus viia vastavusse Århusi konventsiooni sätetega, mis käsitlevad õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaasjades, tagades seejuures kooskõla liidu õiguse aluspõhimõtete
  ja
  kohtuliku kontrolli süsteemiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Võttes arvesse Århusi konventsiooni artikli 9
  lõiget
   3 ning Århusi konventsiooni vastavuskomitee
  väljendatud kahtlusi

   (5), tuleks liidu õigus viia vastavusse Århusi konventsiooni sätetega, mis käsitlevad õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaasjades, tagades seejuures kooskõla liidu õiguse aluspõhimõtete
  ja
  kohtuliku kontrolli süsteemiga.

| (4) | Võttes arvesse Århusi konventsiooni artikli 9
  lõikeid
  3
  ja 4
  ning Århusi konventsiooni vastavuskomitee
  nõuandeid

   (5), tuleks liidu õigus viia vastavusse Århusi konventsiooni sätetega, mis käsitlevad õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaasjades, tagades seejuures kooskõla liidu õiguse
  , sh aluslepingute
  aluspõhimõtete
  ning
  kohtuliku kontrolli süsteemiga.
  Määrust (EÜ) nr 1367/2006 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse Århusi konventsiooni artikli 9
  lõikeid
  3
  ja 4
  ning Århusi konventsiooni vastavuskomitee
  nõuandeid

   (5), tuleks liidu õigus viia vastavusse Århusi konventsiooni sätetega, mis käsitlevad õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaasjades, tagades seejuures kooskõla liidu õiguse
  , sh aluslepingute
  aluspõhimõtete
  ning
  kohtuliku kontrolli süsteemiga.
  Määrust (EÜ) nr 1367/2006 tuleks vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 3 on sätestatud, et iga konventsiooniosaline tagab oma siseriiklike õigusaktide raames, et asjaomasel üldsuse esindajal, kui ta vastab siseriiklike õigusaktide kriteeriumidele, on juurdepääs kohtulikule või muule läbivaatamismenetlusele, et vaidlustada sellise otsuse, tegevuse või tegevusetuse sisulist ja protseduurilist seaduslikkust, mis on vastuolus tema siseriiklike keskkonnaõigusnormidega. Århusi määrusega kehtestatud haldusjärelevalve menetlus täiendab ELi üldist haldusjärelevalve ja kohtuliku kontrolli süsteemi, mis võimaldab kodanikel ELi tasandil otsese kohtus vaidlustamise teel taotleda haldusaktide läbivaatamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 kohaselt ning vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 267 riiklike kohtute kaudu, mis moodustavad ELi aluslepingute kohaselt ELi süsteemi lahutamatu osa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 3 on sätestatud, et iga konventsiooniosaline tagab oma siseriiklike õigusaktide raames, et asjaomasel üldsuse esindajal, kui ta vastab siseriiklike õigusaktide kriteeriumidele, on juurdepääs kohtulikule või muule läbivaatamismenetlusele, et vaidlustada sellise otsuse, tegevuse või tegevusetuse sisulist ja protseduurilist seaduslikkust, mis on vastuolus tema siseriiklike keskkonnaõigusnormidega. Århusi määrusega kehtestatud haldusjärelevalve menetlus täiendab ELi üldist haldusjärelevalve ja kohtuliku kontrolli süsteemi, mis võimaldab kodanikel ELi tasandil otsese kohtus vaidlustamise teel taotleda haldusaktide läbivaatamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 kohaselt ning vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 267 riiklike kohtute kaudu, mis moodustavad ELi aluslepingute kohaselt ELi süsteemi lahutamatu osa.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane vaidemenetlus on piiratud halduse üksikaktidega, on peamine
  takistus
  keskkonna valdkonnas tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele, kes soovivad esitada selle määruse artikli 10 alusel vaideid ka laiema kohaldamisalaga haldusaktide suhtes. Seepärast on
  vaja
  selle määrusega ette nähtud vaidemenetluse kohaldamisala laiendada, et see hõlmaks ka muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane vaidemenetlus on piiratud halduse üksikaktidega, on peamine
  takistus
  keskkonna valdkonnas tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele, kes soovivad esitada selle määruse artikli 10 alusel vaideid ka laiema kohaldamisalaga haldusaktide suhtes. Seepärast on
  vaja
  selle määrusega ette nähtud vaidemenetluse kohaldamisala laiendada, et see hõlmaks ka muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad.

| (5) | Asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane vaidemenetlus on piiratud halduse üksikaktidega, on
  olnud
  peamine
  mitte-vastuvõetavuse põhjendus
  keskkonna valdkonnas tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele, kes soovivad esitada selle määruse artikli 10 alusel vaideid ka laiema kohaldamisalaga haldusaktide suhtes. Seepärast on
  asjakohane
  selle määrusega ette nähtud vaidemenetluse kohaldamisala laiendada, et see hõlmaks ka muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad. |
| --- | --- |

(5)

Asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane vaidemenetlus on piiratud halduse üksikaktidega, on
  olnud
  peamine
  mitte-vastuvõetavuse põhjendus
  keskkonna valdkonnas tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele, kes soovivad esitada selle määruse artikli 10 alusel vaideid ka laiema kohaldamisalaga haldusaktide suhtes. Seepärast on
  asjakohane
  selle määrusega ette nähtud vaidemenetluse kohaldamisala laiendada, et see hõlmaks ka muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane haldusakti määratlus peaks hõlmama muid kui seadusandlikke akte. Muu kui seadusandlik akt võib aga sisaldada riiklikke rakendusmeetmeid, mille vastu on
  keskkonna valdkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel
  võimalik saada kohtulikku kaitset, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtus ELi toimimise lepingu artikli 267 kohase eelotsusetaotluse menetluse kaudu.
  Seepärast on asjakohane jätta vaidemenetluse kohaldamisalast välja selliste muude kui seadusandlike aktide need sätted, mille puhul on liidu õigusega sõnaselgelt nõutavad riiklikud rakendusmeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane haldusakti määratlus peaks hõlmama muid kui seadusandlikke akte. Muu kui seadusandlik akt võib aga sisaldada riiklikke rakendusmeetmeid, mille vastu on
  keskkonna valdkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel
  võimalik saada kohtulikku kaitset, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtus ELi toimimise lepingu artikli 267 kohase eelotsusetaotluse menetluse kaudu.
  Seepärast on asjakohane jätta vaidemenetluse kohaldamisalast välja selliste muude kui seadusandlike aktide need sätted, mille puhul on liidu õigusega sõnaselgelt nõutavad riiklikud rakendusmeetmed.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane haldusakti määratlus peaks hõlmama muid kui seadusandlikke akte. Muu kui seadusandlik akt võib aga sisaldada riiklikke rakendusmeetmeid, mille vastu on võimalik saada kohtulikku kaitset, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtus ELi toimimise lepingu artikli 267 kohase eelotsusetaotluse menetluse kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohane haldusakti määratlus peaks hõlmama muid kui seadusandlikke akte. Muu kui seadusandlik akt võib aga sisaldada riiklikke rakendusmeetmeid, mille vastu on võimalik saada kohtulikku kaitset, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtus ELi toimimise lepingu artikli 267 kohase eelotsusetaotluse menetluse kaudu.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Õiguskindluse tagamiseks peab selleks, et jätta haldusakti mõistest välja teatavad sätted, olema liidu õiguses nende sätete puhul sõnaselgelt nõutav rakendusaktide vastuvõtmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Õiguskindluse tagamiseks peab selleks, et jätta haldusakti mõistest välja teatavad sätted, olema liidu õiguses nende sätete puhul sõnaselgelt nõutav rakendusaktide vastuvõtmine.

