# Den Europæiske Unions C 41E/19.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 41E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang19. februar 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 41E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang19. februar 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2007-2008Mødeperioden fra den 15 til 17 januar 2008
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008.

  VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag, den 15. januar 2008 |
| 2009/C 041E/01 | CARS 21: Lovramme for automobilerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21 — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler (2007/2120(INI)) | 1 |
| 2009/C 041E/02 | Skattemæssig behandling af underskudEuropa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer (2007/2144(INI)) | 10 |
| 2009/C 041E/03 | Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2007/2146 (INI)) | 14 |
| | Onsdag, den 16. januar 2008 |
| 2009/C 041E/04 | EU-strategi for børns rettighederEuropa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om en EU-strategi for børns rettigheder (2007/2093(INI)) | 24 |
| 2009/C 041E/05 | VoksenuddannelseEuropa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om Voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære (2007/2114(INI)) | 46 |
| | Torsdag, den 17. januar 2008 |
| 2009/C 041E/06 | En mere effektiv EU-politik for SydkaukasusEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus: fra løfter til handling (2007/2076(INI)) | 53 |
| 2009/C 041E/07 | Regionalpolitisk initiativ for SortehavsområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (2007/2101(INI)) | 64 |
| 2009/C 041E/08 | Situationen i KenyaEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om Kenya | 70 |
| 2009/C 041E/09 | Kvindernes rolle i industrienEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om kvindernes rolle i industrien (2007/2197(INI)) | 73 |
| 2009/C 041E/10 | Internet Governance Forum i Rio de Janeiro den 12.-15. november 2007Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om det andet Internet Governance Forum i Rio de Janeiro den 12.-15. november 2007 | 80 |
| 2009/C 041E/11 | Anholdelsen af den kinesiske systemkritiker Hu JiaEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om anholdelsen af den kinesiske systemkritiker Hu Jia | 82 |
| 2009/C 041E/12 | Situationen i Den Demokratiske Republik Congo og voldtægt som krigsforbrydelseEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo og voldtægt som krigsforbrydelse | 83 |
| 2009/C 041E/13 | EgyptenEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Egypten | 86 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2007-2008Mødeperioden fra den 15 til 17 januar 2008
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008.

  VEDTAGNE TEKSTER

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008.

Tirsdag, den 15. januar 2008

2009/C 041E/01

CARS 21: Lovramme for automobilerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21 — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler (2007/2120(INI))

1

2009/C 041E/02

Skattemæssig behandling af underskudEuropa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer (2007/2144(INI))

10

2009/C 041E/03

Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2007/2146 (INI))

14

Onsdag, den 16. januar 2008

2009/C 041E/04

EU-strategi for børns rettighederEuropa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om en EU-strategi for børns rettigheder (2007/2093(INI))

24

2009/C 041E/05

VoksenuddannelseEuropa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om Voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære (2007/2114(INI))

46

Torsdag, den 17. januar 2008

2009/C 041E/06

En mere effektiv EU-politik for SydkaukasusEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus: fra løfter til handling (2007/2076(INI))

53

2009/C 041E/07

Regionalpolitisk initiativ for SortehavsområdetEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (2007/2101(INI))

64

2009/C 041E/08

Situationen i KenyaEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om Kenya

70

2009/C 041E/09

Kvindernes rolle i industrienEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om kvindernes rolle i industrien (2007/2197(INI))

73

2009/C 041E/10

Internet Governance Forum i Rio de Janeiro den 12.-15. november 2007Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om det andet Internet Governance Forum i Rio de Janeiro den 12.-15. november 2007

80

2009/C 041E/11

Anholdelsen af den kinesiske systemkritiker Hu JiaEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om anholdelsen af den kinesiske systemkritiker Hu Jia

82

2009/C 041E/12

Situationen i Den Demokratiske Republik Congo og voldtægt som krigsforbrydelseEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo og voldtægt som krigsforbrydelse

83

2009/C 041E/13

EgyptenEuropa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Egypten

86

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2007-2008Mødeperioden fra den 15 til 17 januar 2008
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008

  VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag, den 15. januar 2008 |
| 2009/C 041E/14 | Partnerskaber inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 533/2004 om etablering af partnerskaber inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen (KOM(2007)0662 — C6-0471/2007 — 2007/0239(CNS)) | 89 |
| 2009/C 041E/15 | Transport af farligt gods ad vej (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 95/50/EF for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0509 — C6-0278/2007 — 2007/0184(COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/16 | Transportpriser og transportvilkår ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne — Transportaspekter (KOM(2007)0090 — C6-0086/2007 — 2007/0037A(COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/17 | Lufthavnsafgifter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lufthavnsafgifter (KOM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD)) | 93 |
| P6_TC1-COD(2007)0013Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om lufthavnsafgifter | 93 |
| 2009/C 041E/18 | Eksport og import af farlige kemikalier ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksport og import af farlige kemikalier (KOM(2006)0745 — C6-0439/2006 — 2006/0246(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2006)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om eksport og import af farlige kemikalier | 102 |
| BILAGERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN VEDRØRENDE STATUS FOR KVIKSØLV OG ARSEN UNDER PIC-FORORDNINGEN | 102 |
| 2009/C 041E/19 | Sociale sikringsordninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (KOM(2007)0159 — C6-0104/2007 — 2007/0054(COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2007)0054Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet | 103 |
| | Onsdag, den 16. januar 2008 |
| 2009/C 041E/20 | Teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2008 om forslag til Rådets forordning om de foranstaltninger, Kommissionen skal gennemføre i perioden 2008-2013 ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (KOM(2007)0383 — C6-0273/2007 — 2007/0132(CNS)) | 104 |
| 2009/C 041E/21 | Forbrugerkreditaftaler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (9948/2/2007 — C6-0315/2007 — 2002/0222(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2002)0222Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 16. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF | 107 |
| | Torsdag, den 17. januar 2008 |
| 2009/C 041E/22 | Agenturet for Grundlæggende Rettigheder *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2008 om forslag til Rådets beslutning om gennemførelse af forordning (EF) nr. 168/2007 for så vidt angår vedtagelse af en flerårig ramme for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for 2007-2012 (KOM(2007)0515 — C6-0322/2007 — 2007/0189(CNS)) | 108 |
| 2009/C 041E/23 | Oprettelse af en europæisk politienhed (Europol) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2008 om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en europæisk politienhed (Europol) (KOM(2006)0817 — C6-0055/2007 — 2006/0310(CNS)) | 111 |

III   Forberedende retsakter

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2007-2008Mødeperioden fra den 15 til 17 januar 2008
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008

  VEDTAGNE TEKSTER

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008

Tirsdag, den 15. januar 2008

2009/C 041E/14

Partnerskaber inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 533/2004 om etablering af partnerskaber inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen (KOM(2007)0662 — C6-0471/2007 — 2007/0239(CNS))

89

2009/C 041E/15

Transport af farligt gods ad vej (Kommissionens gennemførelsesbeføjelser) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 95/50/EF for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0509 — C6-0278/2007 — 2007/0184(COD))

90

2009/C 041E/16

Transportpriser og transportvilkår ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne — Transportaspekter (KOM(2007)0090 — C6-0086/2007 — 2007/0037A(COD))

90

2009/C 041E/17

Lufthavnsafgifter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lufthavnsafgifter (KOM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD))

93

P6_TC1-COD(2007)0013Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/.../EF om lufthavnsafgifter

93

2009/C 041E/18

Eksport og import af farlige kemikalier ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksport og import af farlige kemikalier (KOM(2006)0745 — C6-0439/2006 — 2006/0246(COD))

102

P6_TC1-COD(2006)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om eksport og import af farlige kemikalier

102

BILAGERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN VEDRØRENDE STATUS FOR KVIKSØLV OG ARSEN UNDER PIC-FORORDNINGEN

102

2009/C 041E/19

Sociale sikringsordninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (KOM(2007)0159 — C6-0104/2007 — 2007/0054(COD))

103

P6_TC1-COD(2007)0054Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet

103

Onsdag, den 16. januar 2008

2009/C 041E/20

Teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2008 om forslag til Rådets forordning om de foranstaltninger, Kommissionen skal gennemføre i perioden 2008-2013 ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (KOM(2007)0383 — C6-0273/2007 — 2007/0132(CNS))

104

2009/C 041E/21

Forbrugerkreditaftaler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (9948/2/2007 — C6-0315/2007 — 2002/0222(COD))

106

P6_TC2-COD(2002)0222Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 16. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF

107

Torsdag, den 17. januar 2008

2009/C 041E/22

Agenturet for Grundlæggende Rettigheder *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2008 om forslag til Rådets beslutning om gennemførelse af forordning (EF) nr. 168/2007 for så vidt angår vedtagelse af en flerårig ramme for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for 2007-2012 (KOM(2007)0515 — C6-0322/2007 — 2007/0189(CNS))

108

2009/C 041E/23

Oprettelse af en europæisk politienhed (Europol) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2008 om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en europæisk politienhed (Europol) (KOM(2006)0817 — C6-0055/2007 — 2006/0310(CNS))

111

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2007-2008 Mødeperioden fra den 15 til 17 januar 2008 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag, den 15. januar 2008

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/1

---

P6_TA(2008)0007

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21 — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler (2007/2120(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede: Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse«(KOM(2007)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede: Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse«(KOM(2007)0022),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra samlingen i Rådet (konkurrenceevne) den 21.-22. maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra samlingen i Rådet (konkurrenceevne) den 21.-22. maj 2007,

| — | der henviser til den endelige rapport fra Ekspertgruppen med titlen »CARS 21 — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. Århundrede«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Ekspertgruppen med titlen »CARS 21 — En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. Århundrede«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og til udtalelser fra Udvalget om International Handel, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget og Retsudvalget (A6-0494/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og til udtalelser fra Udvalget om International Handel, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget og Retsudvalget (A6-0494/2007),

| A. | der henviser til, at Kommissionen har reageret på rapporten fra CARS 21-ekspertgruppen, som samlede alle interessenter med henblik på at undersøge de vigtigste politiske områder, som har indflydelse på automobilindustrien i Den Europæiske Union, og fremsætte anbefalinger med hensyn til en fremtidig lovgivningsmæssig rammer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen har reageret på rapporten fra CARS 21-ekspertgruppen, som samlede alle interessenter med henblik på at undersøge de vigtigste politiske områder, som har indflydelse på automobilindustrien i Den Europæiske Union, og fremsætte anbefalinger med hensyn til en fremtidig lovgivningsmæssig rammer,

| B. | der henviser til, at automobilindustrien i EU er en de vigtigste økonomiske sektorer, der årligt fremstiller 19 millioner køretøjer og skaber 2,3 millioner direkte arbejdspladser og yderligere 10 millioner arbejdspladser i dertil knyttede sektorer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at automobilindustrien i EU er en de vigtigste økonomiske sektorer, der årligt fremstiller 19 millioner køretøjer og skaber 2,3 millioner direkte arbejdspladser og yderligere 10 millioner arbejdspladser i dertil knyttede sektorer,

| C. | der henviser til, at markedet for reservedele til forskellige mærker af køretøjer og markederne for service og reparation spiller en afgørende rolle ved at sikre mobilitet til overkommelige priser, forbedre forbrugervalget for de 270 millioner bilister i EU med hensyn til vedligeholdelse af deres køretøjer, bevare sikre og rene køretøjer på det europæiske vejnet og endelig ved at beskæftige 3,5 millioner personer i små og mellemstore virksomheder (SMV) og dermed bidrage til et sundt miljø for disse virksomheder i Europa, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at markedet for reservedele til forskellige mærker af køretøjer og markederne for service og reparation spiller en afgørende rolle ved at sikre mobilitet til overkommelige priser, forbedre forbrugervalget for de 270 millioner bilister i EU med hensyn til vedligeholdelse af deres køretøjer, bevare sikre og rene køretøjer på det europæiske vejnet og endelig ved at beskæftige 3,5 millioner personer i små og mellemstore virksomheder (SMV) og dermed bidrage til et sundt miljø for disse virksomheder i Europa,

| D. | der henviser til, at Kommissionen fremmer en integreret strategi for at sikre, at virksomhederne i EU fortsat vil være konkurrencedygtige på et globalt marked i vækst; der henviser til, at strategien fastlægges i Kommissionens meddelelse med titlen »Det globale Europa: I konkurrencen på verdensmarkedet — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse«(KOM(2006)0567), dets arbejdsdokument med titlen »Det globale Europa: Et stærkere partnerskab for øget markedsadgang for EU's eksportører — Konsekvensanalyse«(SEK(2007)0452) og i dets meddelelse med titlen »Det globale Europa: Europas handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i en global økonomi under forandring — En Grønbog til brug ved den offentlige høring« KOM(2006)0763), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen fremmer en integreret strategi for at sikre, at virksomhederne i EU fortsat vil være konkurrencedygtige på et globalt marked i vækst; der henviser til, at strategien fastlægges i Kommissionens meddelelse med titlen »Det globale Europa: I konkurrencen på verdensmarkedet — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse«(KOM(2006)0567), dets arbejdsdokument med titlen »Det globale Europa: Et stærkere partnerskab for øget markedsadgang for EU's eksportører — Konsekvensanalyse«(SEK(2007)0452) og i dets meddelelse med titlen »Det globale Europa: Europas handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i en global økonomi under forandring — En Grønbog til brug ved den offentlige høring« KOM(2006)0763),

| E. | der henviser til, at den strategi, der fastlægges i disse dokumenter, for øjeblikket gennemføres i forhandlingerne i forbindelse med adskillige bilaterale og regionale frihandelsaftaler, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den strategi, der fastlægges i disse dokumenter, for øjeblikket gennemføres i forhandlingerne i forbindelse med adskillige bilaterale og regionale frihandelsaftaler,

| F. | der henviser til, at der er markante forskelle på automobilindustrierne i de forskellige medlemsstater, hvad angår strategier, strukturer og global rækkevidde; der henviser til, at disse forskelle skal indgå i overvejelserne i forbindelse med udvikling af en ny og mere globalt orienteret handelsstrategi, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er markante forskelle på automobilindustrierne i de forskellige medlemsstater, hvad angår strategier, strukturer og global rækkevidde; der henviser til, at disse forskelle skal indgå i overvejelserne i forbindelse med udvikling af en ny og mere globalt orienteret handelsstrategi,

| G. | der henviser til, at automobilindustrien i EU i 2006 eksporterede ca. 20 % af sin produktion, og at eksporten af motorkøretøjer foruden reservedele og tilbehør til motorkøretøjer i 2004 udgjorde henholdsvis 8,7 % og 2,8 % af EU's industrieksport, hvad der er en indikator for, hvor følsom automobilindustrien er over for eksportmulighederne, og at EU's eksterne handelsoverskud for transportudstyr i 2004 blev vurderet til at udgøre 60,2 mia. EUR; der henviser til, at EU's førende stilling især skyldes, at Europa er verdens største producent af personbiler og den næststørste lastbilproducent, og også det indre markeds dimension og stabilitet, sektorens tiltagende internationalisering, de europæiske mærkers høje anseelse og kvaliteten af tjenesteydelserne i Europa, den stærke position på eksportmarkederne, som de europæiske producenter har opnået, og deres stærke position på markeder med et stort vækstpotentiale, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at automobilindustrien i EU i 2006 eksporterede ca. 20 % af sin produktion, og at eksporten af motorkøretøjer foruden reservedele og tilbehør til motorkøretøjer i 2004 udgjorde henholdsvis 8,7 % og 2,8 % af EU's industrieksport, hvad der er en indikator for, hvor følsom automobilindustrien er over for eksportmulighederne, og at EU's eksterne handelsoverskud for transportudstyr i 2004 blev vurderet til at udgøre 60,2 mia. EUR; der henviser til, at EU's førende stilling især skyldes, at Europa er verdens største producent af personbiler og den næststørste lastbilproducent, og også det indre markeds dimension og stabilitet, sektorens tiltagende internationalisering, de europæiske mærkers høje anseelse og kvaliteten af tjenesteydelserne i Europa, den stærke position på eksportmarkederne, som de europæiske producenter har opnået, og deres stærke position på markeder med et stort vækstpotentiale,

| 1. | bifalder CARS 21-ekspertgruppens endelige rapport og Kommissionens meddelelse, der skitserer, hvilken retning den fremtidige politik på automobilområdet vil tage; |
| --- | --- |

1.

bifalder CARS 21-ekspertgruppens endelige rapport og Kommissionens meddelelse, der skitserer, hvilken retning den fremtidige politik på automobilområdet vil tage;

| 2. | håber, at medlemsstaternes parlamenter og regioner vil være interesserede i at tilslutte sig resultaterne af CARS 21-processen; mener, at et interparlamentarisk netværk, som skal behandle spørgsmål vedrørende automobiler, koordineret af Parlamentet, vil medføre reelle fordele med hensyn til vejsikkerhed, miljøbeskyttelse, innovation og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

2.

håber, at medlemsstaternes parlamenter og regioner vil være interesserede i at tilslutte sig resultaterne af CARS 21-processen; mener, at et interparlamentarisk netværk, som skal behandle spørgsmål vedrørende automobiler, koordineret af Parlamentet, vil medføre reelle fordele med hensyn til vejsikkerhed, miljøbeskyttelse, innovation og konkurrenceevne;

Gennemførelse af det indre marked for biler

| 3. | opfordrer medlemsstaternes myndigheder til at arbejde tæt sammen med Kommissionen om at gennemføre CARS 21-anbefalingerne; gør især opmærksom på behovet for at sikre, at indførelsen af nye bestemmelser vedrørende automobilsektoren koordineres, således at fordrejninger på det indre marked kan undgås; |
| --- | --- |

3.

opfordrer medlemsstaternes myndigheder til at arbejde tæt sammen med Kommissionen om at gennemføre CARS 21-anbefalingerne; gør især opmærksom på behovet for at sikre, at indførelsen af nye bestemmelser vedrørende automobilsektoren koordineres, således at fordrejninger på det indre marked kan undgås;

| 4. | understreger behovet for at forbedre EU-typegodkendelsessystemet, der omfatter alle motorkøretøjer; |
| --- | --- |

4.

