# Euroopa Liidu C 70/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 70 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik11. veebruar 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 70

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik11. veebruar 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 70/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10590 – PAI PARTNERS / OTPP / VEONET) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 70/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10587 – BLACKSTONE / WARBURG PINCUS / INTRAFI GROUP) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 70/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10590 – PAI PARTNERS / OTPP / VEONET) (
  1
  )

1

1

2022/C 70/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10587 – BLACKSTONE / WARBURG PINCUS / INTRAFI GROUP) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 70/03 | Euro vahetuskurss — 10. veebruar 2022 | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 70/03

Euro vahetuskurss — 10. veebruar 2022

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 70/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING) (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 70/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA) (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 70/06 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 7 |
| 2022/C 70/07 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 11 |
| 2022/C 70/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 23 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 70/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING) (
  1
  )

1

4

2022/C 70/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA) (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 70/06

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

7

2022/C 70/07

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

11

2022/C 70/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10590 – PAI PARTNERS / OTPP / VEONET)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 70/01)

3. veebruaril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10590 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10590 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10587 – BLACKSTONE / WARBURG PINCUS / INTRAFI GROUP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 70/02)

7. veebruaril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10587 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10587 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/3

---

Euro vahetuskurss (1)

10. veebruar 2022

(2022/C 70/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1439 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,42 |
| DKK | Taani kroon | 7,4404 |
| GBP | Inglise nael | 0,84248 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5275 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0571 |
| ISK | Islandi kroon | 141,80 |
| NOK | Norra kroon | 10,0693 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,350 |
| HUF | Ungari forint | 354,02 |
| PLN | Poola zlott | 4,4921 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9451 |
| TRY | Türgi liir | 15,4838 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5894 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4498 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,9142 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7076 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5345 |
| KRW | Korea vonn | 1 367,52 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,3078 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2722 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5275 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 390,21 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7855 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,583 |
| RUB | Vene rubla | 85,0187 |
| THB | Tai baat | 37,331 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,9668 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,3584 |
| INR | India ruupia | 85,9373 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1439

JPY

Jaapani jeen

132,42

DKK

Taani kroon

7,4404

GBP

Inglise nael

0,84248

SEK

Rootsi kroon

10,5275

CHF

Šveitsi frank

1,0571

ISK

Islandi kroon

141,80

NOK

Norra kroon

10,0693

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,350

HUF

Ungari forint

354,02

PLN

Poola zlott

4,4921

RON

Rumeenia leu

4,9451

TRY

Türgi liir

15,4838

AUD

Austraalia dollar

1,5894

CAD

Kanada dollar

1,4498

HKD

Hongkongi dollar

8,9142

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7076

SGD

Singapuri dollar

1,5345

KRW

Korea vonn

1 367,52

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,3078

CNY

Hiina jüaan

7,2722

HRK

Horvaatia kuna

7,5275

IDR

Indoneesia ruupia

16 390,21

MYR

Malaisia ringit

4,7855

PHP

Filipiini peeso

58,583

RUB

Vene rubla

85,0187

THB

Tai baat

37,331

BRL

Brasiilia reaal

5,9668

MXN

Mehhiko peeso

23,3584

INR

India ruupia

85,9373

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 70/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Biscuit Holding S.A.S. („Biscuit International“, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Platinum Equity on valitsev mõju, |
| --- | --- |

—

Biscuit Holding S.A.S. („Biscuit International“, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Platinum Equity on valitsev mõju,

| — | Continental Bakeries Holding B.V. („Continental Bakeries“, Madalmaad). |
| --- | --- |

—

Continental Bakeries Holding B.V. („Continental Bakeries“, Madalmaad).

Biscuit International omandab ettevõtja Continental Bakeries üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Biscuit International toodab peamiselt jaemüüja kaubamärgiga magusaid küpsiseid, kuigi ta osaleb ka kaubamärgiga küpsiste kaastootmises. Biscuit International tegutseb peamiselt Euroopas ja tema müük USAs, Aafrikas, Aasia Vaikse ookeani piirkonnas ja Ladina-Ameerikas on piiratud, |
| --- | --- |

—

Biscuit International toodab peamiselt jaemüüja kaubamärgiga magusaid küpsiseid, kuigi ta osaleb ka kaubamärgiga küpsiste kaastootmises. Biscuit International tegutseb peamiselt Euroopas ja tema müük USAs, Aafrikas, Aasia Vaikse ookeani piirkonnas ja Ladina-Ameerikas on piiratud,

| — | Continental Bakeries toodab magusaid küpsiseid, leiva asendajaid ja röstleiba. Ta keskendub jaemüüja kaubamärgiga toodetele, kuigi tal on ka oma küpsiste kaubamärgid. Ta tegutseb peamiselt Euroopas ja tema müük USAs, Aafrikas ja Aasia Vaikse ookeani piirkonnas on piiratud. |
| --- | --- |

—

Continental Bakeries toodab magusaid küpsiseid, leiva asendajaid ja röstleiba. Ta keskendub jaemüüja kaubamärgiga toodetele, kuigi tal on ka oma küpsiste kaubamärgid. Ta tegutseb peamiselt Euroopas ja tema müük USAs, Aafrikas ja Aasia Vaikse ookeani piirkonnas on piiratud.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 70/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Iliad S.A. (Prantsusmaa), Iliad Group grupi (edaspidi „Iliad“) emaettevõtja, mille üle on valitsev mõju ettevõtja Xavier Nielil, |
| --- | --- |

—

Iliad S.A. (Prantsusmaa), Iliad Group grupi (edaspidi „Iliad“) emaettevõtja, mille üle on valitsev mõju ettevõtja Xavier Nielil,

| — | UPC Polska sp. z o.o. („UPC“, Poola), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Liberty Global Inc. |
| --- | --- |

—

UPC Polska sp. z o.o. („UPC“, Poola), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Liberty Global Inc.

Iliad S.A. omandab ettevõtja UPC üle kaudse täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Iliad S.A.: telekommunikatsiooniteenuste osutamine Prantsusmaal, Itaalias ja Poolas. IIliad S.A. on Xavier Nieli kontrolli all oleva Iliadi emaettevõtja. Xavier Niel kontrollib lõppkokkuvõttes ka teisi erinevates sektorites tegutsevaid äriühinguid. Telekommunikatsioonisektoris tegutseb Xavier Nieli grupp Iirimaal, Maltal, Küprosel, Prantsusmaal, Itaalias ja Poolas, |
| --- | --- |

—

Iliad S.A.: telekommunikatsiooniteenuste osutamine Prantsusmaal, Itaalias ja Poolas. IIliad S.A. on Xavier Nieli kontrolli all oleva Iliadi emaettevõtja. Xavier Niel kontrollib lõppkokkuvõttes ka teisi erinevates sektorites tegutsevaid äriühinguid. Telekommunikatsioonisektoris tegutseb Xavier Nieli grupp Iirimaal, Maltal, Küprosel, Prantsusmaal, Itaalias ja Poolas,

| — | UPC: tavatelefoniteenuste, interneti püsiühenduse, tasuliste televisiooniteenuste, ettevõtte sideteenuste ja mobiilsideteenuste osutamine Poolas. |
| --- | --- |

—

UPC: tavatelefoniteenuste, interneti püsiühenduse, tasuliste televisiooniteenuste, ettevõtte sideteenuste ja mobiilsideteenuste osutamine Poolas.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/7

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 70/06)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

ELi nr: PDO-LV-01194-AM01 – 12. aprill 2021

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Läti

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ osutab hariliku herne (Pisum sativum L.) maculatum-kultivari kohaliku sordi ’Retrija’ kuivatatud seemnetele.

Sellel kuivatatud kaunviljal on järgmised morfoloogilised omadused.

Välimus: suur, jämeda koestruktuuri, marmoreeritud mustriga pruun, mis annab hallika tooni, ning musta seemnenabaga.

Keskmine kaal: 1 000 seemne mass: 360–400 g;

puistetihedus: 713–790 g/l.

Herne „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ keemilised omadused (protsentides):

| — | niiskussisaldus: kuni 16 % |
| --- | --- |

—

niiskussisaldus: kuni 16 %

| — | toorvalku: 20–34 % |
| --- | --- |

—

toorvalku: 20–34 %

| — | rasvu: 1,2–2,2 % |
| --- | --- |

—

rasvu: 1,2–2,2 %

| — | toorkiudu: kuni 6,8 % |
| --- | --- |

—

toorkiudu: kuni 6,8 %

| — | tuhka: kuni 3,5 % |
| --- | --- |

—

tuhka: kuni 3,5 %

Toodet „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ süüakse ilma herne seemnekesta eemaldamata, kuna seda ei ole võimalik seemnest eraldada. See tähendab, et seeme ei lagune keetes, kuna seemnekest on tugevalt herne küljes kinni.

Keedetud hernel on järgmised organoleptilised omadused:

| — | pehme, jahune konsistents, |
| --- | --- |

—

pehme, jahune konsistents,

| — | mahe, kuid siiski omapärane maitse, mis tuleneb seemnekattest. |
| --- | --- |

—

mahe, kuid siiski omapärane maitse, mis tuleneb seemnekattest.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid – kasvatamine, kuivatamine ja sortimine – toimuvad asjaomases piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus kõnealust kaitstud päritolunimetusega toodet toodetakse, hõlmab peaaegu kogu Läti territooriumi, välja arvatud järgmised alad: Läänemere ja Liivi lahe rannik kuni 5 km ulatuses sisemaal Nīca omavalitsuses, Liepāja ja Pāvilosta omavalitsus, Ventspilsi omavalitsuse rannikuala, Dundaga omavalitsuse rannikuala ning Roja, Engure, Jūrmala, Riia, Carnikava, Ādaži, Saulkrasti ja Salacgrīva omavalitsus.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ kvaliteeti mõjutavad peamised tegurid on kohalikud ilmastikutingimused, mullaomadused ning ajaloolised ja inimtegurid.

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne kasvupiirkond asub parasvöötmes. Läti kliimat mõjutavad mere lähedus ja Atlandi ookeanilt liikuvad õhumassid. Seetõttu on kliima valdavalt pehme ja niiske ning on olemas neli selgelt eristuvat aastaaega. Taevas on tihti pilves (keskmiselt 160–180 päeva aastas) ja päikesepaistet on keskmiselt 1 790 tundi aastas. Kõige rohkem on päikeselisi päevi (keskmiselt 28–30) maist augustini, mil päike paistab 8–10 tundi päevas. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 574 ja 691 mm. Valdavalt pehme ja niiske kliima loob vajalikud tingimused optimaalseks kasvuks, õitsemiseks ja vilja moodustumiseks; seepärast tulevad selle kaunvilja peamised väärtused ja omadused kõige paremini esile just selles geograafilises piirkonnas.

Määratletud geograafilise piirkonna mõõdukalt ja hästi haritud mullad, mille lõimis granulomeetrilise koostise järgi on lubjarikas liivsavi ja millel on optimaalne pH (ligikaudu 7), on toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ tootmiseks kasutatava herne optimaalseks kasvamiseks olulised.

5.2.   Toote eripära

Kuivatatud „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ erineb teistest hernetoodetest eriti suurte, jämeda koestruktuuriga seemnete poolest (1 000 seemne mass on 360–400 g). Kuigi kauna kohta on vähem seemneid, kompenseerivad seda herne head kulinaarsed omadused, nagu lühike keetmisaeg (umbes 10 minutit lühem kui teiste herneste puhul). Keedetud seemne omadused: pehme, jahune koostis ja mahe, kuid siiski omapärane maitse, mis tuleneb seemnekattest.

Toodet „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ süüakse ilma herne seemnekesta eemaldamata, kuna seda ei ole võimalik seemnest eraldada. See tähendab, et seeme ei lagune keetes, kuna seemnekest on tugevalt herne küljes kinni.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatavad herned on arenenud ainult konkreetsete looduslike tingimuste mõjul ja kohalike tootjate oskusteabe toel.