välja jäetud

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisala hõlmab keskkonnaõiguse alusel vastu võetud akte. Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 hõlmab
  aga
  selliste aktide vaidlustamist, mis on vastuolus keskkonnaõigusega. Seepärast on vaja täpsustada, et kontrollimaks, kas haldusakt on vastuolus keskkonnaõigusega, tuleks korraldada vaidemenetlus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisala hõlmab keskkonnaõiguse alusel vastu võetud akte. Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 hõlmab
  aga
  selliste aktide vaidlustamist, mis on vastuolus keskkonnaõigusega. Seepärast on vaja täpsustada, et kontrollimaks, kas haldusakt on vastuolus keskkonnaõigusega, tuleks korraldada vaidemenetlus.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisala hõlmab keskkonnaõiguse alusel vastu võetud akte. Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 hõlmab selliste aktide
  või tegevusetuse
  vaidlustamist, mis on vastuolus keskkonnaõigusega. Seepärast on vaja
  vastavalt Euroopa Kohtu praktikale
  täpsustada, et kontrollimaks, kas haldusakt on
  artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses
  vastuolus keskkonnaõigusega, tuleks korraldada vaidemenetlus. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamisala hõlmab keskkonnaõiguse alusel vastu võetud akte. Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 hõlmab selliste aktide
  või tegevusetuse
  vaidlustamist, mis on vastuolus keskkonnaõigusega. Seepärast on vaja
  vastavalt Euroopa Kohtu praktikale
  täpsustada, et kontrollimaks, kas haldusakt on
  artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses
  vastuolus keskkonnaõigusega, tuleks korraldada vaidemenetlus.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Hinnates, kas haldusakt sisaldab sätteid, mis võivad
  oma mõju tõttu
  olla vastuolus keskkonnaõigusega, on vaja kaalutleda, kas sellised sätted võivad takistada ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaste liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamist.
  Sellest tulenevalt
  peaks vaidemenetluse mehhanism hõlmama ka muu poliitika kui liidu keskkonnapoliitika rakendamisel vastu võetud akte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Hinnates, kas haldusakt sisaldab sätteid, mis võivad
  oma mõju tõttu
  olla vastuolus keskkonnaõigusega, on vaja kaalutleda, kas sellised sätted võivad takistada ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaste liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamist.
  Sellest tulenevalt
  peaks vaidemenetluse mehhanism hõlmama ka muu poliitika kui liidu keskkonnapoliitika rakendamisel vastu võetud akte.

| (10) | Hinnates, kas haldusakt sisaldab sätteid, mis võivad
  artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses
  olla vastuolus keskkonnaõigusega, on vaja
  kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga
  kaalutleda, kas sellised sätted võivad takistada ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaste liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamist.
  Sellisel juhul
  peaks vaidemenetluse mehhanism hõlmama ka muu poliitika kui liidu keskkonnapoliitika rakendamisel vastu võetud akte. |
| --- | --- |

(10)

Hinnates, kas haldusakt sisaldab sätteid, mis võivad
  artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses
  olla vastuolus keskkonnaõigusega, on vaja
  kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga
  kaalutleda, kas sellised sätted võivad takistada ELi toimimise lepingu artikli 191 kohaste liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamist.
  Sellisel juhul
  peaks vaidemenetluse mehhanism hõlmama ka muu poliitika kui liidu keskkonnapoliitika rakendamisel vastu võetud akte.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 esimest lõiku nii, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu kohus

   (1a)

  , on aktil väline mõju ja seega võib selle suhtes esitada vaide, kui selle eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele. Haldusaktid, näiteks ametisse nimetamised või ettevalmistavad aktid, mis ei tekita õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele ja mida ei saa pidada välist mõju omavateks vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale, ei tohiks seega kujutada endast haldusakte määruse (EÜ) nr 1367/2006 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 esimest lõiku nii, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu kohus

   (1a)

  , on aktil väline mõju ja seega võib selle suhtes esitada vaide, kui selle eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele. Haldusaktid, näiteks ametisse nimetamised või ettevalmistavad aktid, mis ei tekita õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele ja mida ei saa pidada välist mõju omavateks vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale, ei tohiks seega kujutada endast haldusakte määruse (EÜ) nr 1367/2006 tähenduses.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Õigusliku järjepidevuse tagamiseks loetakse, et aktil on õiguslikud tagajärjed ja seega võib selle suhtes esitada vaide vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 263 esimesele lõigule, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus

   (1a)

  . Kui lugeda, et aktil on õiguslikud tagajärjed, tähendab see, et akti suhtes võib selle vormist olenemata esitada vaide, sest akti olemust käsitletakse selle mõju, eesmärgi ja sisu seisukohast

   (1b)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Õigusliku järjepidevuse tagamiseks loetakse, et aktil on õiguslikud tagajärjed ja seega võib selle suhtes esitada vaide vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 263 esimesele lõigule, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus

   (1a)

  . Kui lugeda, et aktil on õiguslikud tagajärjed, tähendab see, et akti suhtes võib selle vormist olenemata esitada vaide, sest akti olemust käsitletakse selle mõju, eesmärgi ja sisu seisukohast

   (1b)

  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10c) | Kõik haldus- ja/või kohtuliku kontrolli menetlustähtajad peaksid kehtima alles siis, kui keskkonnaõigusega kaitstud olulise avaliku huviga seotud haldusakti sisu, mida hiljem vaidlustatakse, on huvitatud isikutele tegelikult teada, eriti juhtudel, kui asjaomane haldusakt on aegunud. See on vajalik, et vältida praktikat, mis võiks olla vastuolus Århusi konventsiooni artikliga 9 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, eelkõige Euroopa Kohtu 12. novembri 2019. aasta otsusega kohtuasjas C-261/18: komisjon vs. Iirimaa

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10c)

Kõik haldus- ja/või kohtuliku kontrolli menetlustähtajad peaksid kehtima alles siis, kui keskkonnaõigusega kaitstud olulise avaliku huviga seotud haldusakti sisu, mida hiljem vaidlustatakse, on huvitatud isikutele tegelikult teada, eriti juhtudel, kui asjaomane haldusakt on aegunud. See on vajalik, et vältida praktikat, mis võiks olla vastuolus Århusi konventsiooni artikliga 9 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, eelkõige Euroopa Kohtu 12. novembri 2019. aasta otsusega kohtuasjas C-261/18: komisjon vs. Iirimaa

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10d) | Otsesed ja tõhusad vahendid üldsuse kaasamiseks liidu seadusandlike ja muude kui seadusandlike aktide koostamisse ja vastuvõtmisse on olulised, et lahendada probleemid juba varajases etapis ja hinnata, kas on vaja täiendavat ettepanekut üldsuse horisontaalse osalemise parandamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10d)

Otsesed ja tõhusad vahendid üldsuse kaasamiseks liidu seadusandlike ja muude kui seadusandlike aktide koostamisse ja vastuvõtmisse on olulised, et lahendada probleemid juba varajases etapis ja hinnata, kas on vaja täiendavat ettepanekut üldsuse horisontaalse osalemise parandamiseks.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Võttes arvesse valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide keskset rolli teadlikkuse suurendamisel ja õiguslike meetmete võtmisel, peaksid liidu institutsioonid ja organid tagama piisava juurdepääsu teabele, osalemisele ja õigusemõistmisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Võttes arvesse valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide keskset rolli teadlikkuse suurendamisel ja õiguslike meetmete võtmisel, peaksid liidu institutsioonid ja organid tagama piisava juurdepääsu teabele, osalemisele ja õigusemõistmisele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Euroopa Liidu Kohtu praktika (6) kohaselt
  peavad keskkonna valdkonnas tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid
  haldusakti kohta esitatavat vaiet põhjendades esitama olulisi faktilisi asjaolusid või õiguslikke argumente, mis tekitavad tõenäolisi ehk olulisi kahtlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Euroopa Liidu Kohtu praktika (6) kohaselt
  peavad keskkonna valdkonnas tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid
  haldusakti kohta esitatavat vaiet põhjendades esitama olulisi faktilisi asjaolusid või õiguslikke argumente, mis tekitavad tõenäolisi ehk olulisi kahtlusi.

| (12) | Euroopa Liidu Kohtu praktika (6) kohaselt
  peab osapool
  haldusakti kohta esitatavat vaiet põhjendades esitama olulisi faktilisi asjaolusid või õiguslikke argumente, mis tekitavad tõenäolisi ehk olulisi kahtlusi.
  Seda nõuet tuleks kohaldada ka määruse (EÜ) nr 1367/2006 puhul. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu Kohtu praktika (6) kohaselt
  peab osapool
  haldusakti kohta esitatavat vaiet põhjendades esitama olulisi faktilisi asjaolusid või õiguslikke argumente, mis tekitavad tõenäolisi ehk olulisi kahtlusi.
  Seda nõuet tuleks kohaldada ka määruse (EÜ) nr 1367/2006 puhul.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Vaide läbivaatamise ajal peaks teistel isikutel, keda kõnealune vaie otseselt puudutab, näiteks äriühingutel või riigiasutustel, olema võimalik esitada asjaomasele liidu institutsioonile või organile märkusi määruses (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud tähtaegade jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Vaide läbivaatamise ajal peaks teistel isikutel, keda kõnealune vaie otseselt puudutab, näiteks äriühingutel või riigiasutustel, olema võimalik esitada asjaomasele liidu institutsioonile või organile märkusi määruses (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud tähtaegade jooksul.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b) | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale1a