understreger behovet for at forbedre EU-typegodkendelsessystemet, der omfatter alle motorkøretøjer;

| 5. | bekræfter sin støtte til en effektiv typegodkendelsesproces, som det fastslog i sin holdning ved andenbehandlingen den 10. maj 2007 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (1); |
| --- | --- |

5.

bekræfter sin støtte til en effektiv typegodkendelsesproces, som det fastslog i sin holdning ved andenbehandlingen den 10. maj 2007 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (1);

| 6. | opfordrer Kommissionen til årligt at orientere Parlamentet om anvendelsen af typegodkendelsesprocedurerne og overvågningen af udvalgsproceduren (komitologi); |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til årligt at orientere Parlamentet om anvendelsen af typegodkendelsesprocedurerne og overvågningen af udvalgsproceduren (komitologi);

| 7. | opfordrer Kommissionen til at sikre en korrekt gennemførelse af forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002(gruppefritagelsesforordningen) med hensyn til distribution af motorkøretøjer i EU (2); mener endvidere, at når denne forordning tages op til revision, bør Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence optræde som part i den integrerede lovgivningsstrategi for denne sektor; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at sikre en korrekt gennemførelse af forordning (EF) nr. 1400/2002 af 31. juli 2002(gruppefritagelsesforordningen) med hensyn til distribution af motorkøretøjer i EU (2); mener endvidere, at når denne forordning tages op til revision, bør Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence optræde som part i den integrerede lovgivningsstrategi for denne sektor;

| 8. | slår til lyd for, at for at forbedre automobilindustriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union bør revisionen af gruppefritagelsesforordningen kædes sammen med revisionen på mellemlang sigt af CARS 21 for på denne måde at lette samarbejdet mellem aktørerne, hindre misbrug af statsstøtte og fremme konkurrencepolitikken på internationalt niveau; |
| --- | --- |

8.

slår til lyd for, at for at forbedre automobilindustriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union bør revisionen af gruppefritagelsesforordningen kædes sammen med revisionen på mellemlang sigt af CARS 21 for på denne måde at lette samarbejdet mellem aktørerne, hindre misbrug af statsstøtte og fremme konkurrencepolitikken på internationalt niveau;

| 9. | anmoder Kommissionen om at foreslå foranstaltninger med henblik på at sikre en registreringsprocedure, der gør det lettere at handle med navnlig brugte biler på tværs af grænserne; støtter Kommissionens holdning til procedurer for registrering af motorkøretøjer (3) og er enig i, at nogle nationale bestemmelser skaber problemer for den måde, det indre marked fungerer på; henviser til disse nationale bestemmelsers konsekvenser for økonomiske sektorer som f.eks. leasing og udlejning af biler; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at gennemføre de nødvendige ændringer i deres respektive bestemmelser; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om at foreslå foranstaltninger med henblik på at sikre en registreringsprocedure, der gør det lettere at handle med navnlig brugte biler på tværs af grænserne; støtter Kommissionens holdning til procedurer for registrering af motorkøretøjer (3) og er enig i, at nogle nationale bestemmelser skaber problemer for den måde, det indre marked fungerer på; henviser til disse nationale bestemmelsers konsekvenser for økonomiske sektorer som f.eks. leasing og udlejning af biler; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at gennemføre de nødvendige ændringer i deres respektive bestemmelser;

Et konkurrencedygtigt eftersalgsmarked for biler

| 10. | henleder opmærksomheden på de netop indførte lovgivningsbestemmelser om reservedele, som har konsekvenser for resultaterne på sikkerheds- og miljøområdet, og fastslår, at gennemførelsen af disse bestemmelser vil skabe et indre marked for disse reservedele; |
| --- | --- |

10.

henleder opmærksomheden på de netop indførte lovgivningsbestemmelser om reservedele, som har konsekvenser for resultaterne på sikkerheds- og miljøområdet, og fastslår, at gennemførelsen af disse bestemmelser vil skabe et indre marked for disse reservedele;

| 11. | glæder sig over, at der er indført bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6), om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (4) og i forordning (EF) nr. 1400/2002, hvor der stilles krav om ubegrænset adgang til passende tekniske oplysninger om reparation, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin indsats for i hele Fællesskabet at håndhæve de af konkurrencelovgivningens regler, som finder anvendelse på motorkøretøjssektoren; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at der er indført bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6), om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (4) og i forordning (EF) nr. 1400/2002, hvor der stilles krav om ubegrænset adgang til passende tekniske oplysninger om reparation, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin indsats for i hele Fællesskabet at håndhæve de af konkurrencelovgivningens regler, som finder anvendelse på motorkøretøjssektoren;

| 12. | opfordrer Kommissionen til fortsat at fremme effektiv konkurrence på eftersalgsmarkedet for biler ved at inddrage forbrugervalg og effektiv adgang for uafhængige markedsoperatører til tekniske oplysninger, uddannelse, reservedele, diagnoseudstyr til flere mærker og testudstyr i dens fremtidige politik for automobilindustrien og den lovgivning, der skal afløse forordning (EF) nr. 1400/2002, som udløber den 31. maj 2010; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til fortsat at fremme effektiv konkurrence på eftersalgsmarkedet for biler ved at inddrage forbrugervalg og effektiv adgang for uafhængige markedsoperatører til tekniske oplysninger, uddannelse, reservedele, diagnoseudstyr til flere mærker og testudstyr i dens fremtidige politik for automobilindustrien og den lovgivning, der skal afløse forordning (EF) nr. 1400/2002, som udløber den 31. maj 2010;

| 13. | bemærker den betydning, som oplysninger om driftsikkerhed og holdbarhed har for forbrugerne i henhold til omfattende forbrugerundersøgelser; bemærker, at offentlige myndigheder kan lette disse undersøgelser ved at tillade registreringsmyndighederne at formidle kontaktoplysninger om bilejere, der er indforstået med at deltage i dem; |
| --- | --- |

13.

bemærker den betydning, som oplysninger om driftsikkerhed og holdbarhed har for forbrugerne i henhold til omfattende forbrugerundersøgelser; bemærker, at offentlige myndigheder kan lette disse undersøgelser ved at tillade registreringsmyndighederne at formidle kontaktoplysninger om bilejere, der er indforstået med at deltage i dem;

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage spørgsmålet om »åben reparation« af køretøjer op i alle nye lovgivningsinitiativer under inddragelse af alle de relevante generaldirektorater for at sikre forbrugervalget og konkurrencen på eftersalgsmarkedet; mener, at dette også bør gælde for de kommende foranstaltninger i forbindelse med fremme af nye informations- og kommunikationsteknologier til køretøjer og intelligente transportsystemer; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage spørgsmålet om »åben reparation« af køretøjer op i alle nye lovgivningsinitiativer under inddragelse af alle de relevante generaldirektorater for at sikre forbrugervalget og konkurrencen på eftersalgsmarkedet; mener, at dette også bør gælde for de kommende foranstaltninger i forbindelse med fremme af nye informations- og kommunikationsteknologier til køretøjer og intelligente transportsystemer;

| 15. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte forslag til oprettelse af et fælles marked for specialfremstillede dele og tuningdele (f.eks. specialdæk, hjul og andre tuningdele), eftersom forskelligheden af de nuværende nationale bestemmelser udgør en hindring for en yderligere udvikling af denne sektor, som derfor ville drage fordel af en harmoniseret lovgivning på fællesskabsplan og en passende beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret i hele EU; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte forslag til oprettelse af et fælles marked for specialfremstillede dele og tuningdele (f.eks. specialdæk, hjul og andre tuningdele), eftersom forskelligheden af de nuværende nationale bestemmelser udgør en hindring for en yderligere udvikling af denne sektor, som derfor ville drage fordel af en harmoniseret lovgivning på fællesskabsplan og en passende beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret i hele EU;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen mod importen af varemærkeforfalskede reservedele, |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen mod importen af varemærkeforfalskede reservedele,

Bedre lovgivning og internationalisering af de lovgivningsmæssige rammer

| 17. | understreger vigtigheden af at begrænse bureaukratiet, herunder overlappende bestemmelser som følge af internationale konventioner; |
| --- | --- |

17.

understreger vigtigheden af at begrænse bureaukratiet, herunder overlappende bestemmelser som følge af internationale konventioner;

| 18. | understreger den afgørende rolle, som principperne for bedre lovgivning (dvs. en behørig konsekvensanalyse, princippet om omkostningseffektivitet, passende tidsplaner for gennemførelse, osv.), spiller for at skabe en konkurrencedygtig lovramme for automobilindustrien, således som det blev anbefalet forbindelse med CARS 21-processen; minder om, at køreplanen for lovgivningen er en integreret del af den endelige CARS-rapport og bør overholdes; |
| --- | --- |

18.

understreger den afgørende rolle, som principperne for bedre lovgivning (dvs. en behørig konsekvensanalyse, princippet om omkostningseffektivitet, passende tidsplaner for gennemførelse, osv.), spiller for at skabe en konkurrencedygtig lovramme for automobilindustrien, således som det blev anbefalet forbindelse med CARS 21-processen; minder om, at køreplanen for lovgivningen er en integreret del af den endelige CARS-rapport og bør overholdes;

| 19. | anerkender, at bedre udformede og mere gennemsigtige regler, der er i tråd med de aktuelle sociale og miljømæssige behov, uden undtagelsesbestemmelser og integreret i de internationale lovbestemmelser om biler, kan medvirke til en større konkurrenceevne og en fair konkurrence for industrien; |
| --- | --- |

19.

anerkender, at bedre udformede og mere gennemsigtige regler, der er i tråd med de aktuelle sociale og miljømæssige behov, uden undtagelsesbestemmelser og integreret i de internationale lovbestemmelser om biler, kan medvirke til en større konkurrenceevne og en fair konkurrence for industrien;

| 20. | mener, at strategisk standardisering er en vigtig drivkraft for konkurrenceevnen; anmoder derfor Kommissionen om at arbejde for, at europæiske standarder anerkendes i hele verden; |
| --- | --- |

20.

mener, at strategisk standardisering er en vigtig drivkraft for konkurrenceevnen; anmoder derfor Kommissionen om at arbejde for, at europæiske standarder anerkendes i hele verden;

| 21. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens plan om at erstatte 38 fællesskabsdirektiver med eksisterende FN/ECE-regulativer og om at åbne mulighed for prøvning i producentregi og virtuel prøvning, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte forenklingen af lovgivningen; understreger, at Europa-Parlamentets støtte til disse forslag er betinget af, at der er en klar forståelse af, at Parlamentet forbeholder sig retten til at anmode om lovgivning, der er uafhængig af FN/ECE-systemet, når det anser det for nødvendigt for at opfylde EU-kravene; |
| --- | --- |

21.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens plan om at erstatte 38 fællesskabsdirektiver med eksisterende FN/ECE-regulativer og om at åbne mulighed for prøvning i producentregi og virtuel prøvning, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte forenklingen af lovgivningen; understreger, at Europa-Parlamentets støtte til disse forslag er betinget af, at der er en klar forståelse af, at Parlamentet forbeholder sig retten til at anmode om lovgivning, der er uafhængig af FN/ECE-systemet, når det anser det for nødvendigt for at opfylde EU-kravene;

| 22. | hilser Kommissionens forslag om at fremsende en årlig redegørelse til Europa-Parlamentet om de fremskridt, der er gjort i FN/ECE- og i forbindelse med udvalgsproceduren, velkommen; |
| --- | --- |

22.

hilser Kommissionens forslag om at fremsende en årlig redegørelse til Europa-Parlamentet om de fremskridt, der er gjort i FN/ECE- og i forbindelse med udvalgsproceduren, velkommen;

| 23. | hilser Kommissionens ønske om at indføre en mekanisme for revision velkommen, automobilindustriens intensivitet med hensyn til teknologi og udvikling taget i betragtning; mener dog også, at der som led i lovgivningsarbejdet i højere grad bør anvendes såkaldte sunset-klausuler for at sikre, at lovgivningen ikke bremser eller modvirker de teknologiske landvindinger, som forsking og udvikling (FoU) og markedskræfterne til stadighed forårsager; |
| --- | --- |

23.

hilser Kommissionens ønske om at indføre en mekanisme for revision velkommen, automobilindustriens intensivitet med hensyn til teknologi og udvikling taget i betragtning; mener dog også, at der som led i lovgivningsarbejdet i højere grad bør anvendes såkaldte sunset-klausuler for at sikre, at lovgivningen ikke bremser eller modvirker de teknologiske landvindinger, som forsking og udvikling (FoU) og markedskræfterne til stadighed forårsager;

| 24. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at iværksætte processen med forenklingen af direktiv 74/297/EØF (5), 76/115/EØF (6) og 78/932/EØF (7) samt FN/ECE-regulativ nr. 122; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at iværksætte processen med forenklingen af direktiv 74/297/EØF (5), 76/115/EØF (6) og 78/932/EØF (7) samt FN/ECE-regulativ nr. 122;

Vedtagelse af miljøstandarder for det 21. århundrede

| 25. | bemærker, at fællesskabsretten regulerer et marked, hvor der sælges 17-18 millioner køretøjer om året, hvilket svarer til omfanget af det amerikanske marked for personbiler; forventer, at en ambitiøs politik for reduktion af emissioner vil have en positiv indvirkning på verdensplan med hensyn til reduktion af emissioner fra transport; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at fællesskabsretten regulerer et marked, hvor der sælges 17-18 millioner køretøjer om året, hvilket svarer til omfanget af det amerikanske marked for personbiler; forventer, at en ambitiøs politik for reduktion af emissioner vil have en positiv indvirkning på verdensplan med hensyn til reduktion af emissioner fra transport;

| 26. | mener, at den individuelle mobilitet og automobilsektoren bør ses i en bredere sammenhæng i forbindelse med bæredygtig mobilitet; mener, at mobilitet og miljøbeskyttelse ikke nødvendigvis udelukker hinanden, og at fremtidens bilteknologi skal kunne bidrage til at tilgodese både mobiliteten og miljøet; mener, at udfordringerne som følge af klimaændringen navnlig rummer mulighed for, at der kan gennemføres teknologiske fremskridt og innovation; |
| --- | --- |

26.

mener, at den individuelle mobilitet og automobilsektoren bør ses i en bredere sammenhæng i forbindelse med bæredygtig mobilitet; mener, at mobilitet og miljøbeskyttelse ikke nødvendigvis udelukker hinanden, og at fremtidens bilteknologi skal kunne bidrage til at tilgodese både mobiliteten og miljøet; mener, at udfordringerne som følge af klimaændringen navnlig rummer mulighed for, at der kan gennemføres teknologiske fremskridt og innovation;

| 27. | er bevidst om den betydning, som køretøjer har for ældres mobilitet, især i landdistrikter, og for handicappedes mobilitet; |
| --- | --- |

27.

er bevidst om den betydning, som køretøjer har for ældres mobilitet, især i landdistrikter, og for handicappedes mobilitet;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe rammer, som sikrer, at vejtransporten er miljømæssigt bæredygtig, og som produktionssystemernes fleksibilitet, samtidig med at arbejdstagernes kvalifikationer i EU forbedres; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe rammer, som sikrer, at vejtransporten er miljømæssigt bæredygtig, og som produktionssystemernes fleksibilitet, samtidig med at arbejdstagernes kvalifikationer i EU forbedres;

| 29. | mener, at standarderne for forurenende emissioner allerede har resulteret i meget rene personbiler; understreger, at det er vigtigt at opnå de samme positive resultater i forbindelse med tunge køretøjer; mener, at fordelene ved strenge EU-miljøbestemmelser i automobilsektoren kan brede sig uden for markedet i EU; |
| --- | --- |

29.

mener, at standarderne for forurenende emissioner allerede har resulteret i meget rene personbiler; understreger, at det er vigtigt at opnå de samme positive resultater i forbindelse med tunge køretøjer; mener, at fordelene ved strenge EU-miljøbestemmelser i automobilsektoren kan brede sig uden for markedet i EU;

| 30. | glæder sig over, at der hurtigt er blevet indført Euro-5- og Euro-6-normer for reduktionen af emissioner af forurenende stoffer fra privatbiler; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over, at der hurtigt er blevet indført Euro-5- og Euro-6-normer for reduktionen af emissioner af forurenende stoffer fra privatbiler;

| 31. | mener, at der ud over indførelse af mindre forurenende køretøjer kun kan gennemføres en forbedring af luftkvaliteten gennem en hurtigere udskiftning af bilparken; finder, at der bør træffes økonomiske foranstaltninger for at tilskynde forbrugerne til at udskifte deres ældre køretøjer med mindre forurenende biler; |
| --- | --- |

31.

mener, at der ud over indførelse af mindre forurenende køretøjer kun kan gennemføres en forbedring af luftkvaliteten gennem en hurtigere udskiftning af bilparken; finder, at der bør træffes økonomiske foranstaltninger for at tilskynde forbrugerne til at udskifte deres ældre køretøjer med mindre forurenende biler;

| 32. | glæder sig over forslaget om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie (brændstofkvalitetsdirektivet) (8) med henblik på at tage hensyn til drivhusgasemissionerne fra brændstoffer til vejtransport i hele deres livscyklus; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over forslaget om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie (brændstofkvalitetsdirektivet) (8) med henblik på at tage hensyn til drivhusgasemissionerne fra brændstoffer til vejtransport i hele deres livscyklus;

| 33. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af fællesskabslovgivningen at indlede en revurdering og revision af emissionsprøvningsprocedurerne, således at de bedre afspejler de reelle anvendelsesvilkår, uden at det berører den løbende diskussion om CO2-emissioner fra biler; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af fællesskabslovgivningen at indlede en revurdering og revision af emissionsprøvningsprocedurerne, således at de bedre afspejler de reelle anvendelsesvilkår, uden at det berører den løbende diskussion om CO2-emissioner fra biler;

| 34. | er meget bekymret over den ikke-harmoniserede gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (9); mener, at direktivet ikke er tilstrækkeligt vidtgående; |
| --- | --- |

34.

er meget bekymret over den ikke-harmoniserede gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (9); mener, at direktivet ikke er tilstrækkeligt vidtgående;