1.   Keskkonnategurid, mis tagavad toote kvaliteetsed omadused (seemned on jämedad ja jahuse konsistentsiga), on järgmised.

| — | Kliima: niiskuse ja temperatuuri erinevused taime kasvamise eri etappides on suurte seemnete saamiseks olulised.
  Herne „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ kasvuperiood on pikk, 80–115 päeva. Kasvuperioodi alguses kasvab ja areneb hernes üsna aeglaselt, kuid seejärel õitseb ja valmib väga kiiresti. Seepärast sobivad Läti ilmastikutingimused kvaliteetse saagi saamiseks (jämedad herneseemned, jahune konsistents, lühike keetmisaeg). Õitsemise ja eelkõige kaunade moodustumise ajal (juuni teisel poolel ja juuli esimesel poolel) on eriti oluline, et ilm oleks piisavalt niiske, kuna just niiskus mõjutab seemne suuruse ja seemnekestade tiheduse kujunemist. Kui see periood on liiga niiske, jääb valmimine hilisemaks, ning liigse kuivuse tagajärjel jäävad seemned pisikeseks ja nende seemnekest on paksem. Mõlemal juhul pikeneb keetmisaeg ja sordi maitseomadused halvenevad. Seega tuleb kõnealused herned külvata varakevadel, s.o ajavahemikul aprilli viimasest dekaadist kuni mai esimese dekaadini. |
| --- | --- |

—

Kliima: niiskuse ja temperatuuri erinevused taime kasvamise eri etappides on suurte seemnete saamiseks olulised.

Herne „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ kasvuperiood on pikk, 80–115 päeva. Kasvuperioodi alguses kasvab ja areneb hernes üsna aeglaselt, kuid seejärel õitseb ja valmib väga kiiresti. Seepärast sobivad Läti ilmastikutingimused kvaliteetse saagi saamiseks (jämedad herneseemned, jahune konsistents, lühike keetmisaeg). Õitsemise ja eelkõige kaunade moodustumise ajal (juuni teisel poolel ja juuli esimesel poolel) on eriti oluline, et ilm oleks piisavalt niiske, kuna just niiskus mõjutab seemne suuruse ja seemnekestade tiheduse kujunemist. Kui see periood on liiga niiske, jääb valmimine hilisemaks, ning liigse kuivuse tagajärjel jäävad seemned pisikeseks ja nende seemnekest on paksem. Mõlemal juhul pikeneb keetmisaeg ja sordi maitseomadused halvenevad. Seega tuleb kõnealused herned külvata varakevadel, s.o ajavahemikul aprilli viimasest dekaadist kuni mai esimese dekaadini.

| — | Optimaalne mulla pH on 7.
  Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatavad herned on kasvutingimuste suhtes nõudlikumad kui muude sortide herned. Eespool nimetatud hernesort on sobiv mõõdukalt haritud lubjarikka liivsavi lõimisega mulla jaoks, kuid väiksemat saaki on võimalik saada ka väheviljakatelt muldadelt, savikalt liivalt ja soistelt mineraalmuldadelt. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks on optimaalne mulla pH umbes 7, mis on suurem kui muude, vähem nõudlike hernesortide puhul. |
| --- | --- |

—

Optimaalne mulla pH on 7.

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatavad herned on kasvutingimuste suhtes nõudlikumad kui muude sortide herned. Eespool nimetatud hernesort on sobiv mõõdukalt haritud lubjarikka liivsavi lõimisega mulla jaoks, kuid väiksemat saaki on võimalik saada ka väheviljakatelt muldadelt, savikalt liivalt ja soistelt mineraalmuldadelt. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks on optimaalne mulla pH umbes 7, mis on suurem kui muude, vähem nõudlike hernesortide puhul.

2.   Ajaloolised ja inimtegurid.

Määratletud geograafilises piirkonnas põlvkondade jooksul toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne kasvatamise ja selektsiooniga on loodud kvaliteetne sort, mis on suurepäraselt kohastunud kohalike oludega ja millest on saanud kindel gastronoomiline lemmik.

Halli herne kasvatamise traditsioon on Lätis pikaajaline. Seda liiki hernest on Lätis kasvatatud juba 18. sajandist. 20. sajandi alguses avaldati artikleid „halli“ herne kasvatamise eripära kohta. Hernesortide valikaretus algas Lätis 1925. aastal Stende Riiklikus Teraviljaaretusinstituudis, kuid alates 1945. aastast on seda tehtud Priekuļi Riiklikus Taimearetusinstituudis, mis on tõenduseks, et neid herneid saab kasvatada kogu Läti territooriumil. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne valikaretusega tegid tavainimesed algust suure pruuni Vidzeme herne baasil. Kasutades selliselt selekteeritud materjali ja parandades seda eesmärgipärase valiku teel, st jättes välja looduslike liikide kibedad herned, et saada keetmisel hea maitse ja välimusega herned, aretas Priekuļi Riiklik Taimearetusinstituut (Priekuļi vald, Priekuļi omavalitsus) toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava sordi ’Retrija’, mis on ainus nii suurte seemnetega sort.

Paljude aastate jooksul arendatud kasvatus- ja saagikoristusmeetodid on tähtsad nii saagikuse suurenemise kui ka kvaliteetse toote tagamisel. Nende meetodite hulka kuuluvad näiteks mulla harimine ja külvisesegu õige suhte ning õige koristusaja määramine. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatavat hernest kasvatatakse ainult segaviljas koos teraviljaga (kaer, oder või suvinisu), mis on hernetaimele toeks. Eri viljade suhe segaviljas peab olema järgmine. Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ jaoks kasutatava herne suhe teraviljaliikidega on kas 1:2 või 1:1.

Toote „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ tootmiseks kasutatava vilja koristamisel kombainiga on vaja tähelepanelikkust ja oskusi, kuna küpsed herned võivad kergesti poolituda. Pärast saagikoristust kuivatatakse saak hoolikalt kuivatites.

Lätlased on sajandeid herneid söönud. Herned, oder ja oad olid pikka aega igapäevaseks toiduks ja need püsisid põhitoiduainetena kuni kartuli sissetoomiseni 19. sajandil. Tänapäeval soovitatakse reisijuhtides herneid „pelēkie zirņi“ koos peekoniga kui maitsmist väärt Läti rahvusrooga.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõige 1)

https://www.pvd.gov.lv/lv/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/11

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 70/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„Arroz del Delta del Ebro“ / „Arròs del Delta de l’ebre“

ELi nr: PDO-ES-0336-AM02 – 9. september 2020

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consejo regulador de la DOP Arròs del Delta de l’Ebre [KPNi „Arroz del Delta del Ebro“ / „Arròs del Delta de l’Ebre“ reguleeriv asutus] |
| --- |
| C/Salvador Dalí, 27-29 |
| 43870 Amposta (Hispaania) |
| info@do-deltadelebre.com |
| http://do-deltadelebre.com |

Consejo regulador de la DOP Arròs del Delta de l’Ebre [KPNi „Arroz del Delta del Ebro“ / „Arròs del Delta de l’Ebre“ reguleeriv asutus]

C/Salvador Dalí, 27-29

43870 Amposta (Hispaania)

info@do-deltadelebre.com

http://do-deltadelebre.com

Kaitstud päritolunimetuse „Arroz del Delta del Ebro“ / „Arròs del Delta de l’Ebre“ reguleeriv asutus koosneb kõigist kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro“ toote kasvatajatest ja töötlejatest ning tal on õigustatud huvi käesoleva muutmistaotluse esitamiseks.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõendid |
| --- | --- |

☐

Päritolutõendid

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☐ | Märgistus |
| --- | --- |

☐

Märgistus

| ☒ | Muu: kontrollorgan, õiguslikud nõuded |
| --- | --- |

☒

Muu: kontrollorgan, õiguslikud nõuded

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus (tootespetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkt 3.2):

| — | Kolme uue sordi lisamiseks ja kaitse laiendamiseks ka pruunile (kooritud) riisile asendatakse tootespetsifikaadi ja koonddokumendi jaotise „Toote kirjeldus“ (vastavalt B osa ja punkt 3.2) lõik

  „Oryza sativa L liigist pärit valge riisi sordid „Bahía“, „Tebre“, „Gleva“, „Fonsa“, „Bomba“ ja „Montsianell“, mis kuuluvad kaubanduslikku ekstraklassi.“

  järgmisega:

  „Oryza sativa L liigist pärit valge riisi ja pruuni (kooritud) riisi sordid „Bahía“, „Tebre“, „Gleva“, „Fonsa“, „Bomba“, „Montsianell“, „JSendra“, „Guara“ ja „Olesa“, mida kasvatatakse tava- või mahepõllumajandusmeetodite (või muude valitsuse tunnustatud säästvate tootmissüsteemide) kohaselt. Valge riis peab vastama ekstraklassi turustamisstandardile ja pruun riis (st kooritud riis) peab vastama pruuni riisi ainsale kehtivale turustamisstandardile.“

  Nende kolme uue riisisordi lisamine tähendab, et kohandada tuleb ka muid tootekirjelduse jaotiste (spetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkti 3.2) lõike.
  Tekst „Sortidel „Bahía“, „Tebre“, „Fonsa“, „Montsianell“ ja „Gleva“ on väga sarnased omadused ja ehkki viljelusjärgus võib esineda väikesi erinevusi, ei ole lõpptootel olulisi erinevusi.“
  järgmisega:

  „Kõik selle kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sordid kuuluvad alamliiki Oryza sativa japonica. Peaaegu kõigil neil („Bahía“, „Tebre“, „Fonsa“, „Montsianell“, „Gleva“, „JSendra“ ja „Guara“) on väga sarnased omadused ja ehkki viljelusjärgus võib esineda väikesi erinevusi, ei ole lõpptootel olulisi erinevusi.“

  Tekst „Kuigi sort „Bomba“ erineb teistest nii viljelusomaduste kui ka riisi enda omaduste poolest, on sort oma kvaliteedi ja traditsioonilisuse tõttu Ebro delta piirkonnas siiski spetsifikaati lisatud.“
  järgmisega:

  „Kuigi sort „Bomba“ erineb teistest nii viljelusomaduste kui ka riisi enda omaduste poolest, on sort oma kvaliteedi ja traditsioonilisuse tõttu Ebro delta piirkonnas siiski spetsifikaati lisatud.“ Sordi „Olesa“ keetmata terad näevad välja väga erinevad teiste kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sortide teradest, kuid see sort, mis pärineb samuti määratletud geograafilisest piirkonnast, annab toiduvalmistamisel sarnaseid tulemusi nagu sort „Bomba“.“

  Tekst „Kõnealustel sortidel on suur tärklisesisaldus tera keskel, mis annab neile kriitvalge keskkoha, mida hispaania keeles kirjeldatakse sõnaga „perlado“ ehk „pärlitaoline“. See võimaldab riisiga koos kasutatavate toiduainete maitsel imenduda ja riisil selle valmistamisel värvuda.“
  järgmisega:

  „Nende sortide amüloosisisaldus on piisavalt suur, et riisiga koos kasutatavate toiduainete maitse saaks korralikult imenduda ja riis selle valmistamisel värvuda.“

  Tekst „Kõik need sordid on tuntud ühtlase valmimise ja ühtlaste terade poolest. Need sobivad piirkonnas valmistatavatesse riisiroogadesse, sest tera maitseimavus on tunduvalt parem kui muud liiki riiside, näiteks pikateralisel riisi puhul.“
  järgmisega:

  „Kõik need on tuntud ühtlase valmimise ja valminud terade ühtluse poolest. Need sobivad piirkonnas valmistatavatesse riisiroogadesse, sest tera maitseimavus on tunduvalt parem kui muud liiki riiside, näiteks enamiku pikateralise riisi sortide puhul. Kuigi „Olesa“ on pikateraline sort, annab see toiduvalmistamisel samasuguseid tulemusi kui teised kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sordid.“

  Kuna pruun (kooritud) riis, mis, nagu on selgitatud „Toote kirjelduse“ jaotises (tootespetsifikaadi jaotis B1 „Toote määratlus“ ja koonddokumendi punkt 3.2), on hõlmatud teise turustamisstandardiga, tuli kohandada ka „Toote kirjelduse“ jaotiste (tootespetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkt 3.2) järgmisi lõike:

  „Kõik sordid, mis on kaitstud KPNiga „Arroz del Delta del Ebro“, peavad väljasaatmise ajal vastama ekstraklassi turustamisstandardile ning terad peavad olema terved, ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, võõra lõhna ja/või maitseta.“

  See asendatakse järgmisega:

  „Kõik sordid, mis on kaitstud KPNiga „Arroz del Delta del Ebro“, peavad väljasaatmise ajal vastama asjaomasele turustamisstandardile ning terad peavad olema terved, ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, ilma kõrvallõhna ja/või -maitseta.“

  Pruuni riisi lisamise põhjused
  Pruun riis (nimetatakse ka cargo- või kooritud riisiks) on riis, millest valmistatakse valget riisi, mis on seni ainus KPNiga kaitstud riisiliik. Pruun riis koosneb küpsetest riisiteradest, millelt on kestad eemaldatud, nii et alles jääb kliikiht, mis annab riisile värvuse. Otsus lisada kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro“ hõlmatud riisiliikide hulka pruun riis tehti selleks, et kohanduda tarbijate muutuvate harjumustega, kuna nõudlus seda tüüpi toodete järele üha suureneb.
  Uute sortide lisamise põhjused
  Lisaks juba hõlmatud sortidele („Bahía“, „Tebre“, „Fonsa“, „Bomba“, „Montsianell“ ja „Gleva“) on uued sordid („JSendra“, „Guara“ ja „Olesa“) riisisordid, mis on kõige kohanemisvõimelisemad Ebro delta märgalade tingimustega. Nende uute sortide riisil on pärast keetmist samad omadused mis kaitstud päritolunimetusega juba hõlmatud sortidel, ning kõik sordid, nii vanad kui ka uued, kuuluvad japonica alamliiki.
  „JSendra“ on sort, mis on tänu taime kõrgusele hästi kohanenud keskkonna ja valitsevate ilmastikutingimustega, eelkõige tuulega. Sort on väga vastupidav terade varisemisele, lamandumisele ja riisi lehemädanikule. Ühe kõige hiljem (mai esimesel poolel) külvatava sordina on see üks kliimamuutustega kõige paremini kohanevaid sorte. Sordi omadused on väga sarnased praegu kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sortide omadustega.
  Ka sort „Guara“ sobib keskkonna- ja valitsevate ilmastikutingimustega. See on üks sortidest, mis sobivad kõige paremini liivmuldadele. Sordi omadused on väga sarnased kaitstud päritolunimetusega praegu hõlmatud sortide omadustega.
  Sort „Olesa“ pärineb Ebro deltast ja sobib hästi kohalikku keskkonda. Kuna sort on kiire kasvuga, saab seda kasvatada säästvalt, kasutades vähem loodusvarasid ja rakendades keskkonnahoidlikke põllundustavasid. Sort on väga vastupidav seeninfektsioonidele ja lamandumisele ning talub seetõttu hästi kohalikku kliimat. Sordi kulinaarsed omadused on väga sarnased kaitstud päritolunimetusega juba hõlmatud sortide omadustega.
  Seda, kuidas erinevad riisisordid eri tüüpi pinnasega kohanevad, uuritakse nii era- kui ka avalikus sektoris põllumajandusliku toidu uurimise ja tehnoloogia instituudi Ebro katsejaama abil.
  Tööstusharu on ka vägagi teadlik piirkonna suurest ökoloogilisest väärtusest ja arvestab sellega: tasakaalu leidmine piirkonna rikkaliku looduspärandi ja selle sotsiaal-majandusliku väärtuse vahel on alati olnud esmatähtis. Ebro deltas kasvatatav riis on näide sellest, kuidas põllukultuur, mida hakati viljelema 19. sajandi lõpus, võib anda suure panuse piirkonna kui loodusliku ala väärtuse suurendamisse. Seetõttu jätkatakse tööd ja uurimistegevust, et leida säästvamaid põllukultuuride sorte, millel on samad omadused, mis eristavad olemasolevaid sorte, ja mis suudavad kohaneda Ebro delta spetsiifiliste tingimustega.
  Uued sordid, mida soovitakse spetsifikaati lisada, on märkimisväärsed järgmiste omaduste poolest:






  a) | need on vastupidavamad seenhaigustele„ eriti Pyricularia oryzae“le, mis vähendab vajadust fungitsiidide järele; |
| --- | --- | --- |

—

Kolme uue sordi lisamiseks ja kaitse laiendamiseks ka pruunile (kooritud) riisile asendatakse tootespetsifikaadi ja koonddokumendi jaotise „Toote kirjeldus“ (vastavalt B osa ja punkt 3.2) lõik

„Oryza sativa L liigist pärit valge riisi sordid „Bahía“, „Tebre“, „Gleva“, „Fonsa“, „Bomba“ ja „Montsianell“, mis kuuluvad kaubanduslikku ekstraklassi.“

järgmisega:

„Oryza sativa L liigist pärit valge riisi ja pruuni (kooritud) riisi sordid „Bahía“, „Tebre“, „Gleva“, „Fonsa“, „Bomba“, „Montsianell“, „JSendra“, „Guara“ ja „Olesa“, mida kasvatatakse tava- või mahepõllumajandusmeetodite (või muude valitsuse tunnustatud säästvate tootmissüsteemide) kohaselt. Valge riis peab vastama ekstraklassi turustamisstandardile ja pruun riis (st kooritud riis) peab vastama pruuni riisi ainsale kehtivale turustamisstandardile.“

Nende kolme uue riisisordi lisamine tähendab, et kohandada tuleb ka muid tootekirjelduse jaotiste (spetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkti 3.2) lõike.

Tekst „Sortidel „Bahía“, „Tebre“, „Fonsa“, „Montsianell“ ja „Gleva“ on väga sarnased omadused ja ehkki viljelusjärgus võib esineda väikesi erinevusi, ei ole lõpptootel olulisi erinevusi.“

järgmisega:

„Kõik selle kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sordid kuuluvad alamliiki Oryza sativa japonica. Peaaegu kõigil neil („Bahía“, „Tebre“, „Fonsa“, „Montsianell“, „Gleva“, „JSendra“ ja „Guara“) on väga sarnased omadused ja ehkki viljelusjärgus võib esineda väikesi erinevusi, ei ole lõpptootel olulisi erinevusi.“

Tekst „Kuigi sort „Bomba“ erineb teistest nii viljelusomaduste kui ka riisi enda omaduste poolest, on sort oma kvaliteedi ja traditsioonilisuse tõttu Ebro delta piirkonnas siiski spetsifikaati lisatud.“

järgmisega:

„Kuigi sort „Bomba“ erineb teistest nii viljelusomaduste kui ka riisi enda omaduste poolest, on sort oma kvaliteedi ja traditsioonilisuse tõttu Ebro delta piirkonnas siiski spetsifikaati lisatud.“ Sordi „Olesa“ keetmata terad näevad välja väga erinevad teiste kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sortide teradest, kuid see sort, mis pärineb samuti määratletud geograafilisest piirkonnast, annab toiduvalmistamisel sarnaseid tulemusi nagu sort „Bomba“.“

Tekst „Kõnealustel sortidel on suur tärklisesisaldus tera keskel, mis annab neile kriitvalge keskkoha, mida hispaania keeles kirjeldatakse sõnaga „perlado“ ehk „pärlitaoline“. See võimaldab riisiga koos kasutatavate toiduainete maitsel imenduda ja riisil selle valmistamisel värvuda.“

järgmisega:

„Nende sortide amüloosisisaldus on piisavalt suur, et riisiga koos kasutatavate toiduainete maitse saaks korralikult imenduda ja riis selle valmistamisel värvuda.“

Tekst „Kõik need sordid on tuntud ühtlase valmimise ja ühtlaste terade poolest. Need sobivad piirkonnas valmistatavatesse riisiroogadesse, sest tera maitseimavus on tunduvalt parem kui muud liiki riiside, näiteks pikateralisel riisi puhul.“

järgmisega:

„Kõik need on tuntud ühtlase valmimise ja valminud terade ühtluse poolest. Need sobivad piirkonnas valmistatavatesse riisiroogadesse, sest tera maitseimavus on tunduvalt parem kui muud liiki riiside, näiteks enamiku pikateralise riisi sortide puhul. Kuigi „Olesa“ on pikateraline sort, annab see toiduvalmistamisel samasuguseid tulemusi kui teised kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sordid.“

Kuna pruun (kooritud) riis, mis, nagu on selgitatud „Toote kirjelduse“ jaotises (tootespetsifikaadi jaotis B1 „Toote määratlus“ ja koonddokumendi punkt 3.2), on hõlmatud teise turustamisstandardiga, tuli kohandada ka „Toote kirjelduse“ jaotiste (tootespetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkt 3.2) järgmisi lõike:

„Kõik sordid, mis on kaitstud KPNiga „Arroz del Delta del Ebro“, peavad väljasaatmise ajal vastama ekstraklassi turustamisstandardile ning terad peavad olema terved, ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, võõra lõhna ja/või maitseta.“

See asendatakse järgmisega:

„Kõik sordid, mis on kaitstud KPNiga „Arroz del Delta del Ebro“, peavad väljasaatmise ajal vastama asjaomasele turustamisstandardile ning terad peavad olema terved, ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, ilma kõrvallõhna ja/või -maitseta.“

Pruuni riisi lisamise põhjused

Pruun riis (nimetatakse ka cargo- või kooritud riisiks) on riis, millest valmistatakse valget riisi, mis on seni ainus KPNiga kaitstud riisiliik. Pruun riis koosneb küpsetest riisiteradest, millelt on kestad eemaldatud, nii et alles jääb kliikiht, mis annab riisile värvuse. Otsus lisada kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro“ hõlmatud riisiliikide hulka pruun riis tehti selleks, et kohanduda tarbijate muutuvate harjumustega, kuna nõudlus seda tüüpi toodete järele üha suureneb.

Uute sortide lisamise põhjused

Lisaks juba hõlmatud sortidele („Bahía“, „Tebre“, „Fonsa“, „Bomba“, „Montsianell“ ja „Gleva“) on uued sordid („JSendra“, „Guara“ ja „Olesa“) riisisordid, mis on kõige kohanemisvõimelisemad Ebro delta märgalade tingimustega. Nende uute sortide riisil on pärast keetmist samad omadused mis kaitstud päritolunimetusega juba hõlmatud sortidel, ning kõik sordid, nii vanad kui ka uued, kuuluvad japonica alamliiki.

japonica

„JSendra“ on sort, mis on tänu taime kõrgusele hästi kohanenud keskkonna ja valitsevate ilmastikutingimustega, eelkõige tuulega. Sort on väga vastupidav terade varisemisele, lamandumisele ja riisi lehemädanikule. Ühe kõige hiljem (mai esimesel poolel) külvatava sordina on see üks kliimamuutustega kõige paremini kohanevaid sorte. Sordi omadused on väga sarnased praegu kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sortide omadustega.

Ka sort „Guara“ sobib keskkonna- ja valitsevate ilmastikutingimustega. See on üks sortidest, mis sobivad kõige paremini liivmuldadele. Sordi omadused on väga sarnased kaitstud päritolunimetusega praegu hõlmatud sortide omadustega.

Sort „Olesa“ pärineb Ebro deltast ja sobib hästi kohalikku keskkonda. Kuna sort on kiire kasvuga, saab seda kasvatada säästvalt, kasutades vähem loodusvarasid ja rakendades keskkonnahoidlikke põllundustavasid. Sort on väga vastupidav seeninfektsioonidele ja lamandumisele ning talub seetõttu hästi kohalikku kliimat. Sordi kulinaarsed omadused on väga sarnased kaitstud päritolunimetusega juba hõlmatud sortide omadustega.

Seda, kuidas erinevad riisisordid eri tüüpi pinnasega kohanevad, uuritakse nii era- kui ka avalikus sektoris põllumajandusliku toidu uurimise ja tehnoloogia instituudi Ebro katsejaama abil.