   (1a)

  ei saa juhul, kui ELi toimimise lepingu artikli 107 kohane riigiabimeede kujutab endast liidu keskkonnaõiguse rikkumist, seda riigiabimeedet pidada siseturuga kokkusobivaks. Komisjon peaks kehtestama selged suunised, et hõlbustada riigiabi vastavuse hindamist liidu õiguse, sealhulgas liidu keskkonnaalaste õigusaktide asjakohastele sätetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale1a


   (1a)

  ei saa juhul, kui ELi toimimise lepingu artikli 107 kohane riigiabimeede kujutab endast liidu keskkonnaõiguse rikkumist, seda riigiabimeedet pidada siseturuga kokkusobivaks. Komisjon peaks kehtestama selged suunised, et hõlbustada riigiabi vastavuse hindamist liidu õiguse, sealhulgas liidu keskkonnaalaste õigusaktide asjakohastele sätetele.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12c) | Määrusega (EÜ) nr 1367/2006 kehtestatakse liidu tasandil ühised sätted, reguleerimisala ja määratlused keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumise kohta. See on asjakohane ja aitab kaasa õiguskindluse tagamisele ning kooskõlas Århusi konventsioonist tulenevate kohustustega võetud rakendusmeetmete läbipaistvuse suurendamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12c)

Määrusega (EÜ) nr 1367/2006 kehtestatakse liidu tasandil ühised sätted, reguleerimisala ja määratlused keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumise kohta. See on asjakohane ja aitab kaasa õiguskindluse tagamisele ning kooskõlas Århusi konventsioonist tulenevate kohustustega võetud rakendusmeetmete läbipaistvuse suurendamisele.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12d) | Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaste läbivaatamismenetluste kohaldamisala peaks hõlmama nii vaidlustatud akti sisulist kui ka menetluslikku õiguspärasust. Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikale ei saa Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1367/2006 alusel läbiviidavad menetlused põhineda alustel või tõenditel, mis ei ole vaidemenetluse taotluses välja toodud, sest vastasel korral kaotaks määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 10 sisalduv nõue sellise vaide põhjendatuse kohta oma kasuliku mõju ja muudaks selle vaidega algatatud menetluse eset

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12d)

Määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaste läbivaatamismenetluste kohaldamisala peaks hõlmama nii vaidlustatud akti sisulist kui ka menetluslikku õiguspärasust. Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikale ei saa Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1367/2006 alusel läbiviidavad menetlused põhineda alustel või tõenditel, mis ei ole vaidemenetluse taotluses välja toodud, sest vastasel korral kaotaks määruse (EÜ) nr 1367/2006 artikli 10 sisalduv nõue sellise vaide põhjendatuse kohta oma kasuliku mõju ja muudaks selle vaidega algatatud menetluse eset

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Liikmesriikide ametiasutuste vastu võetud õigusaktid, sealhulgas liikmesriigi tasandil vastu võetud riiklikud rakendusmeetmed, mida nõutakse liidu õiguse alusel muu kui seadusandliku aktiga, ei kuulu kooskõlas aluslepingute ja siseriiklike kohtute autonoomia põhimõttega määruse (EÜ) nr 1367/2006 reguleerimisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Liikmesriikide ametiasutuste vastu võetud õigusaktid, sealhulgas liikmesriigi tasandil vastu võetud riiklikud rakendusmeetmed, mida nõutakse liidu õiguse alusel muu kui seadusandliku aktiga, ei kuulu kooskõlas aluslepingute ja siseriiklike kohtute autonoomia põhimõttega määruse (EÜ) nr 1367/2006 reguleerimisalasse.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti õigust heale haldusele (artikkel 41) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). Käesoleva määrusega tõhustatakse vaidemenetluse ja kohtuliku kontrolli liidu süsteemi ning selle tulemusena tugevdatakse harta artiklite 41 ja 47 kohaldamist, toetades omakorda Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti õigust heale haldusele (artikkel 41) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). Käesoleva määrusega tõhustatakse vaidemenetluse ja kohtuliku kontrolli liidu süsteemi ning selle tulemusena tugevdatakse harta artiklite 41 ja 47 kohaldamist, toetades omakorda Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtet.

| (14) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti
  keskkonnakaitse põhimõtet (artikkel 37),
  õigust heale haldusele (artikkel 41) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). Käesoleva määrusega tõhustatakse
  keskkonnaküsimustes
  vaidemenetluse ja kohtuliku kontrolli liidu süsteemi ning selle tulemusena tugevdatakse harta artiklite 
  37,
  41 ja 47 kohaldamist, toetades omakorda Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtet. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti
  keskkonnakaitse põhimõtet (artikkel 37),
  õigust heale haldusele (artikkel 41) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). Käesoleva määrusega tõhustatakse
  keskkonnaküsimustes
  vaidemenetluse ja kohtuliku kontrolli liidu süsteemi ning selle tulemusena tugevdatakse harta artiklite 
  37,
  41 ja 47 kohaldamist, toetades omakorda Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtet.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | haldusakt – liidu institutsiooni või organi vastuvõetud igasugune muu kui seadusandlik akt, millel on
  õiguslikult siduv
  ja väline mõju ning mis sisaldab sätteid, mis võivad
  oma mõju tõttu
  olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses
  , välja arvatud kõnealuse akti need sätted, mille korral on liidu õiguse alusel sõnaselgelt nõutavad liidu tasandi või riiklikud rakendusmeetmed
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

haldusakt – liidu institutsiooni või organi vastuvõetud igasugune muu kui seadusandlik akt, millel on
  õiguslikult siduv
  ja väline mõju ning mis sisaldab sätteid, mis võivad
  oma mõju tõttu
  olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses
  , välja arvatud kõnealuse akti need sätted, mille korral on liidu õiguse alusel sõnaselgelt nõutavad liidu tasandi või riiklikud rakendusmeetmed
  ;

| g) | haldusakt – liidu institutsiooni või organi vastuvõetud igasugune muu kui seadusandlik akt, millel on
  õiguslik
  ja väline mõju ning mis sisaldab sätteid, mis võivad olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses;
  haldusaktid ei hõlma liikmesriikide ametiasutuste vastuvõetud akte; |
| --- | --- |

g)

haldusakt – liidu institutsiooni või organi vastuvõetud igasugune muu kui seadusandlik akt, millel on
  õiguslik
  ja väline mõju ning mis sisaldab sätteid, mis võivad olla vastuolus keskkonnaõigusega artikli 2 lõike 1 punkti f tähenduses;
  haldusaktid ei hõlma liikmesriikide ametiasutuste vastuvõetud akte;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 2 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1a.

2.   Haldusaktid ja halduslik tegevusetus ei hõlma meetmeid, mis ühenduse institutsioon või organ on oma pädevuse piires võtnud või võtmata jätnud haldusjärelevalve organina järgmistel alustel:

„2.   Haldusaktid ja halduslik tegevusetus ei hõlma meetmeid, mis ühenduse institutsioon või organ on oma pädevuse piires võtnud või võtmata jätnud haldusjärelevalve organina järgmistel alustel:

| a) | asutamislepingu artiklid 81, 82
  , 86
  ja 
  87
  (
  konkurentsieeskirjad
  ); |
| --- | --- |

a)

asutamislepingu artiklid 81, 82
  , 86
  ja 
  87
  (
  konkurentsieeskirjad
  );

, 86

87

konkurentsieeskirjad

| a) | asutamislepingu artiklid 81
  ja
  82
  [ELi toimimise lepingu artiklid 101
  ja
  102]
  (
  sealhulgas ühinemiseeskirjad
  ); |
| --- | --- |

a)

asutamislepingu artiklid 81
  ja
  82
  [ELi toimimise lepingu artiklid 101
  ja
  102]
  (
  sealhulgas ühinemiseeskirjad
  );

ja

[ELi toimimise lepingu artiklid 101

102]

sealhulgas ühinemiseeskirjad

| b) | asutamislepingu artiklid 226 ja 228 (rikkumismenetlused); |
| --- | --- |

b)

asutamislepingu artiklid 226 ja 228 (rikkumismenetlused);

| b) | asutamislepingu artiklid 226 ja 228
  [ELi toimimise lepingu artiklid 258 ja 260]
  (rikkumismenetlused); |
| --- | --- |

b)

asutamislepingu artiklid 226 ja 228
  [ELi toimimise lepingu artiklid 258 ja 260]
  (rikkumismenetlused);

[ELi toimimise lepingu artiklid 258 ja 260]

| c) | asutamislepingu artikkel 195 (ombudsmani menetlused); |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artikkel 195 (ombudsmani menetlused);

| c) | asutamislepingu artikkel 195
  [ELi toimimise lepingu artikkel 228]
  (ombudsmani menetlused); |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artikkel 195
  [ELi toimimise lepingu artikkel 228]
  (ombudsmani menetlused);