En væsentlig reduktion af CO2-reduktionerne

| 35. | ser positivt på Kommissionens planer om at nedsætte personbilers CO2-emissioner; mener, at en integreret tilgang, der udnytter alle muligheder for at reducere CO2-emissionerne, bl.a. med hensyn til infrastruktur, køreadfærd, en ordning med incitamenter til at benytte renere køretøjer, biobrændstoffer og køretøjsteknologi, vil være mest hensigtsmæssig; opfordrer Kommissionen til at overveje udvikling af en fælles ramme for koordineret anvendelse af teknologineutrale og eventuelt harmoniserede CO2-relaterede skattemæssige incitamenter med et betydeligt potentiale for at reducere CO2-emissioner samtidig med at konkurrenceforvridning undgås; opfordrer indtrængende Rådet til at nå til enighed om Kommissionens forslag om at knytte personbilers afgifter til deres forurenende emissioner, f.eks. af CO2, for at undgå, at det indre marked yderligere opsplittes som følge af, at medlemsstaterne anvender dem forskelligt; |
| --- | --- |

35.

ser positivt på Kommissionens planer om at nedsætte personbilers CO2-emissioner; mener, at en integreret tilgang, der udnytter alle muligheder for at reducere CO2-emissionerne, bl.a. med hensyn til infrastruktur, køreadfærd, en ordning med incitamenter til at benytte renere køretøjer, biobrændstoffer og køretøjsteknologi, vil være mest hensigtsmæssig; opfordrer Kommissionen til at overveje udvikling af en fælles ramme for koordineret anvendelse af teknologineutrale og eventuelt harmoniserede CO2-relaterede skattemæssige incitamenter med et betydeligt potentiale for at reducere CO2-emissioner samtidig med at konkurrenceforvridning undgås; opfordrer indtrængende Rådet til at nå til enighed om Kommissionens forslag om at knytte personbilers afgifter til deres forurenende emissioner, f.eks. af CO2, for at undgå, at det indre marked yderligere opsplittes som følge af, at medlemsstaterne anvender dem forskelligt;

| 36. | opfordrer kraftigt Kommissionen til at opstille ambitiøse, men realistiske mål, som tager hensyn til den faktiske situation på EU-markedet, hvor udskiftningen af bilparken er under 10 % om året; understreger derfor det faktum, at nye biler til overkommelige priser spiller en afgørende rolle for at nå Fællesskabets mål; understreger, at jo mere ambitiøse de bindende mål for CO2-emissionerne er, jo mere tid skal automobilindustrien have til tilpasning; |
| --- | --- |

36.

opfordrer kraftigt Kommissionen til at opstille ambitiøse, men realistiske mål, som tager hensyn til den faktiske situation på EU-markedet, hvor udskiftningen af bilparken er under 10 % om året; understreger derfor det faktum, at nye biler til overkommelige priser spiller en afgørende rolle for at nå Fællesskabets mål; understreger, at jo mere ambitiøse de bindende mål for CO2-emissionerne er, jo mere tid skal automobilindustrien have til tilpasning;

| 37. | minder Kommissionen om, at det tager mellem fem og syv år at udvikle nye typer personbiler; mener at bindende mål bør give automobilindustrien tilstrækkelig tid til at reagere; anmoder derfor Kommissionen om ikke at opstille endelige bindende mål for CO2-emissioner før 2015; |
| --- | --- |

37.

minder Kommissionen om, at det tager mellem fem og syv år at udvikle nye typer personbiler; mener at bindende mål bør give automobilindustrien tilstrækkelig tid til at reagere; anmoder derfor Kommissionen om ikke at opstille endelige bindende mål for CO2-emissioner før 2015;

| 38. | mener, at det vil være realistisk at reducere den gennemsnitlige udledning af CO2 fra nye personbiler til 125 g/km i 2015, understreger, at Kommissionen bør arbejde for mere vidtgående mål for en langsigtet reduktion af CO2-emissionerne inden for automobilindustrien; anser det for afgørende, at målværdierne fastsættes i forhold til køretøjernes vægt; |
| --- | --- |

38.

mener, at det vil være realistisk at reducere den gennemsnitlige udledning af CO2 fra nye personbiler til 125 g/km i 2015, understreger, at Kommissionen bør arbejde for mere vidtgående mål for en langsigtet reduktion af CO2-emissionerne inden for automobilindustrien; anser det for afgørende, at målværdierne fastsættes i forhold til køretøjernes vægt;

| 39. | tager Kommissionens plan om at fastsætte et bindende mål for biobrændstoffer til efterretning og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en obligatorisk, omfattende certificeringsordning for biobrændstoffer på EU's marked; mener, at det med kriterierne for certificeringen bør sikres, at der sker en besparelse på mindst 50 % i hele livscyklussen i sammenligning med konventionelle brændstoffer ud over miljømæssige og sociale kriterier; |
| --- | --- |

39.

tager Kommissionens plan om at fastsætte et bindende mål for biobrændstoffer til efterretning og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en obligatorisk, omfattende certificeringsordning for biobrændstoffer på EU's marked; mener, at det med kriterierne for certificeringen bør sikres, at der sker en besparelse på mindst 50 % i hele livscyklussen i sammenligning med konventionelle brændstoffer ud over miljømæssige og sociale kriterier;

| 40. | fremhæver, at det for at nå målet om en mere udbredt anvendelse af biobrændstoffer og brint for at opnå bedre miljøvenlighed er nødvendigt at etablere omfattende lokale netværk for at lette borgernes adgang til disse energikilder; |
| --- | --- |

40.

fremhæver, at det for at nå målet om en mere udbredt anvendelse af biobrændstoffer og brint for at opnå bedre miljøvenlighed er nødvendigt at etablere omfattende lokale netværk for at lette borgernes adgang til disse energikilder;

| 41. | mener, at der ved foranstaltningerne til en nedsættelse af CO2-emissionerne i højere grad bør fokuseres på en øget bevidsthed hos bilisterne om en økonomisk køremåde og den bedst mulige udnyttelse af de nye teknologier; |
| --- | --- |

41.

mener, at der ved foranstaltningerne til en nedsættelse af CO2-emissionerne i højere grad bør fokuseres på en øget bevidsthed hos bilisterne om en økonomisk køremåde og den bedst mulige udnyttelse af de nye teknologier;

| 42. | mener, at stigende forbrugerbevidsthed gennem en bedre angivelse af brændstoføkonomien og bedre data om forurenende emissioner vil bidrage til at nå målene om CO2-reduktion; opfordrer derfor til en revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/94/EF af 13. december 1999 om adgang til forbrugeroplysninger om brændstoføkonomi og CO2-emissioner i forbindelse med markedsføring af nye personbiler (10) under hensyntagen til den bedste praksis, der er opnået; |
| --- | --- |

42.

mener, at stigende forbrugerbevidsthed gennem en bedre angivelse af brændstoføkonomien og bedre data om forurenende emissioner vil bidrage til at nå målene om CO2-reduktion; opfordrer derfor til en revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/94/EF af 13. december 1999 om adgang til forbrugeroplysninger om brændstoføkonomi og CO2-emissioner i forbindelse med markedsføring af nye personbiler (10) under hensyntagen til den bedste praksis, der er opnået;

| 43. | minder om, at reduktionen af CO2-emissioner fra biler lettest opnås gennem en omstrukturering af de offentlige transportsystemer; |
| --- | --- |

43.

minder om, at reduktionen af CO2-emissioner fra biler lettest opnås gennem en omstrukturering af de offentlige transportsystemer;

| 44. | anerkender den fremtrædende rolle, som Fédération Internationale de l'Automobile (FIA) spiller som spydspids for innovative miljøteknologier, der vil kunne resultere i CO2-reduktion og sidegevinster i form af øget energieffektivitet for alle nye biler; |
| --- | --- |

44.

anerkender den fremtrædende rolle, som Fédération Internationale de l'Automobile (FIA) spiller som spydspids for innovative miljøteknologier, der vil kunne resultere i CO2-reduktion og sidegevinster i form af øget energieffektivitet for alle nye biler;

| 45. | opfordrer kraftigt FIA til yderligere at intensivere sine bestræbelser på at fremme innovativ forskning på vejtransportområdet for bl.a. at forbedre bilers energieffektivitet; |
| --- | --- |

45.

opfordrer kraftigt FIA til yderligere at intensivere sine bestræbelser på at fremme innovativ forskning på vejtransportområdet for bl.a. at forbedre bilers energieffektivitet;

| 46. | anerkender den rolle, som motorsporten kan spille for at ændre holdninger og forbrugernes adfærd i retning af miljøvenlig teknologi; opfordrer derfor FIA og andre, der deltager i motorsportens Formel 1, til at ændre deres regler tilsvarende, for at miljøvenlige teknologier som f.eks. biobrændstoffer, firecylindrede motorer eller hybridmotorer lettere kan anvendes; |
| --- | --- |

46.

anerkender den rolle, som motorsporten kan spille for at ændre holdninger og forbrugernes adfærd i retning af miljøvenlig teknologi; opfordrer derfor FIA og andre, der deltager i motorsportens Formel 1, til at ændre deres regler tilsvarende, for at miljøvenlige teknologier som f.eks. biobrændstoffer, firecylindrede motorer eller hybridmotorer lettere kan anvendes;

| 47. | opfordrer til, at der udarbejdes en undersøgelse med henblik på at registrere de supplerende ikke-tekniske foranstaltninger, der gennemføres for at reducere CO2-emissionerne i EU; |
| --- | --- |

47.

opfordrer til, at der udarbejdes en undersøgelse med henblik på at registrere de supplerende ikke-tekniske foranstaltninger, der gennemføres for at reducere CO2-emissionerne i EU;

Endnu sikrere vejtransport

| 48. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at nedbringe antallet af trafikulykker, bl.a. ved hjælp af vigtige nye teknologier; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at alle krav til køretøjers sikkerhed indføres i overensstemmelse med principperne om bedre lovgivning, som er godkendt af CARS 21-ekspertgruppen; understreger behovet for en integreret tilgang for at indarbejde forbedret teknologi for køretøjer, infrastrukturforanstaltninger og uddannelse, information og håndhævelse for at nå målene om trafiksikkerhed på en omkostningseffektiv måde; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at nedbringe antallet af trafikulykker, bl.a. ved hjælp af vigtige nye teknologier; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at alle krav til køretøjers sikkerhed indføres i overensstemmelse med principperne om bedre lovgivning, som er godkendt af CARS 21-ekspertgruppen; understreger behovet for en integreret tilgang for at indarbejde forbedret teknologi for køretøjer, infrastrukturforanstaltninger og uddannelse, information og håndhævelse for at nå målene om trafiksikkerhed på en omkostningseffektiv måde;

| 49. | erkender, at markedet for luksusbiler fungerer som katalysator, idet nye teknologier ofte først indføres på dette marked; understreger imidlertid, at yderligere sikkerhedssystemer vil gøre personbiler endnu tungere og føre til øgede CO2-emissioner; |
| --- | --- |

49.

erkender, at markedet for luksusbiler fungerer som katalysator, idet nye teknologier ofte først indføres på dette marked; understreger imidlertid, at yderligere sikkerhedssystemer vil gøre personbiler endnu tungere og føre til øgede CO2-emissioner;

| 50. | er foruroliget over de negative virkninger for trafiksikkerheden, som forøgelsen af bilernes hastighed har; anbefaler i denne forbindelse, at henstillingerne fra rapporten »Study for Future Options for Roadworthiness Enforcement in the European Union«, der blev offentliggjort af Den Internationale Bilinspektionskomité (CITA) i 2007, gennemføres; anbefaler støtte til en kampagne for sikker tuning og initiativer til indførelse af systemer med elektronisk stabilitetskontrol (ESC) som standardudstyr så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

50.

er foruroliget over de negative virkninger for trafiksikkerheden, som forøgelsen af bilernes hastighed har; anbefaler i denne forbindelse, at henstillingerne fra rapporten »Study for Future Options for Roadworthiness Enforcement in the European Union«, der blev offentliggjort af Den Internationale Bilinspektionskomité (CITA) i 2007, gennemføres; anbefaler støtte til en kampagne for sikker tuning og initiativer til indførelse af systemer med elektronisk stabilitetskontrol (ESC) som standardudstyr så hurtigt som muligt;

| 51. | henstiller til Kommissionen at forbedre trafiksikkerhedssystemet ved at kræve, at medlemsstaterne skærper kravene til køreskoleundervisning, udvider den obligatoriske uddannelse og indfører bestemmelser for regelmæssig efteruddannelse af erhvervschauffører; |
| --- | --- |

51.

henstiller til Kommissionen at forbedre trafiksikkerhedssystemet ved at kræve, at medlemsstaterne skærper kravene til køreskoleundervisning, udvider den obligatoriske uddannelse og indfører bestemmelser for regelmæssig efteruddannelse af erhvervschauffører;

| 52. | anmoder Kommissionen om at gennemføre den bebudede 2007-2009 evaluering at de rammer, der er nødvendige af hensyn til foranstaltningerne med henblik på at begrænse antallet af trafikofre; |
| --- | --- |

52.

anmoder Kommissionen om at gennemføre den bebudede 2007-2009 evaluering at de rammer, der er nødvendige af hensyn til foranstaltningerne med henblik på at begrænse antallet af trafikofre;

| 53. | anmoder Kommissionen om at udvikle et system, der, uden at det indebærer ulemper for automobilfabrikanterne, gør det muligt at udlede mere CO2, hvis det sker på grund af bindende bestemmelser om sikkerhed, der er indført på fællesskabsplan; |
| --- | --- |

53.

anmoder Kommissionen om at udvikle et system, der, uden at det indebærer ulemper for automobilfabrikanterne, gør det muligt at udlede mere CO2, hvis det sker på grund af bindende bestemmelser om sikkerhed, der er indført på fællesskabsplan;

| 54. | mener ikke, at kørelys om dagen bør være obligatorisk i hele EU; |
| --- | --- |

54.

mener ikke, at kørelys om dagen bør være obligatorisk i hele EU;

| 55. | opfordrer Kommissionen til at prioritere forbedring af den grænseoverskridende biltilsynsordning og den grænseoverskridende opkrævning af bøder udstedt for overtrædelse af færdselsregler i andre EU-lande; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen til at prioritere forbedring af den grænseoverskridende biltilsynsordning og den grænseoverskridende opkrævning af bøder udstedt for overtrædelse af færdselsregler i andre EU-lande;

Mere fairplay i handelsforbindelserne på automobilområdet

| 56. | fastslår, at den europæiske automobilindustri er en af de mest konkurrencedygtige industrier i verden; mener dog, at illoyal konkurrence og krænkelse af den intellektuelle ejendomsret truer denne position; |
| --- | --- |

56.

fastslår, at den europæiske automobilindustri er en af de mest konkurrencedygtige industrier i verden; mener dog, at illoyal konkurrence og krænkelse af den intellektuelle ejendomsret truer denne position;

| 57. | understreger betydningen af WTO-systemet for automobilindustrien i et stadig mere globalt handelsmiljø; finder det yderst vigtigt, at det under forhandlingerne under den igangværende Doha-udviklingsrunde sikres, at markederne i tredjelande bliver så åbne for automobilfabrikanterne som muligt, især de potentielt store markeder i de nyindustrialiserede tredjelande; |
| --- | --- |

57.

understreger betydningen af WTO-systemet for automobilindustrien i et stadig mere globalt handelsmiljø; finder det yderst vigtigt, at det under forhandlingerne under den igangværende Doha-udviklingsrunde sikres, at markederne i tredjelande bliver så åbne for automobilfabrikanterne som muligt, især de potentielt store markeder i de nyindustrialiserede tredjelande;

| 58. | understreger vigtigheden af WTO's tvistbilæggelsesmekanisme til problemløsning i forbindelse med eksport til tredjelande; minder om de positive resultater, som er opnået med indbringelse af tvister for WTO i de sager, der involverede Canada, Indien og Indonesien; |
| --- | --- |

58.

understreger vigtigheden af WTO's tvistbilæggelsesmekanisme til problemløsning i forbindelse med eksport til tredjelande; minder om de positive resultater, som er opnået med indbringelse af tvister for WTO i de sager, der involverede Canada, Indien og Indonesien;

| 59. | opfordrer til forsigtighed i forbindelse med Kommissionens indsats for at ændre de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter; minder om, at automobilindustrien i nogle tilfælde er udsat for konkurrencebegrænsende handelspraksis fra tredjelande, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at værne om den grundlæggende tankegang bag de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter ved at forsvare EU-industrien mod urimelig handelspraksis; |
| --- | --- |

59.

opfordrer til forsigtighed i forbindelse med Kommissionens indsats for at ændre de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter; minder om, at automobilindustrien i nogle tilfælde er udsat for konkurrencebegrænsende handelspraksis fra tredjelande, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at værne om den grundlæggende tankegang bag de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter ved at forsvare EU-industrien mod urimelig handelspraksis;

| 60. | minder om, at en vellykket afslutning på de multilaterale handelsforhandlinger fortsat bør være en prioritet for EU; støtter imidlertid Kommissionens ønske om at indgå nye bilaterale handelsaftaler, primært i Asien, med henblik på at skabe en bedre markedsadgang; understreger, at frihandelsaftaler (FTA) altid bør have til formål at nå frem til en omfattende markedsadgang for partnerlandet; understreger, at EU's politikker skal beskytte konkurrenceevnen hos de automobilfabrikanter i EU, der både opererer i lande i og uden for EU; er overbevist om betydningen for automobilindustrien af indgåelsen af bilaterale aftaler mellem EU og ASEAN, Indien og Mercosur; |
| --- | --- |

60.

minder om, at en vellykket afslutning på de multilaterale handelsforhandlinger fortsat bør være en prioritet for EU; støtter imidlertid Kommissionens ønske om at indgå nye bilaterale handelsaftaler, primært i Asien, med henblik på at skabe en bedre markedsadgang; understreger, at frihandelsaftaler (FTA) altid bør have til formål at nå frem til en omfattende markedsadgang for partnerlandet; understreger, at EU's politikker skal beskytte konkurrenceevnen hos de automobilfabrikanter i EU, der både opererer i lande i og uden for EU; er overbevist om betydningen for automobilindustrien af indgåelsen af bilaterale aftaler mellem EU og ASEAN, Indien og Mercosur;

| 61. | opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af de igangværende forhandlinger om en frihandelsaftale mellem EU og Korea at sikre, at Korea ophæver de eksisterende ikke-toldmæssige handelshindringer og ikke indfører nye, og at landet vil gennemføre flere FN/ECE-regulativer; anmoder Kommissionen om at fastlægge en strategi for udfasning af EU's importtold med beskyttelsesforanstaltninger, og anbefaler derfor, at denne udfasning kædes sammen med fjernelsen af de ikke-toldmæssige handelshindringer fra koreansk side; |
| --- | --- |