Tööstusharu on ka vägagi teadlik piirkonna suurest ökoloogilisest väärtusest ja arvestab sellega: tasakaalu leidmine piirkonna rikkaliku looduspärandi ja selle sotsiaal-majandusliku väärtuse vahel on alati olnud esmatähtis. Ebro deltas kasvatatav riis on näide sellest, kuidas põllukultuur, mida hakati viljelema 19. sajandi lõpus, võib anda suure panuse piirkonna kui loodusliku ala väärtuse suurendamisse. Seetõttu jätkatakse tööd ja uurimistegevust, et leida säästvamaid põllukultuuride sorte, millel on samad omadused, mis eristavad olemasolevaid sorte, ja mis suudavad kohaneda Ebro delta spetsiifiliste tingimustega.

Uued sordid, mida soovitakse spetsifikaati lisada, on märkimisväärsed järgmiste omaduste poolest:

a)

need on vastupidavamad seenhaigustele„ eriti Pyricularia oryzae“le, mis vähendab vajadust fungitsiidide järele;

Pyricularia oryzae

| b) | on vastupidavamad pinnase soolsuse suhtes; |
| --- | --- |

b)

on vastupidavamad pinnase soolsuse suhtes;

| c) | kasvavad hästi liivmuldadel, eriti „Guara“; |
| --- | --- |

c)

kasvavad hästi liivmuldadel, eriti „Guara“;

| d) | kohanevad paremini kliimamuutustest tingitud kõrvalekalletega; |
| --- | --- |

d)

kohanevad paremini kliimamuutustest tingitud kõrvalekalletega;

| e) | säilitavad kooskõla määratletud piirkonna põllumajandus- ja keskkonnatingimustega. |
| --- | --- |

e)

säilitavad kooskõla määratletud piirkonna põllumajandus- ja keskkonnatingimustega.

Uued sordid lisatakse tootekirjelduse jaotiste (spetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkt 3.2) tabelitesse, milles on loetletud riisi omadused.

| — | Tabel








  Sort | Pikkus | Pikkuse ja laiuse suhe |
| --- | --- | --- | --- |
| „Bahía“ | 8,2  mm (keskmine) | 2,20 (poolümar) |
| „Tebre“ | 8,1  mm (keskmine) | 2,00 (ümar) |
| „Fonsa“ | 7,9  mm (keskmine) | 2,00 (ümar) |
| „Bomba“ | 7,4  mm (lühike) | 1,85 (ümar) |
| „Montsianell“ | 8,3  mm (keskmine) | 2,16 (poolümar) |
| „Gleva“ | 7,9  mm (keskmine) | 2,04 (poolümar) |

—

Tabel

Sort

Pikkus

Pikkuse ja laiuse suhe

„Bahía“

8,2  mm (keskmine)

2,20 (poolümar)

„Tebre“

8,1  mm (keskmine)

2,00 (ümar)

„Fonsa“

7,9  mm (keskmine)

2,00 (ümar)

„Bomba“

7,4  mm (lühike)

1,85 (ümar)

„Montsianell“

8,3  mm (keskmine)

2,16 (poolümar)

„Gleva“

7,9  mm (keskmine)

2,04 (poolümar)

asendatakse seetõttu järgmisega:

| Sort | Pikkus | Pikkuse ja laiuse suhe |
| --- | --- | --- |
| „Bahía“ | 8,2  mm (keskmine) | 2,20 |
| „Tebre“ | 8,1  mm (keskmine) | 2,00 |
| „Fonsa“ | 7,9  mm (keskmine) | 2,00 |
| „Bomba“ | 7,4  mm (lühike) | 1,85 |
| „Montsianell“ | 8,3  mm (keskmine) | 2,16 |
| „Gleva“ | 7,9  mm (keskmine) | 2,04 |
| „JSendra“ | 8,2  mm (keskmine) | 2,16 |
| „Guara“ | 8,0  mm (keskmine) | 2,11 |
| „Olesa“ | 9,1  mm (pikk) | 3,10 |
| Iga sordi keskmine võrdlusväärtus |

Sort

Pikkus

Pikkuse ja laiuse suhe

„Bahía“

8,2  mm (keskmine)

2,20

„Tebre“

8,1  mm (keskmine)

2,00

„Fonsa“

7,9  mm (keskmine)

2,00

„Bomba“

7,4  mm (lühike)

1,85

„Montsianell“

8,3  mm (keskmine)

2,16

„Gleva“

7,9  mm (keskmine)

2,04

„JSendra“

8,2  mm (keskmine)

2,16

„Guara“

8,0  mm (keskmine)

2,11

„Olesa“

9,1  mm (pikk)

3,10

Iga sordi keskmine võrdlusväärtus

Selgitus.

Tabelisse lisatakse uued sordid ja sellest jäetakse välja riisiterade ümaruse kirjeldused („ümar“ jne), kuna need ei ole õigusaktidega kooskõlas ning kuna see teave on juba kaudselt tuletatav pikkuse ja laiuse suhtest.

Muudetakse ka lõpptoodet käsitlevat tabelit („Toote kirjeldus“ – spetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkt 3.2):

| Sort | Kategooria | Tüüp |
| --- | --- | --- |
| „Bahía“ | Keskmiseteraline | „Perlado“ [kriitvalge keskkohaga] |
| „Tebre“ | Keskmiseteraline | „Perlado“ [kriitvalge keskkohaga] |
| „Fonsa“ | Keskmiseteraline | „Semiperlado“ [kriitvalge keskkohaga, kuid vähem kui sort „Perlado“] |
| „Bomba“ | Keskmiseteraline | „Perlado“ [kriitvalge keskkohaga] |
| „Montsianell“ | Keskmiseteraline | „Perlado“ [kriitvalge keskkohaga] |
| „Gleva“ | Keskmiseteraline | „Perlado“ [kriitvalge keskkohaga] |

Sort

Kategooria

Tüüp

„Bahía“

Keskmiseteraline

„Perlado“ [kriitvalge keskkohaga]

„Tebre“

Keskmiseteraline

„Perlado“ [kriitvalge keskkohaga]

„Fonsa“

Keskmiseteraline

„Semiperlado“ [kriitvalge keskkohaga, kuid vähem kui sort „Perlado“]

„Bomba“

Keskmiseteraline

„Perlado“ [kriitvalge keskkohaga]

„Montsianell“

Keskmiseteraline

„Perlado“ [kriitvalge keskkohaga]

„Gleva“

Keskmiseteraline

„Perlado“ [kriitvalge keskkohaga]

Uus tabel:

| Sort | Kategooria | amüloosisisaldus (%) |
| --- | --- | --- |
| „Bahía“ | Keskmiseteraline | 19,1 |
| „Tebre“ | Keskmiseteraline | 20,0 |
| „Fonsa“ | Keskmiseteraline | 20,3 |
| „Bomba“ | Keskmiseteraline | 24,9 |
| „Montsianell“ | Keskmiseteraline | 18,1 |
| „Gleva“ | Keskmiseteraline | 17,7 |
| „JSendra“ | Keskmiseteraline | 17,5 |
| „Guara“ | Keskmiseteraline | 17,5 |
| „Olesa“ | Pikateraline | 24,0 |
| Iga sordi keskmine võrdlusväärtus |

Sort

Kategooria

amüloosisisaldus (%)

„Bahía“

Keskmiseteraline

19,1

„Tebre“

Keskmiseteraline

20,0

„Fonsa“

Keskmiseteraline

20,3

„Bomba“

Keskmiseteraline

24,9

„Montsianell“

Keskmiseteraline

18,1

„Gleva“

Keskmiseteraline

17,7

„JSendra“

Keskmiseteraline

17,5

„Guara“

Keskmiseteraline

17,5

„Olesa“

Pikateraline

24,0

Iga sordi keskmine võrdlusväärtus

Selgitus.

Lisatud on uued sordid, nagu eespool selgitatud, ja parameeter „tüüp“, mis viitab pärlitaolisusele (perlado) (keskosa on kriitvalge), on tabelist välja jäetud ning nüüd on selle asemel esitatud amüloosisisaldus protsendina tärklise üldkogusest („amüloosisisaldus (%)“). Amüloos on üks tärklise vorme, mida leidub riisis.

perlado

See muudatus tehakse seetõttu, et kui varem võrdsustati tootespetsifikaadis (ja koonddokumendis) kriitvalge keskosa olemasolu teatava tärklisesisalduse ja kulinaarsete omadustega, siis nüüd teame, et päris nii see ei ole. Selline pärlitaolisus (perlado) areneb riisiterades välja tera moodustumise ajal, kuid keedetud riisi organoleptilised omadused määrab amüloosisisaldus, kuna see määrab riisi tekstuuri, pehmuse ja kleepuvuse ning selle, kui palju riisi maht keetmisel suureneb. Teisisõnu on sordi peamine omadus toiduvalmistamise tulemuste seisukohast amüloosisisaldus, mitte pärlitaolisus, nagu varem eeldati.

perlado

| — | Lisaks eespool nimetatud muudatustele nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis on kolme uue sordi lisamine toonud kaasa täiendavaid muudatusi, mis puudutavad üksnes tootespetsifikaati: see sisaldab nüüd „Toote kirjelduse“ jaotise alajaotises B.2 („Sortide kirjeldus“) iga uue sordi lühikirjeldust ja põhiteavet (põhiomadused ja keskmine kroovimisjärgne saagis), mis vastavad olemasolevate sortide kohta juba esitatud üksikasjadele. Iga sordi kirjeldus sisaldab taime kõrgust, kasvu kestust, tera suurust ja kaalu, soovitatavat külviaega ning põllumajanduslikust vaatenurgast olulisi fakte sordi kohta. Kolm uut sorti on nüüd ka põhiomaduste ja kroovimissaagise tabelites – mõlemad tootespetsifikaadi jaotises B2. |
| --- | --- |

—

Lisaks eespool nimetatud muudatustele nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis on kolme uue sordi lisamine toonud kaasa täiendavaid muudatusi, mis puudutavad üksnes tootespetsifikaati: see sisaldab nüüd „Toote kirjelduse“ jaotise alajaotises B.2 („Sortide kirjeldus“) iga uue sordi lühikirjeldust ja põhiteavet (põhiomadused ja keskmine kroovimisjärgne saagis), mis vastavad olemasolevate sortide kohta juba esitatud üksikasjadele. Iga sordi kirjeldus sisaldab taime kõrgust, kasvu kestust, tera suurust ja kaalu, soovitatavat külviaega ning põllumajanduslikust vaatenurgast olulisi fakte sordi kohta. Kolm uut sorti on nüüd ka põhiomaduste ja kroovimissaagise tabelites – mõlemad tootespetsifikaadi jaotises B2.

| — | Sortide „Fonsa“, „Montsianell“ ja „Bomba“ külviaega puudutavaid nõudeid muudetakse paindlikumaks (tootespetsifikaadi jaotis B2):






  — | sordi „Fonsa“ puhul asendatakse tekst „külvatakse 1.–10. maini“ tekstiga „külvata tuleb mai esimesel poolel“; |
| --- | --- | --- |

—

Sortide „Fonsa“, „Montsianell“ ja „Bomba“ külviaega puudutavaid nõudeid muudetakse paindlikumaks (tootespetsifikaadi jaotis B2):

—

sordi „Fonsa“ puhul asendatakse tekst „külvatakse 1.–10. maini“ tekstiga „külvata tuleb mai esimesel poolel“;

| — | sordi „Montsianell“ puhul asendatakse tekst „külvatakse 20.–30. aprillini“ tekstiga „külvata tuleb aprilli lõpus“; |
| --- | --- |

—

sordi „Montsianell“ puhul asendatakse tekst „külvatakse 20.–30. aprillini“ tekstiga „külvata tuleb aprilli lõpus“;

| — | sordi „Bomba“ puhul asendatakse tekst „külvatakse 20. aprillist 5. maini“ tekstiga „külvata tuleb alates aprilli lõpust kuni mai alguseni“. |
| --- | --- |

—

sordi „Bomba“ puhul asendatakse tekst „külvatakse 20. aprillist 5. maini“ tekstiga „külvata tuleb alates aprilli lõpust kuni mai alguseni“.

Selgitus.