[ELi toimimise lepingu artikkel 228]

| d) | asutamislepingu artikkel 280 (Euroopa Pettustevastase Ameti menetlused). |
| --- | --- |

d)

asutamislepingu artikkel 280 (Euroopa Pettustevastase Ameti menetlused).

| d) | asutamislepingu artikkel 280
  [ELi toimimise lepingu artikkel 325]
  (Euroopa Pettustevastase Ameti menetlused); |
| --- | --- |

d)

asutamislepingu artikkel 280
  [ELi toimimise lepingu artikkel 325]
  (Euroopa Pettustevastase Ameti menetlused);

[ELi toimimise lepingu artikkel 325]

| da) | asutamislepingu artiklid 86 ja 87 [ELi toimimise lepingu artiklid 106 ja 107] (konkurentsieeskirjad) kuni ... [18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist]; |
| --- | --- |

da)

da)

asutamislepingu artiklid 86 ja 87 [ELi toimimise lepingu artiklid 106 ja 107] (konkurentsieeskirjad) kuni ... [18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist];

asutamislepingu artiklid 86 ja 87 [ELi toimimise lepingu artiklid 106 ja 107] (konkurentsieeskirjad) kuni ... [18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist];

| db) | hiljemalt... [18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva] võtab komisjon vastu suunised, et hõlbustada riigiabi vastavuse hindamist liidu keskkonnaalaste õigusaktide asjakohastele sätetele, sealhulgas teabe kohta, mille liikmesriigid peavad esitama, kui nad teavitavad komisjoni riigiabist.“ |
| --- | --- |

db)

db)

hiljemalt... [18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva] võtab komisjon vastu suunised, et hõlbustada riigiabi vastavuse hindamist liidu keskkonnaalaste õigusaktide asjakohastele sätetele, sealhulgas teabe kohta, mille liikmesriigid peavad esitama, kui nad teavitavad komisjoni riigiabist.“

hiljemalt... [18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva] võtab komisjon vastu suunised, et hõlbustada riigiabi vastavuse hindamist liidu keskkonnaalaste õigusaktide asjakohastele sätetele, sealhulgas teabe kohta, mille liikmesriigid peavad esitama, kui nad teavitavad komisjoni riigiabist.“

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 4 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b. | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.

1b.

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Keskkonnainfot, mis tehakse kättesaadavaks ja mida levitatakse, ajakohastatakse vastavalt vajadusele. Lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 12 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 13 lõigetes 1 ja 2 loetletud dokumentidele
  peavad andmebaasid
  või
  registrid sisaldama järgmist
  :

„2.   Keskkonnainfot, mis tehakse kättesaadavaks ja mida levitatakse, ajakohastatakse vastavalt vajadusele. Lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 12 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 13 lõigetes 1 ja 2 loetletud dokumentidele
  tuleb andmebaasidesse
  või
  registritesse kanda järgmised dokumendid kohe pärast nende konsolideerimist
  :

| a) | rahvusvaheliste lepingute, konventsioonide või kokkulepete ja
  ühenduse
  keskkonnaalaste või sellega seotud õigusaktide ning keskkonnaga seotud poliitikate, kavade ja programmide tekstid; |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheliste lepingute, konventsioonide või kokkulepete ja
  ühenduse
  keskkonnaalaste või sellega seotud õigusaktide ning keskkonnaga seotud poliitikate, kavade ja programmide tekstid;

ühenduse

| a) | rahvusvaheliste lepingute, konventsioonide või kokkulepete ja
  liidu
  keskkonnaalaste või sellega seotud õigusaktide ning keskkonnaga seotud poliitikate, kavade ja programmide tekstid; |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheliste lepingute, konventsioonide või kokkulepete ja
  liidu
  keskkonnaalaste või sellega seotud õigusaktide ning keskkonnaga seotud poliitikate, kavade ja programmide tekstid;

liidu

| aa) | liikmesriikide seisukohad, mida on väljendatud otsustusmenetlustes, mille tulemusena võetakse vastu liidu keskkonnaalased või sellega seotud õigus- või haldusaktid; |
| --- | --- |

aa)

aa)

liikmesriikide seisukohad, mida on väljendatud otsustusmenetlustes, mille tulemusena võetakse vastu liidu keskkonnaalased või sellega seotud õigus- või haldusaktid;

liikmesriikide seisukohad, mida on väljendatud otsustusmenetlustes, mille tulemusena võetakse vastu liidu keskkonnaalased või sellega seotud õigus- või haldusaktid;

| b) | eduaruanded punktis a osutatud dokumentide rakendamise kohta, kui
  ühenduse
  institutsioonid või organid on need koostanud või hoiavad neid elektroonilises vormis; |
| --- | --- |

b)

eduaruanded punktis a osutatud dokumentide rakendamise kohta, kui
  ühenduse
  institutsioonid või organid on need koostanud või hoiavad neid elektroonilises vormis;

ühenduse

| b) | eduaruanded punktis a osutatud dokumentide rakendamise kohta, kui
  liidu
  institutsioonid või organid on need koostanud või hoiavad neid elektroonilises vormis; |
| --- | --- |

b)

eduaruanded punktis a osutatud dokumentide rakendamise kohta, kui
  liidu
  institutsioonid või organid on need koostanud või hoiavad neid elektroonilises vormis;

liidu

| c) | ühenduse õiguse rikkumist puudutavates menetlustes võetud meetmed alates põhjendatud arvamuse staadiumist vastavalt asutamislepingu artikli 
  226
  lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

ühenduse õiguse rikkumist puudutavates menetlustes võetud meetmed alates põhjendatud arvamuse staadiumist vastavalt asutamislepingu artikli 
  226
  lõikele 1;

226

| c) | ühenduse õiguse rikkumist puudutavates menetlustes võetud meetmed alates põhjendatud arvamuse staadiumist vastavalt asutamislepingu artikli 
  258
  lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

ühenduse õiguse rikkumist puudutavates menetlustes võetud meetmed alates põhjendatud arvamuse staadiumist vastavalt asutamislepingu artikli 
  258
  lõikele 1;

258

| d) | keskkonnaseisundi aruanded, nagu on viidatud lõikes 4; |
| --- | --- |

d)

keskkonnaseisundi aruanded, nagu on viidatud lõikes 4;

| d) | keskkonnaseisundi aruanded, nagu on viidatud lõikes 4; |
| --- | --- |

d)

keskkonnaseisundi aruanded, nagu on viidatud lõikes 4;

| e) | keskkonda mõjutavate või mõjutada võivate tegevuste järelevalve tulemusel saadud andmed või nende kokkuvõtted; |
| --- | --- |

e)

keskkonda mõjutavate või mõjutada võivate tegevuste järelevalve tulemusel saadud andmed või nende kokkuvõtted;

| e) | keskkonda mõjutavate või mõjutada võivate tegevuste järelevalve tulemusel saadud andmed või nende kokkuvõtted; |
| --- | --- |

e)

keskkonda mõjutavate või mõjutada võivate tegevuste järelevalve tulemusel saadud andmed või nende kokkuvõtted;

| f) | olulise keskkonnamõjuga load ning keskkonnaalased kokkulepped, või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida; |
| --- | --- |

f)

olulise keskkonnamõjuga load ning keskkonnaalased kokkulepped, või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida;

| f) | olulise keskkonnamõjuga load ning keskkonnaalased kokkulepped, või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida; |
| --- | --- |

f)

olulise keskkonnamõjuga load ning keskkonnaalased kokkulepped, või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida;

| g) | keskkonnamõju uuringud ja keskkonnaelementide riskianalüüsid või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida. |
| --- | --- |

g)

keskkonnamõju uuringud ja keskkonnaelementide riskianalüüsid või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida.

| g) | keskkonnamõju uuringud ja keskkonnaelementide riskianalüüsid või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida.“ |
| --- | --- |

g)

keskkonnamõju uuringud ja keskkonnaelementide riskianalüüsid või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida.“

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil,
  mis
  vastab artikli 11 nõuetele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on võtnud vastu haldusakti või kes oleks pidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, kui leitakse, et selline akt või tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega. | Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil
  või üldsuse esindajal
  ,
  kes
  vastab artikli 11 nõuetele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on võtnud vastu haldusakti või kes oleks pidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, kui leitakse, et selline akt või tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil,
  mis
  vastab artikli 11 nõuetele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on võtnud vastu haldusakti või kes oleks pidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, kui leitakse, et selline akt või tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega.