61.

opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af de igangværende forhandlinger om en frihandelsaftale mellem EU og Korea at sikre, at Korea ophæver de eksisterende ikke-toldmæssige handelshindringer og ikke indfører nye, og at landet vil gennemføre flere FN/ECE-regulativer; anmoder Kommissionen om at fastlægge en strategi for udfasning af EU's importtold med beskyttelsesforanstaltninger, og anbefaler derfor, at denne udfasning kædes sammen med fjernelsen af de ikke-toldmæssige handelshindringer fra koreansk side;

| 62. | minder om, at Korea har underskrevet og ratificeret FN/ECE-aftalen fra 1958 og dermed har forpligtet sig til at gennemføre FN/ECE-regulativerne; opfordrer indtrængende Kommissionen til at understrege dette under de kommende forhandlinger og til at insistere på en hurtig gennemførelse; gør opmærksom på, at det i en frihandelsaftale under alle omstændigheder tydeligt bør kræves, at Korea tillader, at biler, importeret fra EU, der lever op til FN/ECE-standarderne, får adgang til det koreanske marked; |
| --- | --- |

62.

minder om, at Korea har underskrevet og ratificeret FN/ECE-aftalen fra 1958 og dermed har forpligtet sig til at gennemføre FN/ECE-regulativerne; opfordrer indtrængende Kommissionen til at understrege dette under de kommende forhandlinger og til at insistere på en hurtig gennemførelse; gør opmærksom på, at det i en frihandelsaftale under alle omstændigheder tydeligt bør kræves, at Korea tillader, at biler, importeret fra EU, der lever op til FN/ECE-standarderne, får adgang til det koreanske marked;

| 63. | anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at nedsætte en arbejdsgruppe om biler og indførelse af en særlig hurtig tvistbilæggelse for automobilrelaterede problemstillinger, som det var tilfældet i frihandelsaftalerne mellem USA og Korea; |
| --- | --- |

63.

anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at nedsætte en arbejdsgruppe om biler og indførelse af en særlig hurtig tvistbilæggelse for automobilrelaterede problemstillinger, som det var tilfældet i frihandelsaftalerne mellem USA og Korea;

| 64. | understreger vigtigheden af et tæt partnerskab med Kina om udviklingen af en lovramme, der sikrer lige konkurrencevilkår; anfører, at en effektiv beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret er en forudsætning for et sådant partnerskab; |
| --- | --- |

64.

understreger vigtigheden af et tæt partnerskab med Kina om udviklingen af en lovramme, der sikrer lige konkurrencevilkår; anfører, at en effektiv beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret er en forudsætning for et sådant partnerskab;

| 65. | glæder sig over Kommissionens anmodning om oprettelse af et WTO-panel, der skal løse uafklarede problemstillinger i forbindelse med Kinas behandling af importerede bildele, som Kommissionen anser for uforenelige med flere adskillige artikler i forskellige WTO-aftaler; |
| --- | --- |

65.

glæder sig over Kommissionens anmodning om oprettelse af et WTO-panel, der skal løse uafklarede problemstillinger i forbindelse med Kinas behandling af importerede bildele, som Kommissionen anser for uforenelige med flere adskillige artikler i forskellige WTO-aftaler;

| 66. | støtter de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet i forbindelse med den kinesiske lovgivning med henblik på at give de virksomheder i EU, der opererer på dette marked, fair betingelser og retssikkerhed; |
| --- | --- |

66.

støtter de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet i forbindelse med den kinesiske lovgivning med henblik på at give de virksomheder i EU, der opererer på dette marked, fair betingelser og retssikkerhed;

| 67. | henviser til, at dækindustrien i EU yder et vigtigt bidrag til den europæiske automobilsektors gode resultater; anmoder derfor Kommissionen om nøje at undersøge de uberettigede tekniske handelsbarrierer, f.eks. lokale tekniske bestemmelser, som dækindustrien står over for på de vigtigste, nye asiatiske markeder; |
| --- | --- |

67.

henviser til, at dækindustrien i EU yder et vigtigt bidrag til den europæiske automobilsektors gode resultater; anmoder derfor Kommissionen om nøje at undersøge de uberettigede tekniske handelsbarrierer, f.eks. lokale tekniske bestemmelser, som dækindustrien står over for på de vigtigste, nye asiatiske markeder;

FoU i automobilsektoren

| 68. | er opmuntret af de resultater, der allerede er opnået ved hjælp af Fællesskabets FoU-finansiering og -samarbejde i forbindelse med programmer som det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, rammeprogrammet for konkurence og innovation og i2010; opfordrer Kommissionen til at rette arbejdsprogrammerne mere specifikt mod automobilsektorens behov som følge af nye regler eller forventede bindende mål; |
| --- | --- |

68.

er opmuntret af de resultater, der allerede er opnået ved hjælp af Fællesskabets FoU-finansiering og -samarbejde i forbindelse med programmer som det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, rammeprogrammet for konkurence og innovation og i2010; opfordrer Kommissionen til at rette arbejdsprogrammerne mere specifikt mod automobilsektorens behov som følge af nye regler eller forventede bindende mål;

| 69. | anmoder Kommissionen om inden 2012 at anlægge en strategi for en væsentlig og tilstrækkelig forøgelse af FoU-støtten til automobilsektoren; mener, at der særligt skal fokuseres på underleverandørerne; |
| --- | --- |

69.

anmoder Kommissionen om inden 2012 at anlægge en strategi for en væsentlig og tilstrækkelig forøgelse af FoU-støtten til automobilsektoren; mener, at der særligt skal fokuseres på underleverandørerne;

| 70. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre enhver forøgelse af FoU-støtten til automobilsektoren afhængig af, at der fastsættes bindende mål for CO2-emissioner; |
| --- | --- |

70.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre enhver forøgelse af FoU-støtten til automobilsektoren afhængig af, at der fastsættes bindende mål for CO2-emissioner;

| 71. | understreger, at det er vigtigt at ændre anvendelsen af biler i byerne; mener, at det er meget væsentligt at indføre elbiler sideløbende med mere brændstofeffektive biler; anmoder derfor om støtte til FoU med hensyn til de nødvendige teknologier; |
| --- | --- |

71.

understreger, at det er vigtigt at ændre anvendelsen af biler i byerne; mener, at det er meget væsentligt at indføre elbiler sideløbende med mere brændstofeffektive biler; anmoder derfor om støtte til FoU med hensyn til de nødvendige teknologier;

| 72. | opfordrer alle medlemsstaterne og EU-institutionerne til at stille al den støtte til rådighed, som er nødvendig for forskning og udvikling af banebrydende teknologier, såsom brintmotorer, brændselsceller eller hybridbiler; |
| --- | --- |

72.

opfordrer alle medlemsstaterne og EU-institutionerne til at stille al den støtte til rådighed, som er nødvendig for forskning og udvikling af banebrydende teknologier, såsom brintmotorer, brændselsceller eller hybridbiler;

| 73. | understreger informations- og kommunikationsteknologiernes (ikt) potentiale med henblik på at forhindre negative konsekvenser for miljø og folkesundhed, ulykker og energispild, når de anvendes på EU-plan inden for intelligente trafikstyringssystemer, der skal sikre en glidende trafikafvikling; mener, at kommunikationsudstyr til sikring af en gnidningsløs kommunikation mellem køretøj og infrastruktur i alle medlemsstaterne bør opfylde en EU-standard; |
| --- | --- |

73.

understreger informations- og kommunikationsteknologiernes (ikt) potentiale med henblik på at forhindre negative konsekvenser for miljø og folkesundhed, ulykker og energispild, når de anvendes på EU-plan inden for intelligente trafikstyringssystemer, der skal sikre en glidende trafikafvikling; mener, at kommunikationsudstyr til sikring af en gnidningsløs kommunikation mellem køretøj og infrastruktur i alle medlemsstaterne bør opfylde en EU-standard;

| 74. | mener, at initiativet »Intelligente biler« (11), Galileo og andre foranstaltninger, der bidrager til udviklingen af et intelligent transportsystem, er af største vigtighed; anmoder derfor Kommissionen om at bakke kraftigt op om disse tiltag; |
| --- | --- |

74.

mener, at initiativet »Intelligente biler« (11), Galileo og andre foranstaltninger, der bidrager til udviklingen af et intelligent transportsystem, er af største vigtighed; anmoder derfor Kommissionen om at bakke kraftigt op om disse tiltag;

| 75. | støtter kraftigt fortsat forskning i og udvikling af ikt-baseret innovation; mener, at der kunne skabes en ny teknologisk udvikling som led i initiativet »intelligente bil« som et bidrag til en mere rationel trafikstrøm, således at trafikken vil blive endnu mere energivenlig, fordi det bliver lettere for trafikanterne at træffe det rigtige valg og vælge den hurtigste vej til deres bestemmelsessted; opfordrer alle interesserede parter, navnlig medlemsstaterne, til at tage de nødvendige skridt til gennemførelse af eCall; |
| --- | --- |

75.

støtter kraftigt fortsat forskning i og udvikling af ikt-baseret innovation; mener, at der kunne skabes en ny teknologisk udvikling som led i initiativet »intelligente bil« som et bidrag til en mere rationel trafikstrøm, således at trafikken vil blive endnu mere energivenlig, fordi det bliver lettere for trafikanterne at træffe det rigtige valg og vælge den hurtigste vej til deres bestemmelsessted; opfordrer alle interesserede parter, navnlig medlemsstaterne, til at tage de nødvendige skridt til gennemførelse af eCall;

| 76. | betragter arbejdet med henblik på at udforme et intelligent transportsystem som nøglen til en levedygtig automobilindustri og til, at der kan opnås positive resultater med at reducere industriens indvirkning på miljøet; mener, at Galileo bør anføres som et eksempel, og at en løsning på spørgsmålet om finansieringen af Galileo i et konsortium, hvor interesserede medlemmer forpligter sig til at udvikle projektet, derfor bør prioriteres; |
| --- | --- |

76.

betragter arbejdet med henblik på at udforme et intelligent transportsystem som nøglen til en levedygtig automobilindustri og til, at der kan opnås positive resultater med at reducere industriens indvirkning på miljøet; mener, at Galileo bør anføres som et eksempel, og at en løsning på spørgsmålet om finansieringen af Galileo i et konsortium, hvor interesserede medlemmer forpligter sig til at udvikle projektet, derfor bør prioriteres;

| 77. | mener, at et af de første videns- og informationsfællesskaber i Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi bør fokusere på CO2-reduktion inden for køretøjsteknologi; |
| --- | --- |

77.

mener, at et af de første videns- og informationsfællesskaber i Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi bør fokusere på CO2-reduktion inden for køretøjsteknologi;

Politikker for omstrukturering og vejen fremad

| 78. | anser det for nødvendigt at fastlægge nye rammebetingelser for at sikre en bæredygtig automobilindustri i EU, så denne kan opretholde sin ledende position med hensyn til teknologisk, miljømæssig og social innovation med en højtkvalificeret arbejdsstyrke; |
| --- | --- |

78.

anser det for nødvendigt at fastlægge nye rammebetingelser for at sikre en bæredygtig automobilindustri i EU, så denne kan opretholde sin ledende position med hensyn til teknologisk, miljømæssig og social innovation med en højtkvalificeret arbejdsstyrke;

| 79. | anerkender, at både producenter og leverandører i automobilindustrien i EU har en højt kvalificeret arbejdsstyrke, hvilket har spillet en stor rolle for automobilindustriens høje kvalitetsniveau i EU; |
| --- | --- |

79.

anerkender, at både producenter og leverandører i automobilindustrien i EU har en højt kvalificeret arbejdsstyrke, hvilket har spillet en stor rolle for automobilindustriens høje kvalitetsniveau i EU;

| 80. | peger på bilindustriens betydning i EU for beskæftigelse, vækst, innovation og konkurrenceevne; mener, at der er behov for gennemgribende ændringer inden for fællesskabsbilindustrien, men at der også skal foretages politiske justeringer for at forhindre, at lovgivningen medfører tab af arbejdspladser; |
| --- | --- |

80.

peger på bilindustriens betydning i EU for beskæftigelse, vækst, innovation og konkurrenceevne; mener, at der er behov for gennemgribende ændringer inden for fællesskabsbilindustrien, men at der også skal foretages politiske justeringer for at forhindre, at lovgivningen medfører tab af arbejdspladser;

| 81. | fremhæver, at fællesskabslovgivning om miljø, trafiksikkerhed og energieffektivitet forudsætter relevant almen uddannelse og erhvervsuddannelse af arbejdstagerne, så disse bedre kan tilpasse sig ændringerne med hensyn til teknik og forskrifter og fastholde deres beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

81.

fremhæver, at fællesskabslovgivning om miljø, trafiksikkerhed og energieffektivitet forudsætter relevant almen uddannelse og erhvervsuddannelse af arbejdstagerne, så disse bedre kan tilpasse sig ændringerne med hensyn til teknik og forskrifter og fastholde deres beskæftigelsesmuligheder;

| 82. | henstiller til Kommissionen at foretage en effektiv koordinering af strukturfondene og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen til fordel for automobilsektoren; |
| --- | --- |

82.

henstiller til Kommissionen at foretage en effektiv koordinering af strukturfondene og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen til fordel for automobilsektoren;

| 83. | kræver, at der ikke må gives fællesskabsstøtte til de virksomheder, som efter at have modtaget en sådan støtte i én medlemsstat flytter deres produktionsaktiviteter til et andet land uden fuldt ud at have overholdt de aftaler, som de har indgået med den pågældende medlemsstat; |
| --- | --- |

83.

kræver, at der ikke må gives fællesskabsstøtte til de virksomheder, som efter at have modtaget en sådan støtte i én medlemsstat flytter deres produktionsaktiviteter til et andet land uden fuldt ud at have overholdt de aftaler, som de har indgået med den pågældende medlemsstat;

| 84. | understreger, at EU og medlemsstaterne med hensyn til fremtidige omstruktureringsprocesser ligeledes skal fokusere på at yde støtte i forbindelse med omstrukturering og afbøde dens virkninger samt tilbyde arbejdstagerne nye muligheder; |
| --- | --- |

84.

understreger, at EU og medlemsstaterne med hensyn til fremtidige omstruktureringsprocesser ligeledes skal fokusere på at yde støtte i forbindelse med omstrukturering og afbøde dens virkninger samt tilbyde arbejdstagerne nye muligheder;

| 85. | mener, at de muligheder og ordninger vedrørende information og høring, der står til rådighed for arbejdstagerne, bør styrkes ved den nødvendige revision af Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (12); |
| --- | --- |

85.

mener, at de muligheder og ordninger vedrørende information og høring, der står til rådighed for arbejdstagerne, bør styrkes ved den nødvendige revision af Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (12);

| 86. | står fast på, at høring af arbejdstagerne og deres ret til information skal styrkes i hele Europa, så de kan inddrages i beslutningstagningen på et tidligere stadium for således at afbøde de negative virkninger af omstruktureringer; understreger derfor betydningen af det forslag om et »forum for omstruktureringer«, som der henvises til i Kommissionens ovenfor omtalte CARS 21-rapport; |
| --- | --- |

86.

står fast på, at høring af arbejdstagerne og deres ret til information skal styrkes i hele Europa, så de kan inddrages i beslutningstagningen på et tidligere stadium for således at afbøde de negative virkninger af omstruktureringer; understreger derfor betydningen af det forslag om et »forum for omstruktureringer«, som der henvises til i Kommissionens ovenfor omtalte CARS 21-rapport;

| 87. | opfordrer arbejdsmarkedets parter til at gennemføre hensigtsmæssige politikker for dem, der er truet af omstruktureringen af industrien; |
| --- | --- |

87.

opfordrer arbejdsmarkedets parter til at gennemføre hensigtsmæssige politikker for dem, der er truet af omstruktureringen af industrien;

| 88. | kræver en bedre orientering og høring af arbejdstagerne i forbindelse med industriens tilpasning til de nye udfordringer i forbindelse med udformningen og fremstillingen af mere miljøvenlige køretøjer; |
| --- | --- |

88.

kræver en bedre orientering og høring af arbejdstagerne i forbindelse med industriens tilpasning til de nye udfordringer i forbindelse med udformningen og fremstillingen af mere miljøvenlige køretøjer;

| 89. | understreger behovet for at ændre de nuværende forbindelser mellem producenter og leverandører, hvis virkninger for automobilindustrien i EU har yderst negative følger for mange SMV'er i denne sektor; mener derfor, at det er nødvendigt at fremme et mere stabilt samarbejde på FoU-området og om erhvervsstrategier; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme en passende politik eller indføre de rammebetingelser, der er nødvendige for at gøre dette forhold mere stabilt og afhjælpe de strukturelle vanskeligheder; |
| --- | --- |

89.

understreger behovet for at ændre de nuværende forbindelser mellem producenter og leverandører, hvis virkninger for automobilindustrien i EU har yderst negative følger for mange SMV'er i denne sektor; mener derfor, at det er nødvendigt at fremme et mere stabilt samarbejde på FoU-området og om erhvervsstrategier; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme en passende politik eller indføre de rammebetingelser, der er nødvendige for at gøre dette forhold mere stabilt og afhjælpe de strukturelle vanskeligheder;

| 90. | henviser til nødvendigheden af mere systematisk at anvende Den Europæiske Investeringsbanks midler til at støtte SMV'er i automobilsektoren og lette deres adgang til risikovillig kapital; |
| --- | --- |

90.

henviser til nødvendigheden af mere systematisk at anvende Den Europæiske Investeringsbanks midler til at støtte SMV'er i automobilsektoren og lette deres adgang til risikovillig kapital;

| 91. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

91.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0176.