Kuigi tootespetsifikaadis esitatud kuupäevad on soovituslikud, on aastatepikkune kogemus näidanud, et külvikuupäevad võivad varieeruda olenevalt sellest, millal vesi niisutuskanalitest põldudele lastakse, või talvel valitsenud ilmastikutingimustest, mis võivad takistada kasvatajatel põldudel vajalike tööde tegemist. Seetõttu on otsustatud muuta külviperioodid paindlikumaks ja jätta täpsed kuupäevad tootespetsifikaadist välja.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

| — | Tootespetsifikaadi jaotisesse E.b („Tootmismeetod“) lisatakse viited pruunile (kooritud) riisile, mis tähendab, et lõiku

  „Kaitstud riis on ekstraklassi turustamisstandardile vastav valge riis.
  Valge riis on riis, millelt on kroovimise teel eemaldatud osa kliikihist (seemnekest ja viljakest) või kogu kliikiht, nii et riisitera on ühtse valge (või valkja) värvusega.
  Ekstraklassi riisina turustamiseks peavad terved, defektideta terad moodustama vähemalt 92,70 % riisist ja katkiseid teri ei tohi olla üle 4 %.“

  muudetakse järgmiselt:

  „Kaitstud riis on ekstraklassi turustamisstandardile vastav valge riis ja pruun riis.
  Valge riis on riis, millelt on kroovimise teel eemaldatud osa kliikihist (seemnekest ja viljakest) või kogu kliikiht, nii et riisitera on ühtse valge (või valkja) värvusega.
  Pruun riis on kooritud riis, st riisiterad, millelt kestad on eemaldatud, nii et alles jääb kliikiht, mis annab riisile värvuse. See peab olema turustamiseks pakendatud kooskõlas ainsa pruuni riisi käsitleva turustamisstandardiga.
  Terved, defektideta terad peavad moodustama vähemalt 92,70 % riisist ja katkiseid teri ei tohi olla üle 4 %.“

  Selgitus.
  Pruuni riisi lisamine (eelmises osas esitatud põhjustel) tähendab, et teave seda liiki riisi kohta tuleb lisada tootespetsifikaadi eri jaotistesse. See hõlmab lubatud kvaliteedihälvete tabelit ja seda liiki riisi kirjeldust selles jaotises. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi jaotisesse E.b („Tootmismeetod“) lisatakse viited pruunile (kooritud) riisile, mis tähendab, et lõiku

„Kaitstud riis on ekstraklassi turustamisstandardile vastav valge riis.

Valge riis on riis, millelt on kroovimise teel eemaldatud osa kliikihist (seemnekest ja viljakest) või kogu kliikiht, nii et riisitera on ühtse valge (või valkja) värvusega.

Ekstraklassi riisina turustamiseks peavad terved, defektideta terad moodustama vähemalt 92,70 % riisist ja katkiseid teri ei tohi olla üle 4 %.“

muudetakse järgmiselt:

„Kaitstud riis on ekstraklassi turustamisstandardile vastav valge riis ja pruun riis.

Valge riis on riis, millelt on kroovimise teel eemaldatud osa kliikihist (seemnekest ja viljakest) või kogu kliikiht, nii et riisitera on ühtse valge (või valkja) värvusega.

Pruun riis on kooritud riis, st riisiterad, millelt kestad on eemaldatud, nii et alles jääb kliikiht, mis annab riisile värvuse. See peab olema turustamiseks pakendatud kooskõlas ainsa pruuni riisi käsitleva turustamisstandardiga.

Terved, defektideta terad peavad moodustama vähemalt 92,70 % riisist ja katkiseid teri ei tohi olla üle 4 %.“

Selgitus.

Pruuni riisi lisamine (eelmises osas esitatud põhjustel) tähendab, et teave seda liiki riisi kohta tuleb lisada tootespetsifikaadi eri jaotistesse. See hõlmab lubatud kvaliteedihälvete tabelit ja seda liiki riisi kirjeldust selles jaotises.

| — | Tootespetsifikaadi jaotises E.b („Tootmismeetod“) asendatakse lubatud kvaliteedihälvete tabel viitega eeskirjade järgimise kohta. Tekst

  „Töötlemisel tuleb jälgida, et riisiteradele ei jääks kliikihi jääke. Kooritud terade mõõdud peavad jääma järgmistesse piiridesse:






  Parameeter | Valge riis |
| --- | --- | --- |
| Keskmised terad, mis ei mahu läbi sõelast, mille tihedusnumber on 14 | 3,75 |
| Keskmised terad, mis ei mahu läbi sõelast, mille tihedusnumber on 13 | --- |
| Keskmised terad, mis EI mahu läbi sõelast, mille tihedusnumber on 13 | 0,25 |
| Katkised terad [vähem kui kolmveerand täistuuma keskmisest pikkusest] | --- |
| Kollased või sarnase värvusega terad | 0,20 |
| Punased või punaste triipudega terad | 0,50 |
| Kriitjad ja valmimata terad | 2,00 |
| Määrdunud ja putukakahjustustega terad | 0,50 |
| Võõrkehad | 0,10 |
| Tervete, kahjustusteta terade miinimumkogus | 92,70 |

—

Tootespetsifikaadi jaotises E.b („Tootmismeetod“) asendatakse lubatud kvaliteedihälvete tabel viitega eeskirjade järgimise kohta. Tekst

„Töötlemisel tuleb jälgida, et riisiteradele ei jääks kliikihi jääke. Kooritud terade mõõdud peavad jääma järgmistesse piiridesse:

Parameeter

Valge riis

Keskmised terad, mis ei mahu läbi sõelast, mille tihedusnumber on 14

3,75

Keskmised terad, mis ei mahu läbi sõelast, mille tihedusnumber on 13

---

Keskmised terad, mis EI mahu läbi sõelast, mille tihedusnumber on 13

0,25

Katkised terad [vähem kui kolmveerand täistuuma keskmisest pikkusest]

---

Kollased või sarnase värvusega terad

0,20

Punased või punaste triipudega terad

0,50

Kriitjad ja valmimata terad

2,00

Määrdunud ja putukakahjustustega terad

0,50

Võõrkehad

0,10

Tervete, kahjustusteta terade miinimumkogus

92,70

asendatakse seega järgmisega:

„Töötlemisel tuleb jälgida, et valge riisi teradele ei jääks kliikihi jääke. Järgida tuleb kohaldatavates õigusnormides sätestatud lubatud kvaliteedihälvete piirnorme.“

Selgitus.

Tabelis esitatud lubatud kvaliteedihälbed olid täpselt samasugused nagu need, mis on õigusnormides valge riisi kohta kehtestatud. Seda tabelit oleks tulnud laiendada, et lisada kaitstud päritolunimetusega hõlmatud uued riisiliigid, nagu pruun (kooritud) riis, kuid kuna väärtused on täpselt samad kui need, mis on sätestatud õigusnormides, otsustati, et parem oleks tootespetsifikaati lihtsustada, asendades tabeli viitega asjaomaste õigusnormide järgimise kohta. Seega on tegemist redaktsioonilise muudatusega, mis ei mõjuta toote kvaliteeti ega kvaliteedistandardeid, millele see peab vastama.

| — | Tootespetsifikaadi jaotise E.b („Tootmismeetod“) alajaotises „Ladustamine ja säilitamine“ parandatakse järgmist viidet ladustamisel ja säilitamisel kasutatava õhu temperatuurile:

  „Tornhoidlates enne töötlemist riisi jaoks optimaalsete tingimuste säilitamiseks suunatakse hoidlasse teatavate ajavahemike järel eelistatavalt külma 5 °C või ümbritseva õhu temperatuuriga õhku.“

  Eelnev asendatakse järgmisega:

  „Tornhoidlates enne töötlemist riisi jaoks optimaalsete tingimuste säilitamiseks suunatakse hoidlasse teatavate ajavahemike järel eelistatavalt külma 10–15 °C või ümbritseva õhu temperatuuriga õhku.“

  Selgitus.
  Tegemist oli trükiveaga: 5 °C on liiga madal temperatuur ja see võib peaaegu põhjustada riisi külmumise. Seetõttu seda väärtust parandati, asendades 5 °C väärusega 10–15 °C. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi jaotise E.b („Tootmismeetod“) alajaotises „Ladustamine ja säilitamine“ parandatakse järgmist viidet ladustamisel ja säilitamisel kasutatava õhu temperatuurile:

„Tornhoidlates enne töötlemist riisi jaoks optimaalsete tingimuste säilitamiseks suunatakse hoidlasse teatavate ajavahemike järel eelistatavalt külma 5 °C või ümbritseva õhu temperatuuriga õhku.“

Eelnev asendatakse järgmisega:

„Tornhoidlates enne töötlemist riisi jaoks optimaalsete tingimuste säilitamiseks suunatakse hoidlasse teatavate ajavahemike järel eelistatavalt külma 10–15 °C või ümbritseva õhu temperatuuriga õhku.“

Selgitus.

Tegemist oli trükiveaga: 5 °C on liiga madal temperatuur ja see võib peaaegu põhjustada riisi külmumise. Seetõttu seda väärtust parandati, asendades 5 °C väärusega 10–15 °C.

| — | Tootespetsifikaadi jaotise E.b („Tootmismeetod“) alajaotises „Pakendamine ja märgistamine“ asendatakse lause

  „Iga pakend peab sisaldama ainult ühte sorti ekstraklassi riisi.“

  järgmisega:

  „Iga pakend peab sisaldama ainult ühte sorti riisi.“

  Selgitus.
  Viide ekstraklassi turustamisstandardile on sellest punktist välja jäetud, sest nagu eespool selgitatud, kuulub pruun (kooritud) riis eraldi klassi.

  Seos geograafilise piirkonnaga (tootespetsifikaadi F osa ja koonddokumendi punkt 5)
  Järgmised muudatused on vähese tähtsusega redaktsioonilised muudatused, mis tuli teha tootespetsifikaadi jaotises „Seos keskkonnaga“ (F osa) ja koonddokumendis (punkt 5), põhimõtteliselt selleks, et kajastada mõlemas dokumendis tootekirjelduse jaotises tehtavaid muudatusi. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi jaotise E.b („Tootmismeetod“) alajaotises „Pakendamine ja märgistamine“ asendatakse lause

„Iga pakend peab sisaldama ainult ühte sorti ekstraklassi riisi.“

järgmisega:

„Iga pakend peab sisaldama ainult ühte sorti riisi.“

Selgitus.

Viide ekstraklassi turustamisstandardile on sellest punktist välja jäetud, sest nagu eespool selgitatud, kuulub pruun (kooritud) riis eraldi klassi.

Seos geograafilise piirkonnaga (tootespetsifikaadi F osa ja koonddokumendi punkt 5)

Seos geograafilise piirkonnaga

Järgmised muudatused on vähese tähtsusega redaktsioonilised muudatused, mis tuli teha tootespetsifikaadi jaotises „Seos keskkonnaga“ (F osa) ja koonddokumendis (punkt 5), põhimõtteliselt selleks, et kajastada mõlemas dokumendis tootekirjelduse jaotises tehtavaid muudatusi.

| — | Koonddokumendi punktis 5.2 („Toote eripära“) asendatakse lõik

  „Kõik sordid on tuntud ühtlase keemise, ühetaoliste terade ja hea imavuse poolest, mis tuleneb suurest tärklisesisaldusest kriitvalge pärlitaolise (perlado) tera keskel.
  Riisi väärtustatakse selle heade valmistamisomaduste pärast, tänu millele jääb riis kohev ja sõmer (terade kleepuvus 7,3), ja veeimavuse pärast (1,93 grammi vett iga grammi riisi kohta), mis tagab maitsete hea omastumise mitmesugustes sellest riisist valmistatud toitudes.“

  järgmisega:

  „Kõiki kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro“ hõlmatud sorte iseloomustab ühtlane keemine, ühetaolised terad pärast keemist ja hea imavus tänu suurele amüloosisisaldusele, väljendatuna protsendina tärklise üldsisaldusest.
  Riisi väärtustatakse selle heade valmistamisomaduste pärast, tänu millele jääb riis kohev ja sõmer, ja hea veeimavuse pärast, mis tagab maitsete hea omastumise Ebro delta piirkonnas mitmesugustes sellest riisist valmistatud toitudes.“

  Sama muudatus tehakse ka tootespetsifikaadi F osas („Seos piirkonnaga“).
  Selgitus.
  Nagu on selgitatud seoses „Toote kirjelduse“ jaotise muudatustega, seostati varem pärlitaolisust (perlado), st riisiterade kriitvalget keskkohta, riisi tärklisesisalduse ja kulinaarsete omadustega. Praegu aga teatakse, et sordi peamine omadus toiduvalmistamise tulemuste seisukohast on selle amüloosisisaldus, mitte pärlitaolisus, nagu varem eeldati. Seetõttu muudetakse ka seost kirjeldavat teksti.
  Viited terade kleepuvusele ja veeimavusele jäetakse jaotisest „Seos piirkonnaga“ välja, kuna neid peetakse üleliigseks. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega, kuna teave võrdlussordi („Bahía“) vastavate omaduste kohta on jaotises „Toote kirjeldus“ (tootespetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkt 3.2) endiselt kättesaadav ning seda ei ole kummaski dokumendis muudetud. |
| --- | --- |

—

Koonddokumendi punktis 5.2 („Toote eripära“) asendatakse lõik

„Kõik sordid on tuntud ühtlase keemise, ühetaoliste terade ja hea imavuse poolest, mis tuleneb suurest tärklisesisaldusest kriitvalge pärlitaolise (perlado) tera keskel.