mis

Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil
  või üldsuse esindajal
  ,
  kes
  vastab artikli 11 nõuetele, on õigus esitada vaie liidu institutsioonile või organile, kes on võtnud vastu haldusakti või kes oleks pidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud, kui leitakse, et selline akt või tegevusetus on vastuolus keskkonnaõigusega.

või üldsuse esindajal

kes

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui haldusakt kujutab endast liidu tasandi rakendusmeedet, mis on ette nähtud teise muu kui seadusandliku aktiga, võib valitsusväline organisatsioon selle rakendusmeetme kohta vaide esitamisel esitada vaide ka kõnealuse muu kui seadusandliku akti selle sätte kohta, mille jaoks rakendusmeede on ette nähtud. | Kui haldusakt kujutab endast liidu tasandi rakendusmeedet, mis on ette nähtud teise muu kui seadusandliku aktiga, võib valitsusväline organisatsioon
  või üldsuse esindaja, kes vastab artikli 11 nõuetele,
  selle rakendusmeetme kohta vaide esitamisel esitada vaide ka kõnealuse muu kui seadusandliku akti selle sätte kohta, mille jaoks rakendusmeede on ette nähtud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui haldusakt kujutab endast liidu tasandi rakendusmeedet, mis on ette nähtud teise muu kui seadusandliku aktiga, võib valitsusväline organisatsioon selle rakendusmeetme kohta vaide esitamisel esitada vaide ka kõnealuse muu kui seadusandliku akti selle sätte kohta, mille jaoks rakendusmeede on ette nähtud.

Kui haldusakt kujutab endast liidu tasandi rakendusmeedet, mis on ette nähtud teise muu kui seadusandliku aktiga, võib valitsusväline organisatsioon
  või üldsuse esindaja, kes vastab artikli 11 nõuetele,
  selle rakendusmeetme kohta vaide esitamisel esitada vaide ka kõnealuse muu kui seadusandliku akti selle sätte kohta, mille jaoks rakendusmeede on ette nähtud.

või üldsuse esindaja, kes vastab artikli 11 nõuetele,

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud liidu institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui vaie on selgelt alusetu. Liidu institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses nii pea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 16 nädala jooksul pärast vaide saamist. | 2.   Lõikes 1 osutatud liidu institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui vaie on selgelt alusetu.
  Kui liidu institutsioon või organ saab sama tegevuse või tegevusetuse kohta mitu vaiet, milles viidatakse samadele alustele, võib institutsioon või organ otsustada vaided ühendada ja käsitleda neid ühtsena. Sellisel juhul teavitab liidu institutsioon või organ niipea kui võimalik kõnealusest otsusest kõiki, kes on esitanud sama tegevuse või tegevusetuse kohta vaide. Nelja nädala jooksul alates sellise vaide esitamisest võivad kolmandad isikud, keda vaie otseselt puudutab, esitada asjaomasele liidu institutsioonile või organile märkusi.
  Liidu institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses nii pea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 16 nädala jooksul pärast vaide saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud liidu institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui vaie on selgelt alusetu. Liidu institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses nii pea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 16 nädala jooksul pärast vaide saamist.

2.   Lõikes 1 osutatud liidu institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui vaie on selgelt alusetu.
  Kui liidu institutsioon või organ saab sama tegevuse või tegevusetuse kohta mitu vaiet, milles viidatakse samadele alustele, võib institutsioon või organ otsustada vaided ühendada ja käsitleda neid ühtsena. Sellisel juhul teavitab liidu institutsioon või organ niipea kui võimalik kõnealusest otsusest kõiki, kes on esitanud sama tegevuse või tegevusetuse kohta vaide. Nelja nädala jooksul alates sellise vaide esitamisest võivad kolmandad isikud, keda vaie otseselt puudutab, esitada asjaomasele liidu institutsioonile või organile märkusi.
  Liidu institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses nii pea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 16 nädala jooksul pärast vaide saamist.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 11 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Artikli 10 kohase vaide võib esitada ka üldsuse esindaja, kellel on piisav huvi või kelle õigusi on rikutud, kui lõikest 2 ei tulene teisiti.“

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 11 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b. | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.

2b.

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Komisjon võtab vastu vajalikud sätted, et tagada
  lõikes 1
  mainitud kriteeriumide läbipaistev ja järjepidev kohaldamine.

„2.   Komisjon võtab vastu vajalikud sätted, et tagada
  lõigetes 1 ja 1a
  mainitud kriteeriumide läbipaistev ja järjepidev kohaldamine.
  Hiljemalt ... [18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist] võtab komisjon kooskõlas artikliga 12a vastu delegeeritud õigusakti, milles täpsustatakse kriteeriumid, millele käesoleva artikli lõikes 1a viidatud üldsuse esindajad peavad vastama. Komisjon vaatab kõnealuste kriteeriumide kohaldamise läbi vähemalt iga kolme aasta järel ja vajaduse korral muudab delegeeritud õigusakti, et tagada lõikes 1a osutatud üldsuse esindajatele antud õiguse tõhus kasutamine.

Käesoleva lõike kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud kriteeriumid:

Käesoleva lõike kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud kriteeriumid:

| a) | tagavad toimiva juurdepääsu õiguskaitsele kooskõlas Århusi konventsiooni üldeesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

a)

tagavad toimiva juurdepääsu õiguskaitsele kooskõlas Århusi konventsiooni üldeesmärkidega;

tagavad toimiva juurdepääsu õiguskaitsele kooskõlas Århusi konventsiooni üldeesmärkidega;

| b) | nõuavad vaide esitamist erinevate liikmesriikide üldsuse esindajatelt, kui tegemist on liidu tegevuse või tegevusetusega, mis mõjutab üldsust rohkem kui ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

b)

nõuavad vaide esitamist erinevate liikmesriikide üldsuse esindajatelt, kui tegemist on liidu tegevuse või tegevusetusega, mis mõjutab üldsust rohkem kui ühes liikmesriigis;

nõuavad vaide esitamist erinevate liikmesriikide üldsuse esindajatelt, kui tegemist on liidu tegevuse või tegevusetusega, mis mõjutab üldsust rohkem kui ühes liikmesriigis;

| c) | on sellised, mis väldiksid actio popularis’t, sealhulgas tagades, et piisava huvi või õiguse kahjustamise tõendamisel nõutakse üldsuse esindajatelt tõendeid, et võrreldes laiema üldsusega on nemad otseselt mõjutatud; |
| --- | --- |

c)

c)

on sellised, mis väldiksid actio popularis’t, sealhulgas tagades, et piisava huvi või õiguse kahjustamise tõendamisel nõutakse üldsuse esindajatelt tõendeid, et võrreldes laiema üldsusega on nemad otseselt mõjutatud;

on sellised, mis väldiksid actio popularis’t, sealhulgas tagades, et piisava huvi või õiguse kahjustamise tõendamisel nõutakse üldsuse esindajatelt tõendeid, et võrreldes laiema üldsusega on nemad otseselt mõjutatud;

| d) | vähendavad liidu institutsioonide ja organite halduskoormust.“ |
| --- | --- |

d)

d)

vähendavad liidu institutsioonide ja organite halduskoormust.“

vähendavad liidu institutsioonide ja organite halduskoormust.“

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c. | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.

2c.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Vaiete avalik register

Liidu institutsioonid ja organid loovad hiljemalt 31. detsembriks 2021 registri kõikide vaiete kohta, mis vastavad artiklis 11 sätestatud vastuvõetavuse kriteeriumidele, ning nendele nõuetele vastavate vaiete esitajate kohta. Seda registrit ajakohastatakse korrapäraselt.“

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 d (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 12 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2d. | Artikli 12 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2d.

2d.

Artikli 12 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

1.   
  Vastavalt
  artiklile 10 vaide esitanud valitsusväline organisatsioon võib algatada menetluse Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu
  asjakohaste sätetega.

„1.   
  Kui vastavalt
  artiklile 10 vaide esitanud valitsusväline organisatsioon
  või üldsuse esindaja leiab, et liidu institutsiooni või organi otsus kõnealuse vaide kohta ei ole keskkonnaõiguse järgimise tagamiseks piisav,
  võib
  ta
  algatada menetluse Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu
  artikliga 263, et kontrollida selle otsuse sisulist ja menetluslikku seaduslikkust.“

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 e (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 12 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2e. | Artikli 12 lõiget 2 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2e.

2e.

Artikli 12 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

2.   Kui
  ühenduse
  institutsioon või organ ei tegutse kooskõlas artikli 10 lõigetega 2 või 3, võib valitsusväline organisatsioon algatada menetluse Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega.

„2.   Kui
  liidu
  institutsioon või organ ei tegutse kooskõlas artikli 10 lõigetega 2 või 3, võib valitsusväline organisatsioon
  või üldsuse esindaja, kes on esitanud artikli 10 kohase vaide,
  algatada menetluse Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega.“

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 f (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 f (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 12 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2f. | Lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2f.