(2)  EFT L 203 af 1.8.2002, s. 30.

(3)  Fortolkende meddelelse fra Kommissionen om registrering af motorkøretøjer fra en anden medlemsstat (EUT C 68 af 24.3.2007, s. 15).

(4)  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1.

(5)  Rådets direktiv 74/297/EØF af 4. juni 1974 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om den indvendige indretning af motorkøretøjer (styreapparatets opførsel ved sammenstød) (EFT L 165 af 20.6.1974, s. 16).

(6)  Rådets direktiv 76/115/EØF af 18. december 1975 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer (EFT L 24 af 30.1.1976, s. 6).

(7)  Rådets direktiv 78/932/EØF af 16. oktober 1978 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om nakkestøtter i motordrevne køretøjer (EFT L 325 af 20.11.1978, s. 1).

(8)  EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58.

(9)  EFT L 269 af 21.10.2000, s. 34.

(10)  EFT L 12 af 18.1.2000, s. 16.

(11)  KOM(2006)0059.

(12)  EFT L 254 af 30.9.1994, s. 64.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/10

---

P6_TA(2008)0008

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer (2007/2144(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer (KOM(2006)0824), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer (KOM(2006)0824),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om skatte- og toldpolitikkens bidrag til Lissabon-strategien (KOM(2005)0532), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om skatte- og toldpolitikkens bidrag til Lissabon-strategien (KOM(2005)0532),

| — | der henviser til EF-Domstolens relevante retspraksis, navnlig sag C-250/95, Futura Participations SA og Singer mod Administration des Contributions (1), C-141/99, AMID mod Belgische Staat (2), forenede sager C-397/98 og C-410/98, Metallgesellschaft Ltd. m.fl. mod Commisioners of Inland Revenue og HM Attorney General (3), C-446/03, Marks & Spencer plc mod David Halsey (HM Inspector of Taxes) (skatteinspektør) (4) og C-231/05, Oy AA (5)
  , |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-Domstolens relevante retspraksis, navnlig sag C-250/95, Futura Participations SA og Singer mod Administration des Contributions (1), C-141/99, AMID mod Belgische Staat (2), forenede sager C-397/98 og C-410/98, Metallgesellschaft Ltd. m.fl. mod Commisioners of Inland Revenue og HM Attorney General (3), C-446/03, Marks & Spencer plc mod David Halsey (HM Inspector of Taxes) (skatteinspektør) (4) og C-231/05, Oy AA (5)
  ,

| — | der henviser til Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2005 om beskatning af virksomheder i Den Europæiske Union: et fælles konsolideret selskabsbeskatningsgrundlag (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2005 om beskatning af virksomheder i Den Europæiske Union: et fælles konsolideret selskabsbeskatningsgrundlag (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelse af Fællesskabets program for øget vækst og beskæftigelse og forbedret konkurrenceevne for EU's virksomheder: yderligere fremskridt i 2006 og næste skridt hen imod et forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) (KOM(2007)0223), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelse af Fællesskabets program for øget vækst og beskæftigelse og forbedret konkurrenceevne for EU's virksomheder: yderligere fremskridt i 2006 og næste skridt hen imod et forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) (KOM(2007)0223),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om det indre marked — tackling af barrierer og ineffektivitet ved hjælp af bedre gennemførelse og håndhævelse (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om det indre marked — tackling af barrierer og ineffektivitet ved hjælp af bedre gennemførelse og håndhævelse (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0481/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0481/2007),

| A. | der henviser til, at medlemsstaternes nationale skattesystemer i stigende grad bliver nødt til at tage hensyn til økonomiens globalisering og til bestemmelserne og udviklingen på det indre marked med henblik på gennemførelse af Lissabon-strategiens mål for vækst og konkurrenceevne, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaternes nationale skattesystemer i stigende grad bliver nødt til at tage hensyn til økonomiens globalisering og til bestemmelserne og udviklingen på det indre marked med henblik på gennemførelse af Lissabon-strategiens mål for vækst og konkurrenceevne,

| B. | der henviser til, at økonomiens globalisering har øget skattekonkurrencen på en måde, der har medført et drastisk fald i den gennemsnitlige virksomhedsbeskatning i de industrialiserede lande i de sidste 30 år, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at økonomiens globalisering har øget skattekonkurrencen på en måde, der har medført et drastisk fald i den gennemsnitlige virksomhedsbeskatning i de industrialiserede lande i de sidste 30 år,

| C. | der henviser til, at reduceringen af skattesatser er blevet mere tydelig siden den seneste udvidelse af EU, og at der er en klar tendens i medlemsstaterne til at etablere specifikke skatteordninger navnlig med henblik på at tiltrække mobile virksomheder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at reduceringen af skattesatser er blevet mere tydelig siden den seneste udvidelse af EU, og at der er en klar tendens i medlemsstaterne til at etablere specifikke skatteordninger navnlig med henblik på at tiltrække mobile virksomheder,

| D. | der henviser til, at 27 forskellige skattesystemer i EU udgør en hindring for et velfungerende indre marked, medfører betydelige ekstraudgifter for den grænseoverskridende handel og virksomheder i form af administrations- og overholdelsesudgifter, svækker virksomheders omstrukturering og fører til dobbeltbeskatning, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 27 forskellige skattesystemer i EU udgør en hindring for et velfungerende indre marked, medfører betydelige ekstraudgifter for den grænseoverskridende handel og virksomheder i form af administrations- og overholdelsesudgifter, svækker virksomheders omstrukturering og fører til dobbeltbeskatning,

| E. | der henviser til, at reduktion af overholdelsesudgifter som følge af forskellige nationale selskabsskattelove, gennemsigtighed i bestemmelserne, fjernelse af skattehindringer, der skader grænseoverskridende aktiviteter, og etablering af lige vilkår for EU-virksomheder, der opererer på det indre marked, kan føre til økonomiske fordele i hele EU i form af et dynamisk erhvervsklima, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at reduktion af overholdelsesudgifter som følge af forskellige nationale selskabsskattelove, gennemsigtighed i bestemmelserne, fjernelse af skattehindringer, der skader grænseoverskridende aktiviteter, og etablering af lige vilkår for EU-virksomheder, der opererer på det indre marked, kan føre til økonomiske fordele i hele EU i form af et dynamisk erhvervsklima,

| F. | der henviser til, at en passende skattekoordination i EU, som ikke har til formål at harmonisere skattesatser, kan bidrage til, at man kan undgå konkurrenceforvridning og kan medføre fordele, der i vidt omfang kan blive fordelt mellem virksomheder, deres ansatte, forbrugere, medlemsstater og borgere, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en passende skattekoordination i EU, som ikke har til formål at harmonisere skattesatser, kan bidrage til, at man kan undgå konkurrenceforvridning og kan medføre fordele, der i vidt omfang kan blive fordelt mellem virksomheder, deres ansatte, forbrugere, medlemsstater og borgere,

| G. | der henviser til, at opfyldelsen af Lissabon-strategiens mål forudsætter en øget koordinering af medlemsstaternes skattepolitikker, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at opfyldelsen af Lissabon-strategiens mål forudsætter en øget koordinering af medlemsstaternes skattepolitikker,

| H. | der henviser til, at medlemsstaterne traditionelt har forsøgt at koordinere deres skatteordninger ved hjælp af et omfattende net af bilaterale dobbeltbeskatningsaftaler, som ikke fuldt ud omfatter spørgsmål som f.eks. grænseoverskridende underskudsudligning; der henviser til, at den bilaterale tilgang inden for EU er mindre effektiv og fører til mindre sammenhæng end en multilateral og samordnet tilgang; der henviser til, at en fælles EU-tilgang med et konsolideret selskabsskattegrundlag — såsom FKSSG-forslaget — er den mest hensigtsmæssige løsning for den grænseoverskridende udligning af underskud og overskud inden for det indre marked, og at dette vil medføre større gennemsigtighed, flere investeringer og øget konkurrenceevne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medlemsstaterne traditionelt har forsøgt at koordinere deres skatteordninger ved hjælp af et omfattende net af bilaterale dobbeltbeskatningsaftaler, som ikke fuldt ud omfatter spørgsmål som f.eks. grænseoverskridende underskudsudligning; der henviser til, at den bilaterale tilgang inden for EU er mindre effektiv og fører til mindre sammenhæng end en multilateral og samordnet tilgang; der henviser til, at en fælles EU-tilgang med et konsolideret selskabsskattegrundlag — såsom FKSSG-forslaget — er den mest hensigtsmæssige løsning for den grænseoverskridende udligning af underskud og overskud inden for det indre marked, og at dette vil medføre større gennemsigtighed, flere investeringer og øget konkurrenceevne,

| I. | der henviser til, at medlemsstaterne anvender forskellige regler om tildeling af skattelettelser for underskud i filialer, datterselskaber og koncerners enheder, der medfører en forvridning af erhvervslivets beslutninger og investeringspolitikker på det indre marked med konsekvenser for de behørige langsigtede industristrategier og skatteindtægter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medlemsstaterne anvender forskellige regler om tildeling af skattelettelser for underskud i filialer, datterselskaber og koncerners enheder, der medfører en forvridning af erhvervslivets beslutninger og investeringspolitikker på det indre marked med konsekvenser for de behørige langsigtede industristrategier og skatteindtægter,

| J. | der henviser til, at praktisk taget alle skattesystemer i EU behandler overskud og underskud asymmetrisk, med andre ord at overskud beskattes i det skatteår, hvor det indtjenes, hvorimod skatteværdien af et underskud ikke refunderes automatisk til virksomheden på det tidspunkt, underskuddet opstår; der henviser til, at EF-Domstolens seneste retspraksis ikke behørigt analyserer denne tidsfaktor og dens betydning for at øge de grænseoverskridende investeringer i EU; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at praktisk taget alle skattesystemer i EU behandler overskud og underskud asymmetrisk, med andre ord at overskud beskattes i det skatteår, hvor det indtjenes, hvorimod skatteværdien af et underskud ikke refunderes automatisk til virksomheden på det tidspunkt, underskuddet opstår; der henviser til, at EF-Domstolens seneste retspraksis ikke behørigt analyserer denne tidsfaktor og dens betydning for at øge de grænseoverskridende investeringer i EU;

| K. | der henviser til, at gennemførelsen af en grænseoverskridende skattelettelsesordning for underskud i visse medlemsstater ville være ensbetydende med at give afkald på indtægter fra selskabsskat uden visse retlige garantier, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at gennemførelsen af en grænseoverskridende skattelettelsesordning for underskud i visse medlemsstater ville være ensbetydende med at give afkald på indtægter fra selskabsskat uden visse retlige garantier,

| L. | der henviser til, at der automatisk vil blive taget hensyn til nationale filialers underskud i moderselskabets nettoresultat, men at situationen er mindre klar for underskud i udenlandske filialer såvel som indenlandske og udenlandske dele af en koncern, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der automatisk vil blive taget hensyn til nationale filialers underskud i moderselskabets nettoresultat, men at situationen er mindre klar for underskud i udenlandske filialer såvel som indenlandske og udenlandske dele af en koncern,

| M. | der henviser til, at manglende grænseoverskridende underskudsudligning udgør en hindring for at komme ind på nogle markeder og fremmer etablering i store medlemsstater, hvor hjemmemarkedet er tilstrækkeligt stort til at kunne absorbere eventuelle underskud, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at manglende grænseoverskridende underskudsudligning udgør en hindring for at komme ind på nogle markeder og fremmer etablering i store medlemsstater, hvor hjemmemarkedet er tilstrækkeligt stort til at kunne absorbere eventuelle underskud,

| N. | der henviser til, at ovennævnte situation bringer små og mellemstore virksomheder i en ufordelagtig situation, idet de har færre muligheder for at gennemføre grænseoverskridende investeringer bl.a. på grund af usikkerhed om udligning af underskud og ofte har tab ved opstart, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ovennævnte situation bringer små og mellemstore virksomheder i en ufordelagtig situation, idet de har færre muligheder for at gennemføre grænseoverskridende investeringer bl.a. på grund af usikkerhed om udligning af underskud og ofte har tab ved opstart,

| 1. | udtrykker dyb bekymring over den negative virkning, som de forskellige ordninger, der anvendes i medlemsstaterne ved grænseoverskridende underskud, har på det indre marked; |
| --- | --- |

1.

udtrykker dyb bekymring over den negative virkning, som de forskellige ordninger, der anvendes i medlemsstaterne ved grænseoverskridende underskud, har på det indre marked;

| 2. | bemærker, at foranstaltninger, som begrænser etableringsfriheden, er i modstrid med EF-traktatens artikel 43, og dermed bør fjernelsen af dem være det centrale element i den målrettede indsats; minder om, at forskellige skatteordninger for virksomheder skaber hindringer for at komme ind på de enkelte nationale markeder og for et velfungerende indre marked, forvrider konkurrencen og forhindrer opretholdelse af lige vilkår for virksomheder i EU og dermed fortjener at være genstand for denne form for opmærksomhed; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at foranstaltninger, som begrænser etableringsfriheden, er i modstrid med EF-traktatens artikel 43, og dermed bør fjernelsen af dem være det centrale element i den målrettede indsats; minder om, at forskellige skatteordninger for virksomheder skaber hindringer for at komme ind på de enkelte nationale markeder og for et velfungerende indre marked, forvrider konkurrencen og forhindrer opretholdelse af lige vilkår for virksomheder i EU og dermed fortjener at være genstand for denne form for opmærksomhed;

| 3. | mener, at målrettede foranstaltninger på EU-plan for skattefradrag ved grænseoverskridende underskud kunne medføre større fordele for det indre marked; |
| --- | --- |

3.

mener, at målrettede foranstaltninger på EU-plan for skattefradrag ved grænseoverskridende underskud kunne medføre større fordele for det indre marked;

| 4. | støtter Kommissionens meddelelse om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer som et vigtigt skridt til at rette op på denne situation og kræver en passende koordinering mellem medlemsstaters tidsplaner og løsninger; |
| --- | --- |

4.

støtter Kommissionens meddelelse om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer som et vigtigt skridt til at rette op på denne situation og kræver en passende koordinering mellem medlemsstaters tidsplaner og løsninger;

| 5. | understreger, at alle målrettede foranstaltninger til at indføre grænseoverskridende underskudsudligning bør fastsættes og gennemføres på grundlag af en multilateral, fælles tilgang og koordinerede foranstaltninger fra medlemsstaternes side for at sikre en sammenhængende udvikling af det indre marked; minder om, at disse målrettede foranstaltninger udgør en midlertidig løsning indtil FKSSG vedtages; mener, at FKSSG udgør en vidtrækkende langsigtet løsning for de skattemæssige hindringer i forbindelse med grænseoverskridende udligning af underskud og overskud samt afregningspriser og grænseoverskridende fusioner og overtagelser og omstruktureringer og vil medvirke til etableringen af et indre marked med loyal konkurrence; |
| --- | --- |

5.

understreger, at alle målrettede foranstaltninger til at indføre grænseoverskridende underskudsudligning bør fastsættes og gennemføres på grundlag af en multilateral, fælles tilgang og koordinerede foranstaltninger fra medlemsstaternes side for at sikre en sammenhængende udvikling af det indre marked; minder om, at disse målrettede foranstaltninger udgør en midlertidig løsning indtil FKSSG vedtages; mener, at FKSSG udgør en vidtrækkende langsigtet løsning for de skattemæssige hindringer i forbindelse med grænseoverskridende udligning af underskud og overskud samt afregningspriser og grænseoverskridende fusioner og overtagelser og omstruktureringer og vil medvirke til etableringen af et indre marked med loyal konkurrence;

| 6. | påpeger, at nogle medlemsstater anvender forskellige fremgangsmåder med henblik på at standse dobbeltbeskatning enten ved at kreditere den skat, der er betalt udlandet (kreditmetoden), eller ved at fritage udenlandsk indkomst fra skattegrundlaget (eksemptionsmetoden); påpeger, at det kun er nogle af de medlemsstater, der anvender eksemptionsmetoden, der ikke giver mulighed for udligning af underskud i udenlandske filialer; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at nogle medlemsstater anvender forskellige fremgangsmåder med henblik på at standse dobbeltbeskatning enten ved at kreditere den skat, der er betalt udlandet (kreditmetoden), eller ved at fritage udenlandsk indkomst fra skattegrundlaget (eksemptionsmetoden); påpeger, at det kun er nogle af de medlemsstater, der anvender eksemptionsmetoden, der ikke giver mulighed for udligning af underskud i udenlandske filialer;

| 7. | henleder opmærksomheden på, at der i de tilfælde, hvor underskud i faste driftssteder ikke kan modregnes i overskud i et hovedsæde, er en forskelligartet behandling i forhold til en rent national situation, og at dette dermed udgør en hindring for etableringsfriheden; |
| --- | --- |

7.

henleder opmærksomheden på, at der i de tilfælde, hvor underskud i faste driftssteder ikke kan modregnes i overskud i et hovedsæde, er en forskelligartet behandling i forhold til en rent national situation, og at dette dermed udgør en hindring for etableringsfriheden;

| 8. | mener, at foranstaltninger til fordel for koncerner, der driver virksomhed i flere medlemsstater, bør prioriteres, idet at det især er disse grupper, der lider under forskelsbehandling, hvad angår grænseoverskridende underskud, og ikke koncerner, der kun driver virksomhed i én medlemsstat; |
| --- | --- |

8.

mener, at foranstaltninger til fordel for koncerner, der driver virksomhed i flere medlemsstater, bør prioriteres, idet at det især er disse grupper, der lider under forskelsbehandling, hvad angår grænseoverskridende underskud, og ikke koncerner, der kun driver virksomhed i én medlemsstat;

| 9. | mener, at forvridningerne som følge af forskellene mellem de nationale ordninger især stiller de små og mellemstore virksomheder ringere end deres eventuelle konkurrenter, og anmoder derfor Kommissionen om at træffe specifikke foranstaltninger på dette område; |
| --- | --- |

9.