Riisi väärtustatakse selle heade valmistamisomaduste pärast, tänu millele jääb riis kohev ja sõmer (terade kleepuvus 7,3), ja veeimavuse pärast (1,93 grammi vett iga grammi riisi kohta), mis tagab maitsete hea omastumise mitmesugustes sellest riisist valmistatud toitudes.“

järgmisega:

„Kõiki kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro“ hõlmatud sorte iseloomustab ühtlane keemine, ühetaolised terad pärast keemist ja hea imavus tänu suurele amüloosisisaldusele, väljendatuna protsendina tärklise üldsisaldusest.

Riisi väärtustatakse selle heade valmistamisomaduste pärast, tänu millele jääb riis kohev ja sõmer, ja hea veeimavuse pärast, mis tagab maitsete hea omastumise Ebro delta piirkonnas mitmesugustes sellest riisist valmistatud toitudes.“

Sama muudatus tehakse ka tootespetsifikaadi F osas („Seos piirkonnaga“).

Selgitus.

Nagu on selgitatud seoses „Toote kirjelduse“ jaotise muudatustega, seostati varem pärlitaolisust (perlado), st riisiterade kriitvalget keskkohta, riisi tärklisesisalduse ja kulinaarsete omadustega. Praegu aga teatakse, et sordi peamine omadus toiduvalmistamise tulemuste seisukohast on selle amüloosisisaldus, mitte pärlitaolisus, nagu varem eeldati. Seetõttu muudetakse ka seost kirjeldavat teksti.

perlado

Viited terade kleepuvusele ja veeimavusele jäetakse jaotisest „Seos piirkonnaga“ välja, kuna neid peetakse üleliigseks. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega, kuna teave võrdlussordi („Bahía“) vastavate omaduste kohta on jaotises „Toote kirjeldus“ (tootespetsifikaadi B osa ja koonddokumendi punkt 3.2) endiselt kättesaadav ning seda ei ole kummaski dokumendis muudetud.

| — | Koonddokumendi punktist 5.3 („Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel [...]“) jäetakse välja viide riisi värvusele:

  „Selle piirkonna riisil on usaldusväärne maine tarbijate hulgas tänu selle pärlvalgele värvusele, maitsele ja tekstuurile, mis tulenevad sortide ja kasvatuspiirkonna omadustest.“

  Kavandatud uus versioon on järgmine:

  „Selle piirkonna riisil on usaldusväärne maine tarbijate hulgas tänu selle maitsele ja tekstuurile, mis tulenevad sortide ja kasvatuspiirkonna omadustest.“

  Sama muudatus tehakse ka tootespetsifikaadi F osas („Seos piirkonnaga“).
  Selgitus.
  Kuigi riis on olnud ajalooliselt tuntud oma valge värvuse poolest, võib selle mainimine selles jaotises olla eksitav nüüd, kus asjaomase päritolunimetuse kaitse alla on lisatud pruun riis, et nagu eespool selgitatud, kohaneda tarbijate muutuvate harjumustega. Järelikult tuleb see osutus välja jätta. |
| --- | --- |

—

Koonddokumendi punktist 5.3 („Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel [...]“) jäetakse välja viide riisi värvusele:

„Selle piirkonna riisil on usaldusväärne maine tarbijate hulgas tänu selle pärlvalgele värvusele, maitsele ja tekstuurile, mis tulenevad sortide ja kasvatuspiirkonna omadustest.“

Kavandatud uus versioon on järgmine:

„Selle piirkonna riisil on usaldusväärne maine tarbijate hulgas tänu selle maitsele ja tekstuurile, mis tulenevad sortide ja kasvatuspiirkonna omadustest.“

Sama muudatus tehakse ka tootespetsifikaadi F osas („Seos piirkonnaga“).

Selgitus.

Kuigi riis on olnud ajalooliselt tuntud oma valge värvuse poolest, võib selle mainimine selles jaotises olla eksitav nüüd, kus asjaomase päritolunimetuse kaitse alla on lisatud pruun riis, et nagu eespool selgitatud, kohaneda tarbijate muutuvate harjumustega. Järelikult tuleb see osutus välja jätta.

Muu

Muu

| — | Kontrollorgan (tootespetsifikaadi G osa): ajakohastatakse sertifitseerimisasutuse andmeid. |
| --- | --- |

—

Kontrollorgan (tootespetsifikaadi G osa): ajakohastatakse sertifitseerimisasutuse andmeid.

| — | Liikmesriigi õigusaktides sätestatud nõuded (tootespetsifikaadi I jagu): see jagu on välja jäetud, kuna see ei ole määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt nõutav. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigi õigusaktides sätestatud nõuded (tootespetsifikaadi I jagu): see jagu on välja jäetud, kuna see ei ole määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt nõutav.

KOONDDOKUMENT

„Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’ebre“

„Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’ebre“

ELi nr: PDO-ES-0336-AM02 – 9. september 2020

ELi nr: PDO-ES-0336-AM02 – 9. september 2020

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Oryza sativa L liigist pärit valge riisi ja pruuni riisi (kooritud riisi) sordid „Bahía“, „Tebre“, „Gleva“, „Fonsa“, „Bomba“, „Montsianell“, „JSendra“, „Guara“ ja „Olesa“, mida kasvatatakse tava- või mahepõllumajandusmeetodite (või muude valitsuse tunnustatud säästvate tootmissüsteemide) abil. Valge riis peab vastama ekstraklassi turustamisstandardile ja pruun riis (st kooritud riis) peab vastama pruuni riisi ainsale kehtivale turustamisstandardile.

Oryza sativa

Võrdlussordi („Bahía“) terade eriomadused on järgmised:

| Töödeldud toore tera omadused | pikkus 5,53 mm
  laius 2,99 mm
  jämedus 2,14 mm
  amüloosisisaldus (19,41 % kuivaine massist) |
| --- | --- |
| Kroovimise tulemused:
  kui hästi peab riisitera töötlemisele vastu | kogusaagis 69,90 %
  katkiste terade osakaal 11,63 % |
| Omadused keemisel | keetmisaeg 16 minutit
  veeimavus* 1,93
  tera pikkuse suurenemine 8,45 %
  *(g vett/g riisi) |
| Tera organoleptilised omadused pärast keemist (Batcheri skaala järgi ja maitsmise põhjal*)
  (*) skaala järgi: 9 = väga hea; 7 = hea; 5 = normaalne; 3 = puudulik | keedetud terade kleepuvus 7,83
  vastuvõetavus 5,75
  välimus 5,5 |

Töödeldud toore tera omadused

pikkus 5,53 mm

laius 2,99 mm

jämedus 2,14 mm

amüloosisisaldus (19,41 % kuivaine massist)

Kroovimise tulemused:

kui hästi peab riisitera töötlemisele vastu

kogusaagis 69,90 %

katkiste terade osakaal 11,63 %

Omadused keemisel

keetmisaeg 16 minutit

veeimavus* 1,93

tera pikkuse suurenemine 8,45 %

*(g vett/g riisi)

Tera organoleptilised omadused pärast keemist (Batcheri skaala järgi ja maitsmise põhjal*)

(*) skaala järgi: 9 = väga hea; 7 = hea; 5 = normaalne; 3 = puudulik

keedetud terade kleepuvus 7,83

vastuvõetavus 5,75

välimus 5,5

Kõik selle päritolunimetusega kaitstud sordid kuuluvad alamliiki japonica. Peaaegu kõigil neil („Bahía“, „Tebre“, „Fonsa“, „Montsianell“, „Gleva“, „JSendra“ ja „Guara“) on väga sarnased omadused ja ehkki viljelusjärgus võib esineda väikseid erinevusi, ei ole lõpptootel olulisi erinevusi.

japonica

„Kuigi sort „Bomba“ erineb teistest nii viljelusomaduste kui ka riisi enda omaduste poolest, on sort oma kvaliteedi ja traditsioonilisuse tõttu Ebro delta piirkonnas siiski spetsifikaati lisatud.“ Sordi „Olesa“ keetmata terad näevad välja väga erinevad teiste kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sortide teradest, kuid see sort, mis pärineb samuti määratletud geograafilisest piirkonnast, annab toiduvalmistamisel sarnaseid tulemusi nagu sort „Bomba“.“

Koorimata riisiterade mõõtmete alusel liigitatakse sordid järgmiselt:

| Sort | Pikkus | Pikkuse ja laiuse suhe |
| --- | --- | --- |
| „Bahía“ | 8,2  mm (keskmine) | 2,20 |
| „Tebre“ | 8,1  mm (keskmine) | 2,00 |
| „Fonsa“ | 7,9  mm (keskmine) | 2,00 |
| „Bomba“ | 7,4  mm (lühike) | 1,85 |
| „Montsianell“ | 8,3  mm (keskmine) | 2,16 |
| „Gleva“ | 7,9  mm (keskmine) | 2,04 |
| „JSendra“ | 8,2  mm (keskmine) | 2,16 |
| „Guara“ | 8,0  mm (keskmine) | 2,11 |
| „Olesa“ | 9,1  mm (pikk) | 3,1 |
| Iga sordi keskmine võrdlusväärtus |

Sort

Pikkus

Pikkuse ja laiuse suhe

„Bahía“

8,2  mm (keskmine)

2,20

„Tebre“

8,1  mm (keskmine)

2,00

„Fonsa“

7,9  mm (keskmine)

2,00

„Bomba“

7,4  mm (lühike)

1,85

„Montsianell“

8,3  mm (keskmine)

2,16

„Gleva“

7,9  mm (keskmine)

2,04

„JSendra“

8,2  mm (keskmine)

2,16

„Guara“

8,0  mm (keskmine)

2,11

„Olesa“

9,1  mm (pikk)

3,1

Iga sordi keskmine võrdlusväärtus

Töödeldud terad (valge riis) liigitatakse järgmiselt.

| Sort | Kategooria | amüloosisisaldus (%) |
| --- | --- | --- |
| „Bahía“ | Keskmiseteraline | 19,1 |
| „Tebre“ | Keskmiseteraline | 20,0 |
| „Fonsa“ | Keskmiseteraline | 20,3 |
| „Bomba“ | Keskmiseteraline | 24,9 |
| „Montsianell“ | Keskmiseteraline | 18,1 |
| „Gleva“ | Keskmiseteraline | 17,7 |
| „JSendra“ | Keskmiseteraline | 17,5 |
| „Guara“ | Keskmiseteraline | 17,5 |
| „Olesa“ | Pikateraline | 24,0 |
| Iga sordi keskmine võrdlusväärtus |

Sort

Kategooria

amüloosisisaldus (%)

„Bahía“

Keskmiseteraline

19,1

„Tebre“

Keskmiseteraline

20,0

„Fonsa“

Keskmiseteraline

20,3

„Bomba“

Keskmiseteraline

24,9

„Montsianell“

Keskmiseteraline

18,1

„Gleva“

Keskmiseteraline

17,7

„JSendra“

Keskmiseteraline

17,5

„Guara“

Keskmiseteraline

17,5

„Olesa“

Pikateraline

24,0

Iga sordi keskmine võrdlusväärtus

Nende sortide amüloosisisaldus on piisavalt suur, et riisiga koos kasutatavate toiduainete maitse saaks korralikult imenduda ja riis selle valmistamisel värvuda.