2f.

Lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Ilma et see piiraks Euroopa Kohtu eelisõigust kulude jaotamisele, tuleb tagada, et käesoleva artikli alusel algatatud kohtumenetlused ei oleks takistavalt kallid. Artikli 10 lõikes 1 osutatud liidu institutsioonid ja organid esitavad üksnes mõistlikke kulude hüvitamise nõudeid.“

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 g (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 g (uus)

Määrus (EÜ) nr 1367/2006

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2g. | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2g.

2g.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Artikli 11 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 11 lõikes 2 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 11 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega ning üldsusega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 11 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0152/2021).

1

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

4

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

4

(1a)  
  Komisjoni 4. aprilli 2019. aasta teatis „Keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine 2019. aastal: Euroopa, mis kaitseb oma kodanikke ja parandab nende elukvaliteeti“ ning komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatis „Keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluste parandamine ELis ja selle liikmesriikides“.

1a

Komisjoni 4. aprilli 2019. aasta teatis „Keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine 2019. aastal: Euroopa, mis kaitseb oma kodanikke ja parandab nende elukvaliteeti“ ning komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatis „Keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluste parandamine ELis ja selle liikmesriikides“.

(5)  
  Vt
  Århusi konventsiooni vastavuskomitee
  järeldused asjas ACCC/C/2008/32 veebisaidil https://www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html
  .

5

Vt

järeldused asjas ACCC/C/2008/32 veebisaidil https://www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html

(5)  Århusi konventsiooni vastavuskomitee
  nõuanded ACCC/M/2017/3 ja ACCC/C/2015/128, kättesaadavad aadressidel https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union ja https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
  .

5

nõuanded ACCC/M/2017/3 ja ACCC/C/2015/128, kättesaadavad aadressidel https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union ja https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union

(1a)  
  Euroopa Kohtu 3. oktoobri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-583/11 P: Inuit Tapiriit Kanatami jt vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, ECLI:EU:C:2013:625, punkt 56.

1a

Euroopa Kohtu 3. oktoobri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-583/11 P: Inuit Tapiriit Kanatami jt vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, ECLI:EU:C:2013:625, punkt 56.

(1a)  
  Euroopa Kohtu 29. jaanuari 2021. aasta otsus kohtuasjas T-9/19: ClientEarth vs. Euroopa Investeerimispank, ECLI:EU:C:2021:42, punktid 149 ja 153. Vt ka otsus kohtuasjas C-583/11 P, punkt 56.

1a

Euroopa Kohtu 29. jaanuari 2021. aasta otsus kohtuasjas T-9/19: ClientEarth vs. Euroopa Investeerimispank, ECLI:EU:C:2021:42, punktid 149 ja 153. Vt ka otsus kohtuasjas C-583/11 P, punkt 56.

(1b)  
  Euroopa Kohtu 10. detsembri 1957. aasta otsus kohtuasjades 1/57 ja 14/57: Usines à tubes de la Sarre vs. ülemamet, ECLI:EU:C:1957:13, punkt 114; 31. märtsi 1971. aasta otsus kohtuasjas 22/70: komisjon vs. nõukogu, ECLI:EU:C:1978:32, punkt 42; 16. juuni 1993. aasta otsus kohtuasjas C-325/91: Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:1993:245, punkt 9; 20. märtsi 1997. aasta otsus kohtuasjas C-57/95: Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:1997:164, punkt 22; ning 13. oktoobri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-463/10 P: Deutsche Post ja Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2011:656, punkt 36.

1b

Euroopa Kohtu 10. detsembri 1957. aasta otsus kohtuasjades 1/57 ja 14/57: Usines à tubes de la Sarre vs. ülemamet, ECLI:EU:C:1957:13, punkt 114; 31. märtsi 1971. aasta otsus kohtuasjas 22/70: komisjon vs. nõukogu, ECLI:EU:C:1978:32, punkt 42; 16. juuni 1993. aasta otsus kohtuasjas C-325/91: Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:1993:245, punkt 9; 20. märtsi 1997. aasta otsus kohtuasjas C-57/95: Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:1997:164, punkt 22; ning 13. oktoobri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-463/10 P: Deutsche Post ja Saksamaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:2011:656, punkt 36.

(1a)  
  Euroopa Kohtu 12. novembri 2019. aasta otsus kohtuasjas C-261/18: komisjon vs. Iirimaa, ECLI:EU:C:2019:955.

1a

Euroopa Kohtu 12. novembri 2019. aasta otsus kohtuasjas C-261/18: komisjon vs. Iirimaa, ECLI:EU:C:2019:955.

(6)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2019, TestBioTech vs. komisjon, C-82/17 P, ECLI:EU:C:2019:719, punkt 69.

6

(6)  Euroopa Kohtu 12. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas C-82/17 P: TestBioTech vs. komisjon, ECLI:EU:C:2019:719, punkt 69
  ning otsus kohtuasjas T-9/19
  .

6

ning otsus kohtuasjas T-9/19

(1a)  

  1a Euroopa Kohtu 22. septembri 2020. aasta otsus kohtuasjas C-594/18 P: ClientEarth vs. komisjon, ECLI:EU:C:2007:742.

1a

1a

(1a)  
  Otsus kohtuasjas C-82/17 P, punkt 39.

1a

Otsus kohtuasjas C-82/17 P, punkt 39.

---

| 12.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/290 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/290

---

P9_TA(2021)0258

Vaheraport Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kohta

Euroopa Parlamendi 20. mai 2021. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP))

(2022/C 15/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (COM(2020)0225), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (COM(2020)0225),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artiklit 352, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artiklit 352,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (1) (edaspidi „FRA määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (1) (edaspidi „FRA määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldust detsentraliseeritud asutuste kohta ja sellele lisatud ühist lähenemisviisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldust detsentraliseeritud asutuste kohta ja sellele lisatud ühist lähenemisviisi,

| — | võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2020. aasta mais avaldatud uuringut „Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tugevdamine – Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti määruse läbivaatamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2020. aasta mais avaldatud uuringut „Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tugevdamine – Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti määruse läbivaatamine“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 5,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni vaheraportit (A9-0058/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni vaheraportit (A9-0058/2021),

| A. | arvestades, et ettepanek võtta vastu nõukogu määrus on samm edasi Euroopa Põhiõiguste Ameti (FRA) töö palju tulemuslikumaks muutmisel, sest määrusega võimaldatakse FRA-l täielikult tegutseda kõigis liidu pädevusse kuuluvates valdkondades ning täpsustatakse selle ülesandeid ja töömeetodeid; järgides samas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid; arvestades, et selle õiguslik alus nõuab kahjuks nõukogu üksmeelset seisukohta ja parlamendi heakskiitu, mis tähendab, et parlamendi osalus selles reformis on piiratud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ettepanek võtta vastu nõukogu määrus on samm edasi Euroopa Põhiõiguste Ameti (FRA) töö palju tulemuslikumaks muutmisel, sest määrusega võimaldatakse FRA-l täielikult tegutseda kõigis liidu pädevusse kuuluvates valdkondades ning täpsustatakse selle ülesandeid ja töömeetodeid; järgides samas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid; arvestades, et selle õiguslik alus nõuab kahjuks nõukogu üksmeelset seisukohta ja parlamendi heakskiitu, mis tähendab, et parlamendi osalus selles reformis on piiratud;

| B. | arvestades, et FRA annab suure panuse põhiõiguste kaitsesse ning sõltumatu ja täieõigusliku ELi ameti ja põhiõiguste järelevalvajana tuleks seda veelgi tugevdada, et edendada ja kaitsta põhiõigusi võimalikult tõhusalt, püüdes samas pidada dialoogi kodanikuühiskonna, sealhulgas advokatuuride, kutseorganisatsioonide, kohtunike ja advokaatide aktiivse kaasamise abil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et FRA annab suure panuse põhiõiguste kaitsesse ning sõltumatu ja täieõigusliku ELi ameti ja põhiõiguste järelevalvajana tuleks seda veelgi tugevdada, et edendada ja kaitsta põhiõigusi võimalikult tõhusalt, püüdes samas pidada dialoogi kodanikuühiskonna, sealhulgas advokatuuride, kutseorganisatsioonide, kohtunike ja advokaatide aktiivse kaasamise abil;