mener, at forvridningerne som følge af forskellene mellem de nationale ordninger især stiller de små og mellemstore virksomheder ringere end deres eventuelle konkurrenter, og anmoder derfor Kommissionen om at træffe specifikke foranstaltninger på dette område;

| 10. | minder om, at der findes få generelle ordninger for underskudsudligning mellem datterselskaber og moderselskaber (koncerner) på tværs af grænserne, og at der derfor i en koncern ikke automatisk tages hensyn til underskud på samme måde som i en virksomhed; |
| --- | --- |

10.

minder om, at der findes få generelle ordninger for underskudsudligning mellem datterselskaber og moderselskaber (koncerner) på tværs af grænserne, og at der derfor i en koncern ikke automatisk tages hensyn til underskud på samme måde som i en virksomhed;

| 11. | påpeger, at hovedparten af medlemsstaterne giver mulighed for udligning af indenlandske underskud for koncerner og dermed faktisk behandler dem som én enhed, men at få gør det i forbindelse med grænseoverskridende situationer; minder om, at manglende grænseoverskridende udligning for koncerner kan forvride investeringsbeslutninger både med hensyn til deres placering og juridiske form (filialer eller datterselskaber); |
| --- | --- |

11.

påpeger, at hovedparten af medlemsstaterne giver mulighed for udligning af indenlandske underskud for koncerner og dermed faktisk behandler dem som én enhed, men at få gør det i forbindelse med grænseoverskridende situationer; minder om, at manglende grænseoverskridende udligning for koncerner kan forvride investeringsbeslutninger både med hensyn til deres placering og juridiske form (filialer eller datterselskaber);

| 12. | erkender, at det er vanskeligt blot at udvide de nationale ordninger til grænseoverskridende situationer, da skattegrundlaget er forskelligt; |
| --- | --- |

12.

erkender, at det er vanskeligt blot at udvide de nationale ordninger til grænseoverskridende situationer, da skattegrundlaget er forskelligt;

| 13. | opfordrer til, at den relevante grænseoverskridende underskudsudligning anerkendes, selv om det bør bemærkes, at det er nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående gennemarbejdelse af ordningen for grænseoverskridende underskudsudligning; foreslår, at det besluttes, om grænseoverskridende underskudsudligning skal begrænses til datterselskaber i forhold til moderselskaber eller omvendt, og at der derfor gennemføres en grundig аnalyse af ordningens budgetmæssige virkninger, som indebærer, at overskud i datterselskaber kan modregnes i moderselskabers underskud; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til, at den relevante grænseoverskridende underskudsudligning anerkendes, selv om det bør bemærkes, at det er nødvendigt at foretage en mere tilbundsgående gennemarbejdelse af ordningen for grænseoverskridende underskudsudligning; foreslår, at det besluttes, om grænseoverskridende underskudsudligning skal begrænses til datterselskaber i forhold til moderselskaber eller omvendt, og at der derfor gennemføres en grundig аnalyse af ordningens budgetmæssige virkninger, som indebærer, at overskud i datterselskaber kan modregnes i moderselskabers underskud;

| 14. | betragter Domstolens dom i Marks & Spencer-sagen som en anerkendelse af medlemsstaternes ret til at bevare deres skattesystemer, navnlig med hensyn til farerne for skatteunddragelse; |
| --- | --- |

14.

betragter Domstolens dom i Marks & Spencer-sagen som en anerkendelse af medlemsstaternes ret til at bevare deres skattesystemer, navnlig med hensyn til farerne for skatteunddragelse;

| 15. | bemærker, at Domstolens dom i sagen Oy AA viser, at de forskellige skattesystemer behandler underskud forskelligt, og at det dermed er uklart, hvorvidt underskuddene kan konsolideres i alle grænseoverskridende situationer i en koncern, selv når tabene er endelige og dermed fører til en uhensigtsmæssig situation, som det fremgik af Marks & Spencer-sagen; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at Domstolens dom i sagen Oy AA viser, at de forskellige skattesystemer behandler underskud forskelligt, og at det dermed er uklart, hvorvidt underskuddene kan konsolideres i alle grænseoverskridende situationer i en koncern, selv når tabene er endelige og dermed fører til en uhensigtsmæssig situation, som det fremgik af Marks & Spencer-sagen;

| 16. | mener, at koncerner så vidt som muligt bør behandles på samme måde, uanset om de er etableret i én eller flere medlemsstater; understreger, at dobbeltbeskatning af moderselskaber i situationer med grænseoverskridende underskud i udenlandske datterselskaber bør undgås, at beskatningsbeføjelserne bør fordeles rimeligt mellem medlemsstaterne, at underskud ikke kan udlignes to gange, og at skatteunddragelse må forebygges; |
| --- | --- |

16.

mener, at koncerner så vidt som muligt bør behandles på samme måde, uanset om de er etableret i én eller flere medlemsstater; understreger, at dobbeltbeskatning af moderselskaber i situationer med grænseoverskridende underskud i udenlandske datterselskaber bør undgås, at beskatningsbeføjelserne bør fordeles rimeligt mellem medlemsstaterne, at underskud ikke kan udlignes to gange, og at skatteunddragelse må forebygges;

| 17. | mener, at det ville være hensigtsmæssigt at indlede en debat om definitionen af koncerner og deres karakteristika i EU ved at tage hensyn til fælles europæiske institutioner som f.eks. »det europæiske aktieselskab« og »det europæiske andelsselskab«, uden at formålet dog skal være at begrænse muligheden for grænseoverskridende underskudsudligning til sådanne institutioner; |
| --- | --- |

17.

mener, at det ville være hensigtsmæssigt at indlede en debat om definitionen af koncerner og deres karakteristika i EU ved at tage hensyn til fælles europæiske institutioner som f.eks. »det europæiske aktieselskab« og »det europæiske andelsselskab«, uden at formålet dog skal være at begrænse muligheden for grænseoverskridende underskudsudligning til sådanne institutioner;

| 18. | gentager betydningen af at definere begrebet »koncern« med henblik på at forhindre, at virksomheder udnytter systemet og fordeler overskud og underskud over forskellige medlemsstater; mener, at det med henblik på at definere en koncern er hensigtsmæssigt at fastslå, om virksomheden har særligt kritiske egenskaber, som er fastsat i direktiv 94/45/EF om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne; |
| --- | --- |

18.

gentager betydningen af at definere begrebet »koncern« med henblik på at forhindre, at virksomheder udnytter systemet og fordeler overskud og underskud over forskellige medlemsstater; mener, at det med henblik på at definere en koncern er hensigtsmæssigt at fastslå, om virksomheden har særligt kritiske egenskaber, som er fastsat i direktiv 94/45/EF om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne;

| 19. | glæder sig over de tre muligheder, som foreslås i Kommissionens meddelelse om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer; støtter de målrettede foranstaltninger, som vil gøre det muligt effektivt og straks at udligne underskud i udenlandske datterselskaber (årligt og ikke kun inden afvikling, hvilket var tilfældet i Marks & Spencer-sagen), som vil blive genbeskattet, når datterselskabet på ny giver overskud ved en tilsvarende yderligere beskatning af moderselskabet; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over de tre muligheder, som foreslås i Kommissionens meddelelse om den skattemæssige behandling af underskud i grænseoverskridende situationer; støtter de målrettede foranstaltninger, som vil gøre det muligt effektivt og straks at udligne underskud i udenlandske datterselskaber (årligt og ikke kun inden afvikling, hvilket var tilfældet i Marks & Spencer-sagen), som vil blive genbeskattet, når datterselskabet på ny giver overskud ved en tilsvarende yderligere beskatning af moderselskabet;

| 20. | anbefaler, at det overvejes, om det er hensigtsmæssigt at etablere et automatisk informationsudvekslingssystem, der svarer til momsinformationsudvekslingssystemet, således at disse forslag kan gennemføres på en sådan måde, at man forhindrer skatteunddragelse, og således at en medlemsstat kan kontrollere, om datterselskaber i andre medlemsstater opgiver negative skattegrundlag; |
| --- | --- |

20.

anbefaler, at det overvejes, om det er hensigtsmæssigt at etablere et automatisk informationsudvekslingssystem, der svarer til momsinformationsudvekslingssystemet, således at disse forslag kan gennemføres på en sådan måde, at man forhindrer skatteunddragelse, og således at en medlemsstat kan kontrollere, om datterselskaber i andre medlemsstater opgiver negative skattegrundlag;

| 21. | opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til at undersøge mulighederne for at lade virksomheder benytte et konsolideret selskabsskattegrundlag for deres aktiviteter i EU; |
| --- | --- |

21.

opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til at undersøge mulighederne for at lade virksomheder benytte et konsolideret selskabsskattegrundlag for deres aktiviteter i EU;

| 22. | bemærker, at det er yderst vigtigt at gennemføre en grundig analyse af, i hvor høj grad den foreslåede ordning for grænseoverskridende underskudsudligning kan fremme små og mellemstore virksomheders grænseoverskridende aktiviteter; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at det er yderst vigtigt at gennemføre en grundig analyse af, i hvor høj grad den foreslåede ordning for grænseoverskridende underskudsudligning kan fremme små og mellemstore virksomheders grænseoverskridende aktiviteter;

| 23. | betoner, at enkelte medlemsstaters målrettede foranstaltninger vedrørende skattemæssig udligning af underskud i grænseoverskridende situationer ikke alene vil kunne løse det problem med konkurrenceforvridning og høje overholdelsesomkostninger for EU-virksomheder, der driver virksomhed i det indre marked, som følger af opretholdelsen af 27 forskellige skattesystemer; |
| --- | --- |

23.

betoner, at enkelte medlemsstaters målrettede foranstaltninger vedrørende skattemæssig udligning af underskud i grænseoverskridende situationer ikke alene vil kunne løse det problem med konkurrenceforvridning og høje overholdelsesomkostninger for EU-virksomheder, der driver virksomhed i det indre marked, som følger af opretholdelsen af 27 forskellige skattesystemer;

| 24. | understreger behovet for, at medlemsstaterne træffer koordinerede foranstaltninger, når de indfører målrettede foranstaltninger for udligning af grænseoverskridende underskud inden for en virksomhed eller en koncern; minder om behovet for mere koordinering af skattemæssige spørgsmål mellem medlemsstaterne og opfordrer Kommissionen til at spille en proaktiv rolle; |
| --- | --- |

24.

understreger behovet for, at medlemsstaterne træffer koordinerede foranstaltninger, når de indfører målrettede foranstaltninger for udligning af grænseoverskridende underskud inden for en virksomhed eller en koncern; minder om behovet for mere koordinering af skattemæssige spørgsmål mellem medlemsstaterne og opfordrer Kommissionen til at spille en proaktiv rolle;

| 25. | støtter Kommissionens bestræbelser på at etablere et paneuropæisk og ensartet FKSSG; bemærker, at FKSSG vil føre til øget gennemsigtighed og effektivitet ved at gøre det muligt for virksomheder at drive virksomhed i udlandet efter de samme regler som i hjemlandet, skabe lige vilkår og øge europæiske virksomheders konkurrenceevne, øge den grænseoverskridende handel og investeringer og således sikre de rette betingelser for at fuldt udbytte af det indre marked, hvad angår investering og vækst, såvel som betydeligt reducere de administrative udgifter samt overholdelsesomkostningerne og muligheden for skatteunddragelse og svig; |
| --- | --- |

25.

støtter Kommissionens bestræbelser på at etablere et paneuropæisk og ensartet FKSSG; bemærker, at FKSSG vil føre til øget gennemsigtighed og effektivitet ved at gøre det muligt for virksomheder at drive virksomhed i udlandet efter de samme regler som i hjemlandet, skabe lige vilkår og øge europæiske virksomheders konkurrenceevne, øge den grænseoverskridende handel og investeringer og således sikre de rette betingelser for at fuldt udbytte af det indre marked, hvad angår investering og vækst, såvel som betydeligt reducere de administrative udgifter samt overholdelsesomkostningerne og muligheden for skatteunddragelse og svig;

| 26. | minder om, at FKSSG indebærer fælles regler for skattegrundlaget og ikke på nogen måde indvirker på medlemsstaternes frihed til fortsat at fastsætte deres egne skattesatser; |
| --- | --- |

26.

minder om, at FKSSG indebærer fælles regler for skattegrundlaget og ikke på nogen måde indvirker på medlemsstaternes frihed til fortsat at fastsætte deres egne skattesatser;

| 27. | glæder sig over Kommissionens plan om at indføre FKSSG også inden for rammerne af forstærket samarbejde; påpeger dog, at dette er den næstbedste løsning, da fordelene i form af gennemsigtighed og lavere administrative udgifter delvist kan blive udvandet som følge af manglen på en omfattende EU-ordning; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over Kommissionens plan om at indføre FKSSG også inden for rammerne af forstærket samarbejde; påpeger dog, at dette er den næstbedste løsning, da fordelene i form af gennemsigtighed og lavere administrative udgifter delvist kan blive udvandet som følge af manglen på en omfattende EU-ordning;

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Sml. 1997 I, s. 2471.

(2)  Sml. 2000 I, s. 11619.

(3)  Sml. 2001 I, s. 1727.

(4)  Sml. 2005 I, s. 10837.

(5)  Dom af 18. juli 2007.

(6)  EFT L 254 af 30.9.1994, s. 64.

(7)  EUT C 286 E af 23.11.2006, s. 229.

(8)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0367.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/14

---

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2008 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2007/2146 (INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen om »Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012«(KOM(2007)0062) samt til Kommissionens ledsagende arbejdsdokumenter (SEK(2007)0214), (SEK(2007)0215) og (SEK(2007)0216), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om »Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012«(KOM(2007)0062) samt til Kommissionens ledsagende arbejdsdokumenter (SEK(2007)0214), (SEK(2007)0215) og (SEK(2007)0216),

| — | der henviser til EF-traktaten, særlig artikel 2, 136, 137, 138, 139, 140, 143 og 152, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktaten, særlig artikel 2, 136, 137, 138, 139, 140, 143 og 152,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder (1), særlig artikel 27, 31 og 32, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder (1), særlig artikel 27, 31 og 32,

| — | der henviser til ILO-konventioner og -henstillinger om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-konventioner og -henstillinger om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,

| — | der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (2)(rammedirektiv) og til dets særdirektiver, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (2)(rammedirektiv) og til dets særdirektiver,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/54/EF af 18. september 2000 om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv 2007/30/EF af 20. juni 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/391/EØF, dets særdirektiver og Rådets direktiv 83/477/EØF, 91/383/EØF, 92/29/EØF og 94/33/EF med henblik på forenkling og rationalisering af rapporterne om den praktiske gennemførelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv 2007/30/EF af 20. juni 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/391/EØF, dets særdirektiver og Rådets direktiv 83/477/EØF, 91/383/EØF, 92/29/EØF og 94/33/EF med henblik på forenkling og rationalisering af rapporterne om den praktiske gennemførelse (4),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8. og 9. marts 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8. og 9. marts 2007,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2002 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2002 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. februar 2005 om fremme af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. februar 2005 om fremme af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. november 2007 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. november 2007 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (9),

| — | der henviser til sin erklæring af 29. marts 2007 om hepatitis C (10)
  , |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 29. marts 2007 om hepatitis C (10)
  ,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0518/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0518/2007),

| A. | der henviser til, at der en positiv forbindelse mellem kvaliteten af sundheds- og sikkerhedsstandarder på arbejdspladsen og de økonomiske resultater, der kommer til udtryk i de samlede resultater, fraværshyppigheden, personaleomsætningen, arbejdstagernes motivation, styrket virksomhedsimage og produktiviteten, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der en positiv forbindelse mellem kvaliteten af sundheds- og sikkerhedsstandarder på arbejdspladsen og de økonomiske resultater, der kommer til udtryk i de samlede resultater, fraværshyppigheden, personaleomsætningen, arbejdstagernes motivation, styrket virksomhedsimage og produktiviteten,

| B. | der henviser til, at de mest konkurrencedygtige økonomier har de bedste resultater for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og at et højt beskyttelsesniveau for sundhed og sikkerhed har en positiv virkning på offentlige finanser i form af besparelser på de sociale sikringsordninger og højere produktivitet; der henviser til, at beskyttelsen af sikkerhed og sundhed ikke kun bidrager til produktiviteten og arbejdernes velfærd, men også giver sig udslag i besparelser for økonomien og samfundet som helhed, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de mest konkurrencedygtige økonomier har de bedste resultater for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og at et højt beskyttelsesniveau for sundhed og sikkerhed har en positiv virkning på offentlige finanser i form af besparelser på de sociale sikringsordninger og højere produktivitet; der henviser til, at beskyttelsen af sikkerhed og sundhed ikke kun bidrager til produktiviteten og arbejdernes velfærd, men også giver sig udslag i besparelser for økonomien og samfundet som helhed,

| C. | der henviser til, at det er nødvendigt at forske mere i de langsigtede virkninger af en række arbejdsaktiviteter på sundheden for at øge beskyttelsen af arbejdstagerne, da nogle sygdomme først viser sig flere år efter, at den aktivitet, der forårsagede dem, blev udført, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er nødvendigt at forske mere i de langsigtede virkninger af en række arbejdsaktiviteter på sundheden for at øge beskyttelsen af arbejdstagerne, da nogle sygdomme først viser sig flere år efter, at den aktivitet, der forårsagede dem, blev udført,

| D. | der henviser til, at det er bekymrende, at nedbringelsen af antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme ikke er ligeligt fordelt, da bestemte kategorier af arbejdstagere (f.eks. indvandrere, arbejdstagere med usikre kontrakter, kvinder, unge og ældre arbejdstagere), bestemte virksomheder (især små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder), bestemte erhvervssektorer (navnlig byggeri, fiskeri, landbrug og transport) og bestemte medlemsstater fortsat ligger meget højere end EU-gennemsnittet for arbejdsulykker og erhvervssygdomme, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er bekymrende, at nedbringelsen af antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme ikke er ligeligt fordelt, da bestemte kategorier af arbejdstagere (f.eks. indvandrere, arbejdstagere med usikre kontrakter, kvinder, unge og ældre arbejdstagere), bestemte virksomheder (især små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder), bestemte erhvervssektorer (navnlig byggeri, fiskeri, landbrug og transport) og bestemte medlemsstater fortsat ligger meget højere end EU-gennemsnittet for arbejdsulykker og erhvervssygdomme,