Kõik need on tuntud ühtlase valmimise ja valminud terade ühtluse poolest. Need sobivad piirkonnas valmistatavatesse riisiroogadesse, sest tera maitseimavus on tunduvalt parem kui muud liiki riiside, näiteks enamiku pikateralise riisi sortide puhul. Kuigi „Olesa“ on pikateraline sort, annab see toiduvalmistamisel samasuguseid tulemusi kui teised kaitstud päritolunimetusega hõlmatud sordid.“

„Kõik sordid, mis on kaitstud KPNiga „Arroz del Delta del Ebro“, peavad väljasaatmise ajal vastama asjaomasele turustamisstandardile ning terad peavad olema terved, ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, ilma kõrvallõhna ja/või -maitseta.“

Niiskusesisaldus ei tohi ületada 15 % ja teradel ei tohi olla kliikihi jääke (valge riisi puhul).

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu protsess alates kasvatamisest kuni riisi kroovimise ja poleerimiseni toimub punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Riis pakendatakse 5, 2, 1, 0,5 või 0,25 kg karpidesse või kottidesse, mis omakorda pakitakse teise pakendisse, tagamaks, et sisemine karp või kott ei saa vigastada. Pakendamiseks võib kasutada ainult õigusnormidele vastavaid toiduainete pakkematerjale.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakendil peab olema tekst „Arroz del Delta del Ebro“ / „Arròs del Delta de l’Ebre“, kaitstud päritolunimetusega toote logo ja ELi logo ning kogu kohaldatavates õigusaktides nõutud üldine teave.

Kaitstud päritolunimetusega toote värviline logo:

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piirkond, kus kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro“ riisi kasvatatakse ja töödeldakse, asub Tarragona provintsis Ebro deltas Baix Ebre ja El Montsià maakonnas.

Tootmispiirkond hõlmab kogu Deltebre ja Sant Jaume d’Enveja valla territooriumi ning L’Aldea, Amposta, L’Ampolla, Camarles’i ja Sant Carles de la Ràpita valla osi, mis asuvad Ebro delta piirkonnas.

Kroovimis- ja poleerimispiirkond hõlmab samu valdu mis tootmispiirkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Ajalooline seos

Ajalooline seos

Riisikasvatus on Ebro delta piirkonnas traditsiooniline tegevusala, mis on tihedalt seotud delta tekke ning selle füüsilise ja geoloogilise kujunemisega.

On arvukalt kirjalikke viiteid, mis annavad tunnistust riisikasvatustraditsiooni ja Ebro delta piirkonna vahel valitsevast seosest. Üks tähelepanuväärne näide on Lluís Solé i Sabarise teos „Geografía de Catalunya“ („Kataloonia geograafia“) (1958), kus autor märgib, et „on tõendeid, et Ebro deltas tehti riisikasvatamisega katset 15. sajandil, kuid riisikasvatus kujunes tegevusalana tõeliselt välja 19. sajandil“. Samas teoses märgib ta ka järgmist: „Deltas, mida kasutati rändkariloomade karjatamiseks, võimaldas Xerta’s 19. sajandi teisel poolel ehitatud Canal de la Derecha (parempoolne kanal) maad mageveega üle ujutada ja seal riisi kasvatama hakata. Sellest ajast peale on riisikasvatus pidevalt laienenud, mille tulemusel on mullad magestunud ja samal ajal on saadud head saaki“.

Tegevus on jätkunud katkematult tänapäevani ja praegu on riis selle piirkonna peamine põllukultuur.

Looduslikud tegurid

Riisikasvatuse arengut Ebro deltas soosisid nii kohalik pinnas ja kliima kui ka pinnase soolsus ja põhjaveetase.

Ebro delta muda sisaldav mullastik on väga viljakas ja sobib ideaalselt riisi kasvatamiseks. Mulla koostist mõjutavad tugevalt niisutamine ja tava, mis on tuntud kui colmateo ehk mudastamine (vee ja mulla liigutamine, et tagada peenarde hea seisund enne külvi).

colmateo

Saagikus on üks maailma suurimaid, tulenedes piirkonna asukohast 40° põhjalaiusel ja samatemperatuurijoonel 19 °C.

Teine oluline tegur on pinnase soolsus, mille põhjuseks on merevee sissetungimine deltasse ja vahemereline kliima. Talved on pehmed ja oluliste sademeteta ning kuivade põhja- ja loodetuultega (mistraal ja levant), samal ajal kui suved on kuumad, tugeva põua ning niiskete lõuna- ja kagutuultega (ostro ja leveche). Peaaegu kõigil päevadel aastas puhub vähemalt nõrk tuul.

levant

ostro

leveche

Piirkonna hüdroloogilist profiili kujundavad Ebro jõe viimane, umbes 30 km pikkune lõik ja kaks kanalit (paremal ja vasakul), mis saavad alguse Xerta-Tivenyse tammist ja kulgevad enam-vähem paralleelselt jõega ning hargnevad deltasse jõudes ulatuslikuks niisutuskanalite ja äravoolukraavide võrgustikuks. Kahtlemata mängib delta alal saadava toodangu ühtlases kvaliteedis ja ka seda mujal kasvatatavast riisist eristavate omaduste kujunemises otsustavat rolli asjaolu, et kogu põllukultuuri niisutamiseks kasutatav vesi pärineb ühest ja samast allikast.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Kõiki päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro“ kaitstud sorte iseloomustab ühtlane keemine, ühetaolised terad pärast keemist ja hea imavus tänu suurele amüloosisisaldusele, väljendatuna protsendina tärklise üldsisaldusest.

Riisi väärtustatakse selle heade valmistamisomaduste pärast, tänu millele jääb riis kohev ja sõmer, ning hea veeimavuse pärast, mis tagab maitsete hea omastumise mitmesugustes toitudes, mida Ebro delta piirkonnas sellest riisist valmistatakse.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toode on ühtlase kvaliteediga, kuna kõikide sortide lõpptooted on sarnaste omadustega, välja arvatud sordid „Bomba“ ja „Olesa“, mis on sellegipoolest tootespetsifikaati lisatud – esimene seetõttu, et see on piirkonnas traditsiooniline sort, ja teine seetõttu, et sort on piirkonnast pärit. Sort ei ole aga ainus tegur, mis seda toodet konkureerivatest toodetest eristab: geograafiline piirkond, keskkond, kliima, vesi ja valmimisprotsess omavad kõik märkimisväärset mõju ning kõigi nende tegurite kombinatsioon on kogu tootmispiirkonnas väga püsiv.

Riisi omadusi mõjutab piirkonna looduskeskkond. Kohalik kliima ja pinnas, samuti soolsusaste ja põhjaveetase loovad tingimused selleks, et riis on ainus põllukultuur, mida kõnealuses piirkonnas kasvatatakse. Delta riisipõllud sobivad suurepäraselt riisikasvatuseks ja on suure saagikusega.

Selle piirkonna riisil on usaldusväärne maine tarbijate hulgas tänu selle maitsele ja tekstuurile, mis tulenevad sortide ja kasvatuspiirkonna omadustest. Riisi väärtustatakse ka selle heade valmistamisomaduste pärast, tänu millele jääb riis kohev ja sõmer, ning hea veeimavuse pärast, mis tagab maitsete hea omastumise mitmesugustes sellest riisist valmistatud toitudes.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Ajakohastatud tootespetsifikaat on muudatuste tegemise protsessi vältel kättesaadav aadressil http://agricultura.gencat.cat/web/.content/01-departament/informacio-publica-tramits/2020/sollicitud-modificacio-dop-arros-delta-ebre/enllacos-documents/fitxers-binaris/pliego-condiciones-dop-arroz-delta-ebro-modificacion.pdf.

Kui muudatused on heaks kiidetud, avaldatakse tootespetsifikaat aadressil http://agricultura.gencat.cat/ca/ambits/alimentacio/segells-qualitat-diferenciada/distintius-origen/dop-igp/normativa-dop-igp/plecs-condicions/en-vigor/castella/.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 11.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/23

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 70/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„Sopa da Pedra de Almeirim“

ELi nr: TSG-PT-02627 – 6. august 2020

Liikmesriik või kolmas riik: Portugal

1.   Registreeritav nimetus

„Sopa da Pedra de Almeirim“

2.   Toote liik

Klass 2.21. Valmistoit.

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode: (märkige sobiv ruut ☒, ☐)

| ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil; |
| --- | --- |

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

| ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest. |
| --- | --- |

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Nimetust „Sopa da Pedra de Almeirim“ on mõnikord väärkasutatud, st internetiotsingute tulemusena leitakse mõnikord retsepte, mis hõlmavad paljusid toote „Sopa da Pedra de Almeirim“ versioone, mida valmistatakse veiselihast, porganditest ja kapsast, mis koostisosadena ei kuulu toote „Sopa da Pedra de Almeirim“ algupärasesse retsepti.

Kui kasutatakse nimetust „Sopa da Pedra de Almeirim“, viitab see konkreetsele tootele, mis koosneb teatavatest koostisosadest (ja ainult nendest koostisosadest), mis vastavad nii tootespetsifikaadile kui ka konkreetsele valmistamismeetodile.

3.2.   Kas nimetus:

| ☒ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta; |
| --- | --- |

☒

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

| ☐ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |
| --- | --- |

☐

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Nimetus „Sopa da Pedra de Almeirim“ on endiselt kasutusel ja sellele viidatakse mitmes raamatus, millele on osutatud punktis 4.3.

Supp „Sopa da Pedra de Almeirim“ on Almeirimis tavaline juba sajandeid, kuid laiemale üldsusele hakati sellenimelist rooga ärilisel eesmärgil pakkuma 1960. aastatel, kui üks restoran hakkas selle nimetusega suppi valmistama ja serveerima. Kuna „Sopa da Pedra de Almeirim“ on tükiline, punakaspruun ja sisaldab palju koostisosi, võrreldi suppi selle füüsikaliste omaduste tõttu kividega, millega on endiselt sillutatud paljud Almeirimi vanalinna tänavad. Nii saigi see toode nimeks „Sopa da Pedra de Almeirim“.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

„Sopa da Pedra de Almeirim“ on traditsiooniline toode, mida valmistatakse köögiviljadest, eelkõige ubadest ja kartulitest, ning sealihast (seajalad, põseliha, peekon ja vorstid).

Füüsikalised omadused

„Sopa da Pedra de Almeirim“ on paks ja tükiline supp, mille omadused tulenevad sellistest koostisosadest nagu oad, kartulid ja vorstid. Roog on saanud oma nime nende koostisosade füüsikaliste omaduste järgi, sest need meenutavad kive, millega on sillutatud Almeirimi vanimaid tänavad.

I tabelis on esitatud põhikoostisosade peamised füüsikalised parameetrid ja vastavad vahemikud:

| | Parameeter (keskmised väärtused) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Koostisosad | Suurus (cm) | |
| Kuivatatud tähnilised aedoad | 1,0 – 2,0 | |
| Kartul | 0,5 – 3,0 | Kuubikutena |
| Sealiha: jalad ja/või põsk | 1,0 – 3,0 | Võivad olla esi- või tagajalad |
| | Paksus (mm) | |
| Vorst: chouriço ja mcorcela | 4,0 – 10,0 | Viiludena |
| Vorst: farinheira | 5,0 – 12,0 | Viiludena |

Parameeter (keskmised väärtused)

Märkused

Koostisosad

Suurus (cm)

Kuivatatud tähnilised aedoad

1,0 – 2,0

Kartul

0,5 – 3,0

Kuubikutena

Sealiha: jalad ja/või põsk

1,0 – 3,0

Võivad olla esi- või tagajalad

Paksus (mm)

Vorst: chouriço ja mcorcela

4,0 – 10,0

Viiludena

Vorst: farinheira

5,0 – 12,0

Viiludena

Organoleptilised omadused

Punakaspruuni värvusega supis on segamini eri koostisosade ebaühtlase suurusega tükid, sealhulgas vorstid, liha, kartulid ja koriander.