| C. | arvestades, et ELi tugevama välismõõtme arendamise eesmärk peaks peegelduma selles, et FRA-d kaasatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõigis aspektides veelgi enam liidu ja selle liikmesriikide õigusnormide ja tegevuse jälgimisse ja kontrolli; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi tugevama välismõõtme arendamise eesmärk peaks peegelduma selles, et FRA-d kaasatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõigis aspektides veelgi enam liidu ja selle liikmesriikide õigusnormide ja tegevuse jälgimisse ja kontrolli;

| D. | arvestades, et üleilmastunud maailmas on kolmandate riikidega tehtava rahvusvahelise koostöö raames oluline tagada põhiõiguste piisav kaitse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üleilmastunud maailmas on kolmandate riikidega tehtava rahvusvahelise koostöö raames oluline tagada põhiõiguste piisav kaitse;

| E. | arvestades, et ELi kodanikes usalduse tekitamiseks ja suurendamiseks politsei ja õigusasutuste töö suhtes tuleb täpselt, hoolikalt ja pidevalt jälgida ja kontrollida liidu ja liikmesriikide õigusnorme ja tegevust ning viia need kiiresti kooskõlla põhiõiguste tagamise kohustustega; arvestades, et FRA tegevus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal on seetõttu ülimalt tähtis ning seepärast peaksid selle volitused hõlmama ka kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi kodanikes usalduse tekitamiseks ja suurendamiseks politsei ja õigusasutuste töö suhtes tuleb täpselt, hoolikalt ja pidevalt jälgida ja kontrollida liidu ja liikmesriikide õigusnorme ja tegevust ning viia need kiiresti kooskõlla põhiõiguste tagamise kohustustega; arvestades, et FRA tegevus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal on seetõttu ülimalt tähtis ning seepärast peaksid selle volitused hõlmama ka kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonda;

| F. | arvestades, et FRA töö põhiõiguste kaitsmisel ja selliste probleemide tuvastamisel, mis on seotud laste õiguste, rände (sealhulgas välispiir), tehisintellekti ja uute tehnoloogiate kasutamise, soolise võrdõiguslikkuse, soolise vägivalla, naiste õiguste ja muude küsimustega, on oluline FRA prioriteetide seisukohast ning seetõttu tuleb seda tunnustada ja toetada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et FRA töö põhiõiguste kaitsmisel ja selliste probleemide tuvastamisel, mis on seotud laste õiguste, rände (sealhulgas välispiir), tehisintellekti ja uute tehnoloogiate kasutamise, soolise võrdõiguslikkuse, soolise vägivalla, naiste õiguste ja muude küsimustega, on oluline FRA prioriteetide seisukohast ning seetõttu tuleb seda tunnustada ja toetada;

| 1. | peab äärmiselt oluliseks FRA eesmärki pakkuda institutsioonidele, organisatsioonidele, asutustele ja ametitele põhiõiguste alast teavet, abi ja oskusteavet ning kaitsta ELis põhiõigusi, kuna FRA jälgib harta tegelikku kohaldamist kõigi liikmesriikide kodanike suhtes, püüdes seeläbi tagada, et iga isikut koheldakse väärikalt ja kõiki liikmesriike koheldakse ühtemoodi; toonitab FRA vahendajarolli olulisust liidu ja liikmesriikide toetamisel, kui need võtavad põhiõigustega seotud meetmeid või määravad tegevussuundi; rõhutab, et need toetavad meetmed võivad esineda eri vormides, sealhulgas faktidel põhinevate, tasakaalustatud ja erinevaid allikaid arvestavate aruannete avaldamine; julgustab komisjoni ja nõukogu süstemaatiliselt kasutama FRA koostatud andmeid oma poliitika kujundamisel ja võtma endale sama eesmärgi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et vaenukuriteod ja vaenukõne on kaalukad ja aktuaalsed probleemid, samuti diskrimineerimisega mitmesugustel põhjustel, nagu sugu, rass, nahavärvus, etniline või sotsiaalne päritolu, geneetilised omadused, keel, usutunnistus või veendumused, poliitilised või muud seisukohad, rahvusvähemusse kuulumine, varaline seisund, sünnipära, puue, sooline identiteet või selle väljendamine, vanus või seksuaalne sättumus; tuletab meelde, et kõigi inimeste põhiõiguste kaitsmiseks on tingimata vaja horisontaalset valdkonnaülest perspektiivi; hoiatab vaenukõne ning rassismi, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse eri vormide, eelkõige romavastasuse, antisemitismi, islamofoobia ja mustanahaliste ja muu nahavärvusega inimeste vastase rassismi sagenemise ja normaliseerumise eest paljudes liikmesriikides, mida on süvendanud äärmusliikumiste tõus ja mis on suurenenud internetikeskkonnas eriti COVID-19 pandeemia ajal; rõhutab FRA pühendumust võitlusele igasuguse diskrimineerimise vastu ning kutsub ametit üles jätkama tööd vaenukõne ja vaenukuritegudega soetud valdkonnas ning andma korrapäraselt teada juhtumitest ja viimastest suundumustest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab oma tahet võimaldada FRA-l kõigis liidu tegevusvaldkondades täiel määral tegutseda ja liidu seadusandjate kavandatud rolli täita, samuti tahet määrata sellest tulenevalt kindlaks põhimõtted ja tingimused, mille alusel ta võib anda oma nõusoleku; peab sellega seoses kahetsusväärseks parlamendi piiratud osalemist FRA reformis ja rõhutab, et parlament eelistab seadusandliku tavamenetluse kohaldamist; kutsub komisjoni eraldama FRA-le, nagu teistelegi justiits- ja siseküsimustega tegelevatele asutustele, piisavalt suurendatud eelarve, et ta saaks oma rolli täielikult täita; tunnistab vajadust tagada FRA-le piisava väljaõppega töötajad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub nõukogu üles võtma FRA määruse muutmisel arvesse järgmisi kaalutlusi:






  i) | määruse kohaldamisala

  kooskõlas Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevate muudatustega tuleks kogu määruses asendada sõna „ühendus“ sõnaga „liit“. See tähendab, et FRA peaks käsitlema ühise välis- ja julgeolekupoliitika, aga ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud või selle alla kuuluvaid liidu või liikmesriigi õigusnorme või tegevusi; sellega seoses peaks olema selge, et FRA volitused hõlmavad kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonda ning põhiõiguste austamisega seotud küsimusi liidu välispiiridel (kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 77) ning keskenduvad ka küsimustele, mis on seotud kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamisega liikmesriikides; rõhutab FRA olulist rolli väärtusliku panuse andmisel ELi lepingu artikli 7 kohaste menetluste ja iga-aastase õigusriigi aruande raames; on veendunud, et FRA peaks tulevikus andma oma panuse ka liidu eelarve kaitsmise üldise tingimuslikkuse korda käsitleva määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (2) raames; rõhutab sellega seoses FRA rolli demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja põhiõiguste kaitsmise vahendina, eriti ajal, mida iseloomustavad muret tekitavad autoritaarsed suundumused; |
| --- | --- | --- |

4.

i)

määruse kohaldamisala

kooskõlas Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevate muudatustega tuleks kogu määruses asendada sõna „ühendus“ sõnaga „liit“. See tähendab, et FRA peaks käsitlema ühise välis- ja julgeolekupoliitika, aga ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud või selle alla kuuluvaid liidu või liikmesriigi õigusnorme või tegevusi; sellega seoses peaks olema selge, et FRA volitused hõlmavad kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonda ning põhiõiguste austamisega seotud küsimusi liidu välispiiridel (kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 77) ning keskenduvad ka küsimustele, mis on seotud kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamisega liikmesriikides; rõhutab FRA olulist rolli väärtusliku panuse andmisel ELi lepingu artikli 7 kohaste menetluste ja iga-aastase õigusriigi aruande raames; on veendunud, et FRA peaks tulevikus andma oma panuse ka liidu eelarve kaitsmise üldise tingimuslikkuse korda käsitleva määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (2) raames; rõhutab sellega seoses FRA rolli demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja põhiõiguste kaitsmise vahendina, eriti ajal, mida iseloomustavad muret tekitavad autoritaarsed suundumused;

| ii) | koostöö kolmandate riikidega

  vaatlejaliikmeks saamine ei tohiks olla lubatud ainult kandidaatriikidele või stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga riikidele, vaid selleks peaks võimalus olema ka kolmandatel riikidel, näiteks Euroopa Majanduspiirkonna / Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidel, Euroopa Liidust lahkunud Ühendkuningriigil ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidel, kui seda peab vajalikuks FRA haldusnõukogu; |
| --- | --- |

ii)

koostöö kolmandate riikidega

vaatlejaliikmeks saamine ei tohiks olla lubatud ainult kandidaatriikidele või stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga riikidele, vaid selleks peaks võimalus olema ka kolmandatel riikidel, näiteks Euroopa Majanduspiirkonna / Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidel, Euroopa Liidust lahkunud Ühendkuningriigil ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidel, kui seda peab vajalikuks FRA haldusnõukogu;