| E. | der henviser til, at arbejdsmiljøforanstaltninger bestandig bør være en del af forretningskulturen, og at denne kultur bør kobles sammen med livslang læring for arbejdstagere og ledere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arbejdsmiljøforanstaltninger bestandig bør være en del af forretningskulturen, og at denne kultur bør kobles sammen med livslang læring for arbejdstagere og ledere,

| F. | der henviser til, at en konsekvent indførelse af en arbejdsmiljøbeskyttelseskultur i virksomhederne kan bidrage til, at arbejdsmiljøprocedurerne iværksættes på en ubureaukratisk måde og derfor sikrer en effektiv arbejdsmiljøbeskyttelse, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en konsekvent indførelse af en arbejdsmiljøbeskyttelseskultur i virksomhederne kan bidrage til, at arbejdsmiljøprocedurerne iværksættes på en ubureaukratisk måde og derfor sikrer en effektiv arbejdsmiljøbeskyttelse,

| G. | der henviser til, at hvileperioder er af afgørende betydning for en høj beskyttelsesstandard for arbejdstageres sundhed og sikkerhed, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at hvileperioder er af afgørende betydning for en høj beskyttelsesstandard for arbejdstageres sundhed og sikkerhed,

| H. | der henviser til, at ILO anslår, at ca. 167 000 mennesker i EU døde af en arbejdsulykke eller en arbejdsrelateret sygdom i 2006, og at det i Kommissionens meddelelse om højere kvalitet og produktivitet i arbejdet anslås, at der hvert år er 300 000 arbejdstagere, som lider af en permanent invaliditet af varierende grad, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ILO anslår, at ca. 167 000 mennesker i EU døde af en arbejdsulykke eller en arbejdsrelateret sygdom i 2006, og at det i Kommissionens meddelelse om højere kvalitet og produktivitet i arbejdet anslås, at der hvert år er 300 000 arbejdstagere, som lider af en permanent invaliditet af varierende grad,

| I. | der henviser til, at en egentlig arbejdsmiljøstrategi bør bygge på den rette sammensætning af instrumenter: tilstrækkelig bevidsthed hos alle, målrettet almen og erhvervsfaglig uddannelse, tilstrækkelige forebyggende foranstaltninger og kampagner, arbejdsmarkedsdialog og inddragelse af arbejdstagerne, tilstrækkelig lovgivning og gennemførelse heraf, særlig opmærksomhed rettet mod bestemte grupper, erhvervssektorer og virksomhedstyper, effektivt tilsyn og effektive, proportionale og afskrækkende sanktioner, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en egentlig arbejdsmiljøstrategi bør bygge på den rette sammensætning af instrumenter: tilstrækkelig bevidsthed hos alle, målrettet almen og erhvervsfaglig uddannelse, tilstrækkelige forebyggende foranstaltninger og kampagner, arbejdsmarkedsdialog og inddragelse af arbejdstagerne, tilstrækkelig lovgivning og gennemførelse heraf, særlig opmærksomhed rettet mod bestemte grupper, erhvervssektorer og virksomhedstyper, effektivt tilsyn og effektive, proportionale og afskrækkende sanktioner,

| J. | der henviser til, at aldrende arbejdstagere skal bevare deres helbred, arbejdsevne og beskæftigelsesegnethed så længe som muligt, og at der bør træffes foranstaltninger herefter, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at aldrende arbejdstagere skal bevare deres helbred, arbejdsevne og beskæftigelsesegnethed så længe som muligt, og at der bør træffes foranstaltninger herefter,

| K. | der henviser til, at tilsyn spiller en vigtig rolle for håndhævelsen af den bestående lovgivning og derfor for forebyggelsen af udnyttelse på arbejdspladsen, hvorved tilsynet bidrager til at fremme opfattelsen af, hvad anstændigt arbejde er; der henviser til, at inspektørerne skal støttes ved hjælp af et tættere samarbejde og en bedre informationsudveksling mellem medlemsstaternes tilsynsmyndigheder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at tilsyn spiller en vigtig rolle for håndhævelsen af den bestående lovgivning og derfor for forebyggelsen af udnyttelse på arbejdspladsen, hvorved tilsynet bidrager til at fremme opfattelsen af, hvad anstændigt arbejde er; der henviser til, at inspektørerne skal støttes ved hjælp af et tættere samarbejde og en bedre informationsudveksling mellem medlemsstaternes tilsynsmyndigheder,

| L. | der henviser til, at risikovurdering på virksomhedsplan ikke kan betragtes som en engangsforeteelse, men skal udføres regelmæssigt og tilpasses nye omstændigheder og/eller risici; der henviser til, at manglende eller utilstrækkelig udførelse af risikovurderinger er ulovligt og en af hovedårsagerne til arbejdsulykker og erhvervssygdomme, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at risikovurdering på virksomhedsplan ikke kan betragtes som en engangsforeteelse, men skal udføres regelmæssigt og tilpasses nye omstændigheder og/eller risici; der henviser til, at manglende eller utilstrækkelig udførelse af risikovurderinger er ulovligt og en af hovedårsagerne til arbejdsulykker og erhvervssygdomme,

| M. | der henviser til, at der ikke findes tilgængelige statistikker over de negative virkninger af brande på arbejdsmiljøet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der ikke findes tilgængelige statistikker over de negative virkninger af brande på arbejdsmiljøet,

| N. | der henviser til, at arbejdstagere inden for sundhedssektoren er i fare for at blive smittet med over 20 livstruende vira, herunder hepatitis B, hepatitis C og hiv/aids, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at arbejdstagere inden for sundhedssektoren er i fare for at blive smittet med over 20 livstruende vira, herunder hepatitis B, hepatitis C og hiv/aids,

| O. | der henviser til, at et af Lissabon-strategiens mål for 2010 er at nå en samlet beskæftigelsesgrad på 70 %, 60 % for kvinder og 50 % for ældre arbejdstagere, og til at arbejdstagere med kroniske sygdomme eller langvarig sygdom ofte ikke vender tilbage til arbejdet, selv om de er vurderet egnet til det, og at de, der vender tilbage, ofte står over for flere forskellige former for forskelsbehandling, som f.eks. nedgang i indtægt, og der henviser til, at dette især gælder for kræftpatienter, idet de seneste undersøgelser viser, at en femtedel af tidligere brystkræftpatienter ikke vender tilbage til arbejdsmarkedet, selv om de ville være i stand til det, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at et af Lissabon-strategiens mål for 2010 er at nå en samlet beskæftigelsesgrad på 70 %, 60 % for kvinder og 50 % for ældre arbejdstagere, og til at arbejdstagere med kroniske sygdomme eller langvarig sygdom ofte ikke vender tilbage til arbejdet, selv om de er vurderet egnet til det, og at de, der vender tilbage, ofte står over for flere forskellige former for forskelsbehandling, som f.eks. nedgang i indtægt, og der henviser til, at dette især gælder for kræftpatienter, idet de seneste undersøgelser viser, at en femtedel af tidligere brystkræftpatienter ikke vender tilbage til arbejdsmarkedet, selv om de ville være i stand til det,

| P. | der henviser til, at flere kvinder end mænd er ansat på det »sorte« arbejdsmarked uden forsikring, og at dette uundgåeligt har betydelige følger for de sundheds- og sikkerhedsvilkår, som de er beskæftiget under, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at flere kvinder end mænd er ansat på det »sorte« arbejdsmarked uden forsikring, og at dette uundgåeligt har betydelige følger for de sundheds- og sikkerhedsvilkår, som de er beskæftiget under,

| Q. | der henviser til, at kvinder og mænd ikke udgør en homogen gruppe, hvorfor strategier og foranstaltninger til forbedring af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen specifikt bør tilpasses de enkelte arbejdspladser og tage hensyn til, at nogle faktorer kan have en anderledes indvirkning på kvinder end på mænd, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kvinder og mænd ikke udgør en homogen gruppe, hvorfor strategier og foranstaltninger til forbedring af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen specifikt bør tilpasses de enkelte arbejdspladser og tage hensyn til, at nogle faktorer kan have en anderledes indvirkning på kvinder end på mænd,

| 1. | glæder sig over Kommissionens ambitiøse mål om at reducere arbejdsulykker med gennemsnitligt 25 % i hele EU; anerkender, at tallet kan svinge fra land til land på grund af forskellige udgangspunkter, men mener, at det stadig er vigtigt med klare og målrettede foranstaltninger, en tidsplan og økonomiske forpligtelser, som efterfølgende kan evalueres og vurderes; opfordrer Kommissionen i mangel af sådanne til at forpligte sig til at rapportere til Parlamentet midtvejs i strategiperioden om fremskridtene i strategien 2007-2012; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens ambitiøse mål om at reducere arbejdsulykker med gennemsnitligt 25 % i hele EU; anerkender, at tallet kan svinge fra land til land på grund af forskellige udgangspunkter, men mener, at det stadig er vigtigt med klare og målrettede foranstaltninger, en tidsplan og økonomiske forpligtelser, som efterfølgende kan evalueres og vurderes; opfordrer Kommissionen i mangel af sådanne til at forpligte sig til at rapportere til Parlamentet midtvejs i strategiperioden om fremskridtene i strategien 2007-2012;

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til uligheder ikke alene mellem medlemsstaterne indbyrdes, men også inden for de enkelte medlemsstater, og til at være villige til at mindske disse; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til uligheder ikke alene mellem medlemsstaterne indbyrdes, men også inden for de enkelte medlemsstater, og til at være villige til at mindske disse;

| 3. | noterer sig Kommissionens forslag om at anvende ikke-bindende instrumenter, hvor det ikke er muligt eller ønskeligt med bindende lovgivning, så medlemsstaterne kan få frihed til at finde løsninger, som giver de bedste arbejdsmiljøresultater i netop deres tilfælde; |
| --- | --- |

3.

noterer sig Kommissionens forslag om at anvende ikke-bindende instrumenter, hvor det ikke er muligt eller ønskeligt med bindende lovgivning, så medlemsstaterne kan få frihed til at finde løsninger, som giver de bedste arbejdsmiljøresultater i netop deres tilfælde;

| 4. | glæder sig over Kommissionens større vægt på forenkling af lovgivningen og nedbringelse af de administrative byrder, men påpeger, at forenkling dels giver borgerne flere fordele, dels hjælper både arbejdsgivere og arbejdstagere, så de kan fokusere på den praktiske styring af arbejdsmiljøet for at sikre bedre resultater; mener, at det er af afgørende betydning at en sådan forenkling på ingen måde underminerer beskyttelsesniveauet for arbejdstagere; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over Kommissionens større vægt på forenkling af lovgivningen og nedbringelse af de administrative byrder, men påpeger, at forenkling dels giver borgerne flere fordele, dels hjælper både arbejdsgivere og arbejdstagere, så de kan fokusere på den praktiske styring af arbejdsmiljøet for at sikre bedre resultater; mener, at det er af afgørende betydning at en sådan forenkling på ingen måde underminerer beskyttelsesniveauet for arbejdstagere;

| 5. | opfordrer Kommissionen til i sin strategi at prioritere de erhverv og/eller sektorer, som rummer særlige risici såsom metalforarbejdning, byggeri, elektricitet eller skovbrug; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til i sin strategi at prioritere de erhverv og/eller sektorer, som rummer særlige risici såsom metalforarbejdning, byggeri, elektricitet eller skovbrug;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at inddrage Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao nærmere i denne proces, og navnlig bede det udarbejde en vurdering af, hvilke brancher der har den højeste risiko for arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og hvordan de effektivt kan imødegås; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at inddrage Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao nærmere i denne proces, og navnlig bede det udarbejde en vurdering af, hvilke brancher der har den højeste risiko for arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og hvordan de effektivt kan imødegås;

| 7. | mener, at det er fremragende, at Kommissionen lægger stor vægt på at hjælpe SMV'er med at opfylde deres sundheds- og sikkerhedsforpligtelser og støtter fuldt ud dens strategi; |
| --- | --- |

7.

mener, at det er fremragende, at Kommissionen lægger stor vægt på at hjælpe SMV'er med at opfylde deres sundheds- og sikkerhedsforpligtelser og støtter fuldt ud dens strategi;

| 8. | beklager, at Kommissionen ikke i sin meddelelse har fastsat mål for begrænsningen af erhvervssygdomme, men forstår, at det er vanskeligt at måle erhvervssygdomme; opfordrer derfor Kommissionen til at se nærmere på anvendelsen og gennemførelsen af eksisterende statistiske procedurer til korrekt identificering og måling af erhvervssygdomme, herunder navnlig arbejdsbetinget kræft, med henblik på at opstille mål for bekæmpelsen af disse; foreslår, at Kommissionen overvejer at ændre henstilling 2003/670/EF om den europæiske liste over erhvervssygdomme (11) til et direktiv; |
| --- | --- |

8.

beklager, at Kommissionen ikke i sin meddelelse har fastsat mål for begrænsningen af erhvervssygdomme, men forstår, at det er vanskeligt at måle erhvervssygdomme; opfordrer derfor Kommissionen til at se nærmere på anvendelsen og gennemførelsen af eksisterende statistiske procedurer til korrekt identificering og måling af erhvervssygdomme, herunder navnlig arbejdsbetinget kræft, med henblik på at opstille mål for bekæmpelsen af disse; foreslår, at Kommissionen overvejer at ændre henstilling 2003/670/EF om den europæiske liste over erhvervssygdomme (11) til et direktiv;

| 9. | understreger nødvendigheden af at integrere kønsaspektet, når der tages fat på spørgsmål vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og bifalder Kommissionens initiativ om at opfordre til, at der udarbejdes entydige metoder til gennemførelse af konsekvensanalyser inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, hvad angår kønsspecificitet; kritiserer dog Kommissionen for, at den i sin meddelelse og i sin konsekvensanalyse ikke tager tilstrækkeligt hensyn til integrering af kønsaspektet; |
| --- | --- |

9.

understreger nødvendigheden af at integrere kønsaspektet, når der tages fat på spørgsmål vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og bifalder Kommissionens initiativ om at opfordre til, at der udarbejdes entydige metoder til gennemførelse af konsekvensanalyser inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, hvad angår kønsspecificitet; kritiserer dog Kommissionen for, at den i sin meddelelse og i sin konsekvensanalyse ikke tager tilstrækkeligt hensyn til integrering af kønsaspektet;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at vurdere tilgængeligheden af kønsopdelte statistikker om arbejdsrelaterede dødelige og ikke-dødelige sygdomme på fællesskabsplan; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at vurdere tilgængeligheden af kønsopdelte statistikker om arbejdsrelaterede dødelige og ikke-dødelige sygdomme på fællesskabsplan;

| 11. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre eksisterende direktiver om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på en mere kønsbevidst måde og til at vurdere den kønsmæssige indvirkning, som disse direktiver har; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre eksisterende direktiver om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på en mere kønsbevidst måde og til at vurdere den kønsmæssige indvirkning, som disse direktiver har;

| 12. | understreger, at revalidering og reintegrering af arbejdstagere efter sygdom eller en arbejdsulykke er afgørende, og glæder sig over, at der i de nationale strategier opfordres til at lægge særlig vægt på revalidering og reintegrering, og at det er vigtigt, at regeringerne i deres arbejdsmiljøstrategier sikrer pligten til jobbevarelse (gennem uddannelse, omfordeling af opgaver osv.) for personer, som har været ude for fysisk eller psykisk sygdom i deres arbejdsliv; |
| --- | --- |

12.

understreger, at revalidering og reintegrering af arbejdstagere efter sygdom eller en arbejdsulykke er afgørende, og glæder sig over, at der i de nationale strategier opfordres til at lægge særlig vægt på revalidering og reintegrering, og at det er vigtigt, at regeringerne i deres arbejdsmiljøstrategier sikrer pligten til jobbevarelse (gennem uddannelse, omfordeling af opgaver osv.) for personer, som har været ude for fysisk eller psykisk sygdom i deres arbejdsliv;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at indsamle flere tal og data om arbejdstagere med kroniske sygdomme og analysere deres arbejdsvilkår og udfærdige et charter for beskyttelsen af kræftpatienters og kronisk syges rettigheder på arbejdspladsen med henblik på at kræve, at virksomhederne gør det muligt for patienterne at fortsætte i beskæftigelse under behandlingen og vende tilbage til arbejdsmarkedet, efter at den er afsluttet; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at indsamle flere tal og data om arbejdstagere med kroniske sygdomme og analysere deres arbejdsvilkår og udfærdige et charter for beskyttelsen af kræftpatienters og kronisk syges rettigheder på arbejdspladsen med henblik på at kræve, at virksomhederne gør det muligt for patienterne at fortsætte i beskæftigelse under behandlingen og vende tilbage til arbejdsmarkedet, efter at den er afsluttet;

| 14. | er dybt bekymret over den alt for høje ulykkesprocent blandt lavt kvalificerede ansatte med et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold, som i en række medlemsstater er mindst dobbelt så høj som for andre ansatte, men erkender samtidig, at der er en forbindelse mellem disse arbejdstagerkategorier og deres beskæftigelse i højrisikoerhverv såsom byggebranchen; påpeger, at Rådets direktiv 91/383/EØF af 25. juni 1991 om supplering af foranstaltningerne til forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejdsstedet for arbejdstagere, der har et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold, fastsætter som generel regel, at arbejdstagere med et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold (12) har samme ret til sundhed på arbejdspladsen som andre arbejdstagere, men at der i direktivet ikke fastsættes særlige instrumenter til gennemførelse af dette princip i praksis; opfordrer Kommissionen til hurtigt at afhjælpe disse mangler; |
| --- | --- |

14.

er dybt bekymret over den alt for høje ulykkesprocent blandt lavt kvalificerede ansatte med et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold, som i en række medlemsstater er mindst dobbelt så høj som for andre ansatte, men erkender samtidig, at der er en forbindelse mellem disse arbejdstagerkategorier og deres beskæftigelse i højrisikoerhverv såsom byggebranchen; påpeger, at Rådets direktiv 91/383/EØF af 25. juni 1991 om supplering af foranstaltningerne til forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejdsstedet for arbejdstagere, der har et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold, fastsætter som generel regel, at arbejdstagere med et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold (12) har samme ret til sundhed på arbejdspladsen som andre arbejdstagere, men at der i direktivet ikke fastsættes særlige instrumenter til gennemførelse af dette princip i praksis; opfordrer Kommissionen til hurtigt at afhjælpe disse mangler;

| 15. | noterer også det stigende antal atypiske ansættelseskontrakter, og understreger, at de heri indeholdte betingelser ikke må medføre sundheds- og sikkerhedsrisici for ansatte og kontrahenter; |
| --- | --- |