Ubadest eraldub kreemjat massi, mis tihkendab leent ja muudab supi paksemaks, ning ka väikesed kartulikuubikud muudavad supi konsistentsi tihedamaks.

„Sopa da Pedra de Almeirim“ on paks supp. Sealiha muudab selle rasvaseks ning ubade ja kartuli ühtlane segu annab sametise tekstuuri. Sealiha ja vorstid annavad supile tugeva ja tasakaalus maitse. Maitses on tunda ka vürtse, nagu nelk ja vürtsköömen morcelat ning harilikku paprikat / paprikat chouriçot. Tooreste koriandrilehtede lisamine annab supile teatava värskuse.

Supp on nende maitsete ja tekstuuride iseloomulik kombinatsioon, milles eristuvad vorstide ja sealiha vürtsikad nüansid ning koriandrilehtede lisamisest tulenev värskus.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

Toorained

Supi „Sopa da Pedra de Almeirim“ valmistamiseks kasutatav toorained ja muud koostisosad on järgmised (50 liitri kohta):

| — | kuivatatud tähnilised oad (6–8 kg) |
| --- | --- |

—

kuivatatud tähnilised oad (6–8 kg)

| — | sealihavorst chouriço (1,4–2,1 kg) |
| --- | --- |

—

sealihavorst chouriço (1,4–2,1 kg)

| — | verivorst morcela (1,4–2,1 kg) |
| --- | --- |

—

verivorst morcela (1,4–2,1 kg)

| — | vorst farinheira (1,35–2,25 kg) |
| --- | --- |

—

vorst farinheira (1,35–2,25 kg)

| — | seajalad ja/või -põsk (15–25 kg) |
| --- | --- |

—

seajalad ja/või -põsk (15–25 kg)

| — | soolapeekon (0,5–1,5 kg) |
| --- | --- |

—

soolapeekon (0,5–1,5 kg)

| — | kartul (15–25 kg) |
| --- | --- |

—

kartul (15–25 kg)

| — | sibul (2,5–5 kg) |
| --- | --- |

—

sibul (2,5–5 kg)

| — | värsked koriandrilehed – enne ja pärast keetmist (30–150 g) |
| --- | --- |

—

värsked koriandrilehed – enne ja pärast keetmist (30–150 g)

| — | küüslauk (250–500 g) |
| --- | --- |

—

küüslauk (250–500 g)

| — | loorberilehed (10–30 kuivatatud lehte) |
| --- | --- |

—

loorberilehed (10–30 kuivatatud lehte)

| — | pipar (15–25 g) |
| --- | --- |

—

pipar (15–25 g)

| — | paprika (30–150 g) ja/või punapiprapasta (200–350 g) |
| --- | --- |

—

paprika (30–150 g) ja/või punapiprapasta (200–350 g)

| — | oliiviõli (1–2,5 l) ja/või searasv (200–400 g) |
| --- | --- |

—

oliiviõli (1–2,5 l) ja/või searasv (200–400 g)

| — | vesi (märgitud supikoguse valmistamiseks piisav kogus) |
| --- | --- |

—

vesi (märgitud supikoguse valmistamiseks piisav kogus)

| — | sool, maitse järgi |
| --- | --- |

—

sool, maitse järgi

Ettevalmistamine – umbes 30–60 minutit

Seajalad soolatakse eelmisel päeval ja loputatakse vahetult enne keetmist, et eemaldada liigne sool. Samuti tuleb kuivatatud oad kõigepealt leotada või teise võimalusena loputada enne potti panekut veega. Sibulad ja küüslauk hakitakse peeneks. Kartulid lõigatakse kuubikuteks.

Keetmine – umbes 2–4 tundi

Kõigepealt pannakse potti vesi koos ubade, sibula, küüslaugu, paprika ja/või punapiprapasta, pipra, loorberilehtede ja muude maitseainetega, kui neid kasutatakse, nagu koriander, oliiviõli või seapekk (mitte tingimata sellises järjekorras). Külmad koostisained pannakse potti ilma eelnevalt praadimata.

Seejärel lisatakse seajalad, põseliha, peekon ja vorstid. Farinheira vorsti võib lisada hiljem, kui seajalad ja tähnilised oad on peaaegu pehmed. Mõned kokad eelistavad neid isegi eraldi keeta, et vältida nende lagunemist.

Kui kõik on valminud, eemaldatakse liha ja vorstid. Jahtunult lõigatakse need vastavalt väikesteks tükkideks ja viiludeks.

Seejärel lisatakse potis vaikselt podisevale leemele väikesteks ebakorrapärasteks kuubikuteks lõigatud kartulid. Selles etapis võib vajaduse korral lisada maitseaineid. Kui kartul on pehme, lülitatakse pliit välja. Supp tuleks jätta seisma, et ubadest saaks eralduda kreemjat massi ja leem pakseneks. Kartul peaks samuti hakkama juba pisut lagunema, nii et väikeste ebakorrapäraste kuubikute servad muutuvad ümaramaks; ka see aitab leemel pakseneda. Sellega tagatakse, et kõik koostisained omavahel hästi segunevad ja moodustavad ühtlase sametise supi.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

Enne kui „Sopa da Pedra de Almeirim“ praeguse nime all tuntuks sai, kuulus see Taguse jõe kallastel asuva põllumajanduspiirkonna kohalike talupoegade traditsioonilisse menüüsse.

Elatuspõllumajandus oli selles piirkonnas eriti oluline, kuna piirkonda kasutati kaitstud jahialana, kus käis aega veetmas kuningas oma õukonnaga, mistõttu kohalikel elanikel ei olnud lubatud küttida. Seetõttu olid koduaedades kasvatatud köögivili ja kodus peetavad sead, mis tapeti talvel ja mille kõik osad ära kasutati, elanikkonna ellujäämise seisukohast üliolulised.

Just need on tuntud toote „Sopa da Pedra de Almeirim“ koostisosad, isegi kui retsept võib perekonniti erineda. Inimesed kasvatasid ube ja kartuleid ning sealiha soolati tünnidesse ja kasutati vorstide valmistamiseks. Üldjuhul olid just need tooted peamised koostisained, millest valmistati piirkonna traditsioonilist suppi, mis oli väga toitev ja ideaalselt sobiv andma jõudu raskeks põllumajandustööks. Lisaks, kuna see oli rammus, sest sisaldas sealiha, peekonit ja vorsti, loeti seda täielikuks toidukorraks. „See rahva hulgast pärit retsept on Almeirimi rahvakultuuri lahutamatu osa,“ ütleb kohalik ajaloolane Eurico Henriques, kes on ühtlasi Almeirimi linnavolikogu kultuuri eest vastutav liige.

Alles palju hiljem, 1960. aastate alguses (kuus aastakümmet tagasi) sai supp nime „Sopa da Pedra de Almeirim“. Selle kohaliku traditsioonilise toote populaarsus kasvas suures osas tänu väikesele toidupoele, mida pidasid kalakaupmees José Manuel Toucinho ja tema 1912. aastal sündinud abikaasa Maria Manuela Aranha, keda peetakse „Sopa da Pedra emaks“ ja kelle ema Mariana valmistas seda liha- ja oasuppi ammu enne 1960. aastat (vt: Morreu a Mãe da Sopa da Pedra – YouTube, postitatud 4. mai 2009).

Perekonnaloost nähtub, et see kauplus linna vanas osas oli mõeldud rändkaubitsejatele, kes peatusid naabruskonnas, et müüa oma kaupu ja koguda jõudu ülejäänud teekonnaks. Siin proovisid nad kohalikke toite, mida perekond valmistas. Ubadest, kartulitest ja vorstidest valmistatud kohalik supp oli püsivalt menüüs ja reisijate kindel lemmik. Hélia Costa, toidupoe ja hiljem restorani asutanud paari tütar meenutab: „Need kaupmehed olid ka meie kaubaga varustajad, inimesed, keda me hästi tundsime. Ühel päeval tuli üks neist sööma ja mu ema serveeris talle minu vanavanemate retsepti järgi valmistatud suppi. Talle maitses see nii väga, et ta soovis kutsuda mõned sõbrad seda proovima. Kuna siin valmistati ka teisi suppe, ütles ta selle konkreetse retsepti eristamiseks: „See tume ja rammus supp, mis näeb välja nagu tänavakivid“, viidates piirkonna munakivisillutisega tänavatele. Siin on ikka veel palju selliseid munakividega sillutatud tänavaid.“

Sellest Ribatejo piirkonna linna vanimate tänavate kividest inspireeritud nimest sai kaubanduslik nimetus traditsioonilisele lihtsale supile, mille kuulsus levis inimeste seas ja meelitas linna külalisi, kes tulid sinna seda proovima. Väikesest toidupoest sai 1962. aastal restoran, mida tuntakse kui toote „Sopa da Pedra de Almeirim“ teerajajat. Aastate jooksul avasid teised restoranid oma uksed ja hakkasid kohalike retseptide järgi valmistama toodet „Sopa da Pedra de Almeirim“ ning selle kulinaarse tegevuse tähtsus kasvas pidevalt.

Teófilo Braga teoses „Contos Tradicionais do Povo Português“ (Portugali rahvajutud) (1883) avaldatud legend räägib, et kõik algas kerjusmungast, kes kavalust appi võttes pani lihtsameelse talupoja uskuma, et keetis taskus olnud kivist maitsva supi. Supi valmistamiseks lisas ta kivile kartuleid, ube ja vorste. Kuna nimetust „Sopa da Pedra“ hakati seostama loos kirjeldatud supiga ning selle koostisosad sarnanesid Almeirimi supi omadega, viis see peagi faktide ja fiktsiooni põimumiseni. Sellest sai reklaam, mis aitas tutvustada tegelikku toodet „Sopa da Pedra de Almeirim“. Kuna restoranide külastajad pärisid sageli kivi järele, sai tavaks panna enne serveerimist tirinasse kivi.

Toode „Sopa da Pedra de Almeirim“ on saanud tuntuks kogu riigis ja isegi välismaal tänu Almeirimi gastronoomiaühingule Confraria Gastronómica de Almeirim, mille eesmärk on levitada ja säilitada Ribatejo omavalitsusüksuse kultuurilist, ajaloolist, etnograafilist ja kulinaarset pärandit. „Kõigi Almeirimi tüüpiliste retseptide hulgas eristub toote „Sopa da Pedra“ oma selgelt. Reisime selle edendamiseks ringi kogu riigis ning oleme seda juba tutvustanud ka teistes riikides nagu Hispaania, Prantsusmaa, Belgia ja Ungari,“ ütleb gastronoomiaühingu ülemmeister (grão-mestre) Rui Figueiredo, kelle juhitav ühing on alates 2013. aastast korraldanud iga-aastast festivali „Sopa da Pedra de Almeirim“.

See traditsiooniline toode on päritolukoha Almeirimiga nii tihedalt seotud, et aastate jooksul on toode „Sopa da Pedra de Almeirim“ kuulutatud Portugali köögile pühendatud telesaadetes kulinaarseks sümboliks ja Portugali üheks tuntumaks traditsiooniliseks tooteks (RTP, 2009, 7 Maravilhas da Gastronomia Sopa da Pedra| Reportagem; RTP Memória, 2017, Horizontes da Memória, Sopa da Pedra, Almeirim, 1999; TV4Ribatejo, 2009, Morreu a Mãe da Sopa da Pedra).

Rahvuslike toitude säilitamise ja tutvustamise võtmeisikud, nagu Maria de Lourdes Modesto, on alates 1960. aastatest oma populaarsete retseptide hulgas esitanud ka toote „Sopa da Pedra de Almeirim“ retsepti (Modesto, M.L. (1982), Cozinha Tradicional Portuguesa (Portugali traditsiooniline köök), Verbo, Lissabon, esimene väljaanne).

Alates 2013. aastast igal aastal korraldatavast Sopa da Pedra -festivalist on juba saanud linna kultuurielu tippsündmus, mis toob kokku tuhandeid külastajaid. Seda üritust soodustab linnavolikogu toetusel Almeirimi gastronoomiaühing, mis loodi eesmärgiga edendada tüüpilist kohalikku toitu ja eriti toodet „Sopa da Pedra de Almeirim“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---