| iii) | tegevusvaldkonnad

  lisaks rassismi, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse vastasele võitlusele, nagu on sätestatud FRA määruse artikli 5 lõike 2 punktis b, ning üldisemale pühendumisele igasuguses vormis diskrimineerimise ja vaenukuritegude tõkestamisele tuleks uue määruse regulatiivosas eraldi ära märkida järgmised tegevusvaldkonnad:
  võitlus romavastasuse, antisemitismi, islamofoobia, mustanahaliste ja muu nahavärvusega inimeste vastase rassismiga, vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitse ning poliitiliste ja muude seisukohtade austamine; |
| --- | --- |

iii)

tegevusvaldkonnad

lisaks rassismi, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse vastasele võitlusele, nagu on sätestatud FRA määruse artikli 5 lõike 2 punktis b, ning üldisemale pühendumisele igasuguses vormis diskrimineerimise ja vaenukuritegude tõkestamisele tuleks uue määruse regulatiivosas eraldi ära märkida järgmised tegevusvaldkonnad:

võitlus romavastasuse, antisemitismi, islamofoobia, mustanahaliste ja muu nahavärvusega inimeste vastase rassismiga, vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitse ning poliitiliste ja muude seisukohtade austamine;

| iv) | iga-aastane ja mitmeaastane programmitöö

  arvesse tuleks võtta komisjoni ettepanekut lõpetada praegune viit aastat hõlmav mitmeaastane raamistik, et loobuda valdkondlike piirangute kehtestamisest igaks viieaastaseks perioodiks eesmärgiga võimaldada FRA-l kohandada oma tööd ja temaatilist keskendumist vastavalt esilekerkivatele prioriteetidele; FRA peaks tegema oma programmitööd tihedas koostöös FRA riiklike kontaktametnikega, et koordineerida peamisi tegevusvaldkondi liikmesriikide ametiasutustega parimal ja võimalikult tõhusal viisil; programmdokumendi kavand tuleks saata aruteluks nõukogu pädevale ettevalmistavale organile ja Euroopa Parlamendile ning FRA direktor peab nende arutelude tulemust arvesse võttes esitama programmdokumendi kavandi vastuvõtmiseks FRA haldusnõukogule; |
| --- | --- |

iv)

iga-aastane ja mitmeaastane programmitöö

arvesse tuleks võtta komisjoni ettepanekut lõpetada praegune viit aastat hõlmav mitmeaastane raamistik, et loobuda valdkondlike piirangute kehtestamisest igaks viieaastaseks perioodiks eesmärgiga võimaldada FRA-l kohandada oma tööd ja temaatilist keskendumist vastavalt esilekerkivatele prioriteetidele; FRA peaks tegema oma programmitööd tihedas koostöös FRA riiklike kontaktametnikega, et koordineerida peamisi tegevusvaldkondi liikmesriikide ametiasutustega parimal ja võimalikult tõhusal viisil; programmdokumendi kavand tuleks saata aruteluks nõukogu pädevale ettevalmistavale organile ja Euroopa Parlamendile ning FRA direktor peab nende arutelude tulemust arvesse võttes esitama programmdokumendi kavandi vastuvõtmiseks FRA haldusnõukogule;

| 5. | kutsub komisjoni üles kaaluma pärast põhjalikku mõjuhinnangut ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist FRA määruse põhjalikumat ja põhimõttelisemat läbivaatamist, et suurendada FRA sõltumatust, tõhusust ja tulemuslikkust; kutsub nõukogu üles selliseid ettepanekuid arutama; nõuab, et komisjon kaaluks eelseisva läbivaatamise huvides eelkõige järgmisi asjaolusid:






  i) | haldusnõukogu

  nagu paljude teistegi ELi asutuste puhul, peaks kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil olema õigus nimetada FRA haldusnõukogusse ühe lisaliikme; haldusnõukogu liikmeid peaks olema lubatud üheks ametiajaks uuesti ametisse nimetada; FRA määrusega asutatud organite puhul tuleks lisada soolise tasakaalu nõue; julgustab FRA-d jätkama oma tava, mille kohaselt vähemalt ühel teaduskomitee liikmel on asjakohased teadmised soolise võrdõiguslikkuse vallas; |
| --- | --- | --- |

5.

i)

haldusnõukogu

nagu paljude teistegi ELi asutuste puhul, peaks kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil olema õigus nimetada FRA haldusnõukogusse ühe lisaliikme; haldusnõukogu liikmeid peaks olema lubatud üheks ametiajaks uuesti ametisse nimetada; FRA määrusega asutatud organite puhul tuleks lisada soolise tasakaalu nõue; julgustab FRA-d jätkama oma tava, mille kohaselt vähemalt ühel teaduskomitee liikmel on asjakohased teadmised soolise võrdõiguslikkuse vallas;

| ii) | FRA tegevuse sõltumatu hindamine ja läbivaatamine

  iga viie aasta tagant tuleks FRA tegevuse kohta lasta teha sõltumatu välishindamise, mida ei telli Euroopa Komisjon; sõltumatu välishindamise eesmärk peaks olema hinnata eelkõige FRA tegevuse ja saavutuste mõju, tulemuslikkust, tõhusust ja töökorraldust; haldusnõukogu peab tutvuma FRA määruse artikli 30 lõikes 3 osutatud hindamiste tulemustega ning andma vajaduse korral komisjonile FRA, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks soovitusi; komisjon peab edastama hindamisaruanded ja soovitused parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ning need avalikustama; pärast hindamisaruande ja soovituste läbivaatamist võib komisjon esitada määruse muutmiseks ettepanekuid, mida ta peab vajalikuks; |
| --- | --- |

ii)

FRA tegevuse sõltumatu hindamine ja läbivaatamine

iga viie aasta tagant tuleks FRA tegevuse kohta lasta teha sõltumatu välishindamise, mida ei telli Euroopa Komisjon; sõltumatu välishindamise eesmärk peaks olema hinnata eelkõige FRA tegevuse ja saavutuste mõju, tulemuslikkust, tõhusust ja töökorraldust; haldusnõukogu peab tutvuma FRA määruse artikli 30 lõikes 3 osutatud hindamiste tulemustega ning andma vajaduse korral komisjonile FRA, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks soovitusi; komisjon peab edastama hindamisaruanded ja soovitused parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ning need avalikustama; pärast hindamisaruande ja soovituste läbivaatamist võib komisjon esitada määruse muutmiseks ettepanekuid, mida ta peab vajalikuks;

| iii) | ülesanded

  nõukogu, komisjoni või parlamendi taotluse alusel peaks FRA olema võimeline tegema eelkõige sõltumatuid teadusuuringuid, vaatlusi, ettevalmistavaid ja teostatavusuuringuid ning koostama ja avaldama konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi, sealhulgas riigipõhiseid hinnanguid ja arvamusi seadusandlike ettepanekute kohta menetluse eri järkudes, samuti ELi lepingu artikli 7 kohaste menetluste kohta; see peaks olema võimalik ka FRA algatusel ja mitte ainult mõne ELi institutsiooni taotluse korral; lisaks peaks nende algatamise õigus olema ühel liikmesriigil või liikmesriikide rühmal; FRA aktiivne roll tulevases ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismis tuleks lisada määrusesse organina, mis koostöös sõltumatute ekspertide rühmaga teeb erapooletult kindlaks peamised positiivsed ja negatiivsed suundumused igas liikmesriigis ning aitab muu hulgas kaasa komisjoni aastaaruande koostamisele; |
| --- | --- |

iii)

ülesanded

nõukogu, komisjoni või parlamendi taotluse alusel peaks FRA olema võimeline tegema eelkõige sõltumatuid teadusuuringuid, vaatlusi, ettevalmistavaid ja teostatavusuuringuid ning koostama ja avaldama konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi, sealhulgas riigipõhiseid hinnanguid ja arvamusi seadusandlike ettepanekute kohta menetluse eri järkudes, samuti ELi lepingu artikli 7 kohaste menetluste kohta; see peaks olema võimalik ka FRA algatusel ja mitte ainult mõne ELi institutsiooni taotluse korral; lisaks peaks nende algatamise õigus olema ühel liikmesriigil või liikmesriikide rühmal; FRA aktiivne roll tulevases ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismis tuleks lisada määrusesse organina, mis koostöös sõltumatute ekspertide rühmaga teeb erapooletult kindlaks peamised positiivsed ja negatiivsed suundumused igas liikmesriigis ning aitab muu hulgas kaasa komisjoni aastaaruande koostamisele;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

---