15.

noterer også det stigende antal atypiske ansættelseskontrakter, og understreger, at de heri indeholdte betingelser ikke må medføre sundheds- og sikkerhedsrisici for ansatte og kontrahenter;

| 16. | kræver foranstaltninger, der sikrer rettigheder for kvinder på atypiske arbejdspladser, såsom kvinder, der plejer syge personer i hjemmet; |
| --- | --- |

16.

kræver foranstaltninger, der sikrer rettigheder for kvinder på atypiske arbejdspladser, såsom kvinder, der plejer syge personer i hjemmet;

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage fuld højde for følgerne af den demografiske forandring for arbejdsmiljøet; opfordrer dem navnlig til at styrke forebyggelsen og træffe foranstaltninger, der skal modvirke fysisk nedslidning, herunder ergonomiske tiltag og arbejdspladsindretning foruden foranstaltninger og incitamenter beregnet til at opretholde aldrende arbejdstageres motivation, evner og helbred; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage fuld højde for følgerne af den demografiske forandring for arbejdsmiljøet; opfordrer dem navnlig til at styrke forebyggelsen og træffe foranstaltninger, der skal modvirke fysisk nedslidning, herunder ergonomiske tiltag og arbejdspladsindretning foruden foranstaltninger og incitamenter beregnet til at opretholde aldrende arbejdstageres motivation, evner og helbred;

| 18. | bemærker de videnskabeligt beviste forbindelser mellem voksende stress på arbejdspladsen og de sygdomme, den forårsager, navnlig kroniske sygdomme, hjerte-kar-sygdomme og muskel-skeletsygdomme; |
| --- | --- |

18.

bemærker de videnskabeligt beviste forbindelser mellem voksende stress på arbejdspladsen og de sygdomme, den forårsager, navnlig kroniske sygdomme, hjerte-kar-sygdomme og muskel-skeletsygdomme;

| 19. | mener, at det er af afgørende betydning at sikre en bedre anvendelse af de gældende retsinstrumenter for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende alle tilgængelige midler til at opnå dette, og de foranstaltninger, der skal tages i betragtning, bør omfatte:






  a) | minimumskrav til kvaliteten af forebyggende tjenester og arbejdstilsyn, |
| --- | --- | --- |

19.

mener, at det er af afgørende betydning at sikre en bedre anvendelse af de gældende retsinstrumenter for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende alle tilgængelige midler til at opnå dette, og de foranstaltninger, der skal tages i betragtning, bør omfatte:

a)

minimumskrav til kvaliteten af forebyggende tjenester og arbejdstilsyn,

| b) | strengere sanktioner |
| --- | --- |

b)

strengere sanktioner

| c) | bedre vurderinger af gennemførelse af lovgivning |
| --- | --- |

c)

bedre vurderinger af gennemførelse af lovgivning

| d) | udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

d)

udveksling af bedste praksis

| e) | styrkelse af forebyggelseskulturen og systemer for tidlig varsling, herunder udvidelse af samfundets adgang til oplysninger om arbejdsmiljøforhold på arbejdspladsen |
| --- | --- |

e)

styrkelse af forebyggelseskulturen og systemer for tidlig varsling, herunder udvidelse af samfundets adgang til oplysninger om arbejdsmiljøforhold på arbejdspladsen

| f) | større inddragelse af de ansatte på arbejdspladsen |
| --- | --- |

f)

større inddragelse af de ansatte på arbejdspladsen

| g) | stimulering af arbejdsgiverne til at opfylde deres forpligtelser på arbejdsmiljøområdet |
| --- | --- |

g)

stimulering af arbejdsgiverne til at opfylde deres forpligtelser på arbejdsmiljøområdet

| h) | øget anvendelse af aftaler mellem arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

h)

øget anvendelse af aftaler mellem arbejdsmarkedets parter;

| 20. | mener, at Kommissionen i alvorlig grad mangler ressourcer til at sikre en korrekt kontrol af den faktiske omsætning i national lov og gennemførelsen af de vedtagne direktiver om arbejdsmiljø; mener, at Kommissionen bør anvende alle til rådighed stående midler, herunder en bredere anvendelse af overtrædelsesprocedurerne; |
| --- | --- |

20.

mener, at Kommissionen i alvorlig grad mangler ressourcer til at sikre en korrekt kontrol af den faktiske omsætning i national lov og gennemførelsen af de vedtagne direktiver om arbejdsmiljø; mener, at Kommissionen bør anvende alle til rådighed stående midler, herunder en bredere anvendelse af overtrædelsesprocedurerne;

| 21. | bemærker, at arbejdsmiljøbeskyttelse bør gælde ligeligt for alle arbejdstagere i EU, at en sådan beskyttelse i sidste ende bygger på den grundlæggende ret til fysisk integritet, og at fravalg af sundheds- og sikkerhedslovgivning sætter arbejdstagernes helbred og de lige muligheder på spil, foruden at det kan udløse en nedadgående tendens for en sådan beskyttelse; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at arbejdsmiljøbeskyttelse bør gælde ligeligt for alle arbejdstagere i EU, at en sådan beskyttelse i sidste ende bygger på den grundlæggende ret til fysisk integritet, og at fravalg af sundheds- og sikkerhedslovgivning sætter arbejdstagernes helbred og de lige muligheder på spil, foruden at det kan udløse en nedadgående tendens for en sådan beskyttelse;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at satse på at vurdere konsekvenser for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i samme grad som den vurderer indvirkninger på miljøet; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at satse på at vurdere konsekvenser for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i samme grad som den vurderer indvirkninger på miljøet;

| 23. | er af den opfattelse, at arbejdstilsyn er et væsentligt led i gennemførelsen af sundheds- og sikkerhedslovgivning;






  a) | opfordrer derfor Kommissionen til:






  i) | at forsyne Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) med de ressourcer, der er nødvendige for, at det kan fungere effektivt efter en undersøgelse af, hvordan SLIC kan blive mest effektiv og yde mere |
| --- | --- | --- | --- |

23.

er af den opfattelse, at arbejdstilsyn er et væsentligt led i gennemførelsen af sundheds- og sikkerhedslovgivning;

a)

opfordrer derfor Kommissionen til:

i)

at forsyne Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) med de ressourcer, der er nødvendige for, at det kan fungere effektivt efter en undersøgelse af, hvordan SLIC kan blive mest effektiv og yde mere

| ii) | yderligere at udvikle videnudvekslingssystemer for at sikre et effektivt svar på anmodninger om oplysninger og samarbejde |
| --- | --- |

ii)

yderligere at udvikle videnudvekslingssystemer for at sikre et effektivt svar på anmodninger om oplysninger og samarbejde

| iii) | at indlede en evalueringsundersøgelse af effektiviteten og virkningen af tilsynsaktiviteter som foreslået af SLIC, med henblik på at indføre fælles kvantitative og kvalitative mål for tilsynsvirksomheden og dermed opmuntre til anvendelse af tilsynsmyndighederne som facilitatorer for skabelsen af en effektiv og virkningsfuld arbejdsmiljøkultur i hele arbejdsstyrken |
| --- | --- |

iii)

at indlede en evalueringsundersøgelse af effektiviteten og virkningen af tilsynsaktiviteter som foreslået af SLIC, med henblik på at indføre fælles kvantitative og kvalitative mål for tilsynsvirksomheden og dermed opmuntre til anvendelse af tilsynsmyndighederne som facilitatorer for skabelsen af en effektiv og virkningsfuld arbejdsmiljøkultur i hele arbejdsstyrken

| iv) | at indføre måder og midler til at evaluere nationale tilsynssystemer, herunder ved at oprette resultattavler; |
| --- | --- |

iv)

at indføre måder og midler til at evaluere nationale tilsynssystemer, herunder ved at oprette resultattavler;

| b) | og opfordrer medlemsstaterne til:






  i) | at forsyne deres nationale arbejdstilsyn med tilstrækkeligt personale og økonomiske ressourcer |
| --- | --- | --- |

b)

og opfordrer medlemsstaterne til:

i)

at forsyne deres nationale arbejdstilsyn med tilstrækkeligt personale og økonomiske ressourcer

| ii) | at øge arbejdsinspektørernes tæthed for at sikre et forhold på mindst 1 til 10 000 arbejdstagere i overensstemmelse med ILO's henstillinger |
| --- | --- |

ii)

at øge arbejdsinspektørernes tæthed for at sikre et forhold på mindst 1 til 10 000 arbejdstagere i overensstemmelse med ILO's henstillinger

| iii) | at øge arbejdsinspektørernes kvalitet ved at sørge for mere tværfaglig uddannelse i f.eks. psykologi, ergonomi, hygiejne, miljørisici og toksikologi |
| --- | --- |

iii)

at øge arbejdsinspektørernes kvalitet ved at sørge for mere tværfaglig uddannelse i f.eks. psykologi, ergonomi, hygiejne, miljørisici og toksikologi

| iv) | at koncentrere tilsyn om prioriterede områder, sektorer og virksomheder med høj risiko for arbejdsulykker og med mange sårbare grupper, som f.eks. vandrende arbejdstagere, vikaransatte, lavt kvalificerede arbejdstagere, unge og aldrende ansatte samt handicappede medarbejdere; |
| --- | --- |

iv)

at koncentrere tilsyn om prioriterede områder, sektorer og virksomheder med høj risiko for arbejdsulykker og med mange sårbare grupper, som f.eks. vandrende arbejdstagere, vikaransatte, lavt kvalificerede arbejdstagere, unge og aldrende ansatte samt handicappede medarbejdere;

| 24. | anerkender, at forebyggelse er af central betydning, og opfordrer Kommissionen til at gennemføre følgende foranstaltninger i strategien:






  a) | sikre, at arbejdsgivere anerkender og opfylder deres ansvar for at etablere passende forebyggende tjenester på alle arbejdspladser, samtidig med at de erkender, at det også er vigtigt at arbejdstagerne tager ansvar for deres eget helbred og sikkerhed |
| --- | --- | --- |

24.

anerkender, at forebyggelse er af central betydning, og opfordrer Kommissionen til at gennemføre følgende foranstaltninger i strategien:

a)

sikre, at arbejdsgivere anerkender og opfylder deres ansvar for at etablere passende forebyggende tjenester på alle arbejdspladser, samtidig med at de erkender, at det også er vigtigt at arbejdstagerne tager ansvar for deres eget helbred og sikkerhed

| b) | tilskynde de forebyggende tjenester til at være fuldt ud tværfaglige og afspejle det hierarki af foranstaltninger, der er fastsat i direktiv 89/391/EØF |
| --- | --- |

b)

tilskynde de forebyggende tjenester til at være fuldt ud tværfaglige og afspejle det hierarki af foranstaltninger, der er fastsat i direktiv 89/391/EØF

| c) | understrege, at risikovurdering bør være en kontinuerlig proces og ikke en engangsforpligtelse, og at den ansatte skal inddrages fuldt ud |
| --- | --- |

c)

understrege, at risikovurdering bør være en kontinuerlig proces og ikke en engangsforpligtelse, og at den ansatte skal inddrages fuldt ud

| d) | sikre, at forebyggende aktiviteter så vidt muligt gennemføres internt |
| --- | --- |

d)

sikre, at forebyggende aktiviteter så vidt muligt gennemføres internt

| e) | sikre, at sundhedsovervågning følges op med forebyggelse |
| --- | --- |

e)

sikre, at sundhedsovervågning følges op med forebyggelse

| f) | regelmæssigt tilpasse sin arbejdsmiljølovgivning, så den afspejler de teknologiske fremskridt; |
| --- | --- |

f)

regelmæssigt tilpasse sin arbejdsmiljølovgivning, så den afspejler de teknologiske fremskridt;

| 25. | understreger betydningen af, at medlemsstaterne sikrer, at der gives gratis adgang til tekniske dokumenter og standarder vedrørende arbejdsmiljø på nationalt plan; |
| --- | --- |

25.

understreger betydningen af, at medlemsstaterne sikrer, at der gives gratis adgang til tekniske dokumenter og standarder vedrørende arbejdsmiljø på nationalt plan;

| 26. | lykønsker Kommissionen med dens forslag om uddannelse og erhvervsuddannelse i meddelelsen og mener, at dette er et væsentligt led i udviklingen af en forebyggende kultur, og at det endvidere bør være en kontinuerlig proces, der tilpasses den nye teknologiske virkelighed på arbejdspladsen, hvilket også gælder for de arbejdstagere, som vender tilbage til arbejdslivet efter sygdom eller orlovsperioder som følge af familiemæssige forpligtelser; |
| --- | --- |

26.

lykønsker Kommissionen med dens forslag om uddannelse og erhvervsuddannelse i meddelelsen og mener, at dette er et væsentligt led i udviklingen af en forebyggende kultur, og at det endvidere bør være en kontinuerlig proces, der tilpasses den nye teknologiske virkelighed på arbejdspladsen, hvilket også gælder for de arbejdstagere, som vender tilbage til arbejdslivet efter sygdom eller orlovsperioder som følge af familiemæssige forpligtelser;

| 27. | mener, at skræddersyet erhvervsuddannelse og efteruddannelse inden for arbejdsmiljø skal tilbydes ansatte og arbejdsmiljørepræsentanter med særlig opmærksomhed rettet mod underleverandører, vikararbejde, deltidsarbejde, kvinder og vandrende arbejdstagere; mener, at der fortsat skal anvendes nationale såvel som EU-midler til dette formål; |
| --- | --- |

27.

mener, at skræddersyet erhvervsuddannelse og efteruddannelse inden for arbejdsmiljø skal tilbydes ansatte og arbejdsmiljørepræsentanter med særlig opmærksomhed rettet mod underleverandører, vikararbejde, deltidsarbejde, kvinder og vandrende arbejdstagere; mener, at der fortsat skal anvendes nationale såvel som EU-midler til dette formål;

| 28. | er af den opfattelse, at arbejdsgiverne bør være forpligtet til at tilbyde lægebesøg for vikarer og deltidsbeskæftigede; |
| --- | --- |

28.

er af den opfattelse, at arbejdsgiverne bør være forpligtet til at tilbyde lægebesøg for vikarer og deltidsbeskæftigede;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at udnytte de bestående EU-fonde fuldt ud (især den europæiske socialfond) til arbejdsmiljørelaterede formål (forebyggelse og udvikling af en forebyggelseskultur, bevidstgørelse, erhvervsuddannelse, livslang uddannelse, revalidering og reintegrering af arbejdstagere, der har været ude for en arbejdsulykke eller har lidt af en erhvervssygdom) og især henvendt til SMV'erne; opfordrer Kommissionen til at tildele midler fra andre EU-fonde (f.eks. fra det 7. rammeprogram for forskning) og nationale fonde til forskning i erhvervssygdomme; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at udnytte de bestående EU-fonde fuldt ud (især den europæiske socialfond) til arbejdsmiljørelaterede formål (forebyggelse og udvikling af en forebyggelseskultur, bevidstgørelse, erhvervsuddannelse, livslang uddannelse, revalidering og reintegrering af arbejdstagere, der har været ude for en arbejdsulykke eller har lidt af en erhvervssygdom) og især henvendt til SMV'erne; opfordrer Kommissionen til at tildele midler fra andre EU-fonde (f.eks. fra det 7. rammeprogram for forskning) og nationale fonde til forskning i erhvervssygdomme;

| 30. | anser det for nødvendigt af hensyn til de større risici, som arbejdstagere inden for minedrift, metaludvinding, jern- og stålindustrien og skibsbyggeri er udsat for, at medlemsstaterne og Kommissionen stiller tilstrækkelige midler til rådighed til de investeringer, der er nødvendige for at garantere beskyttelse af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

30.

anser det for nødvendigt af hensyn til de større risici, som arbejdstagere inden for minedrift, metaludvinding, jern- og stålindustrien og skibsbyggeri er udsat for, at medlemsstaterne og Kommissionen stiller tilstrækkelige midler til rådighed til de investeringer, der er nødvendige for at garantere beskyttelse af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 31. | anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at sikre en systematisk, kønsbevidst tilgang i forbindelse med udviklingen af nationale og fællesskabsmæssige strategier for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og i forbindelse med indsamling af statistiske data, gennemførelse af spørgeundersøgelser og udførelse af forskning om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre brug af de finansieringsmuligheder, der er indeholdt i Progress-programmet, især i den del, der vedrører ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

31.

anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at sikre en systematisk, kønsbevidst tilgang i forbindelse med udviklingen af nationale og fællesskabsmæssige strategier for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og i forbindelse med indsamling af statistiske data, gennemførelse af spørgeundersøgelser og udførelse af forskning om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre brug af de finansieringsmuligheder, der er indeholdt i Progress-programmet, især i den del, der vedrører ligestilling mellem kvinder og mænd;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at vedtage finansielle incitamenter til fremme af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, f.eks. skattelettelser eller at give sikre virksomheder og virksomheder, der er godkendt som sundheds- og sikkerhedsvirksomheder, fortrinsret i forbindelse med licitationer, at indføre et »bonus-malus«-system i forsikringspolicer og bidrag til social sikring, samt økonomiske incitamenter til at udskifte forældet eller usikkert udstyr; |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje at vedtage finansielle incitamenter til fremme af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, f.eks. skattelettelser eller at give sikre virksomheder og virksomheder, der er godkendt som sundheds- og sikkerhedsvirksomheder, fortrinsret i forbindelse med licitationer, at indføre et »bonus-malus«-system i forsikringspolicer og bidrag til social sikring, samt økonomiske incitamenter til at udskifte forældet eller usikkert udstyr;

| 33. | foreslår desuden, at medlemsstaterne overvejer muligheden af at inddrage visse sundheds- og sikkerhedsstandarder i forbindelse med tildelingen af offentlige kontrakter; |
| --- | --- |

33.

foreslår desuden, at medlemsstaterne overvejer muligheden af at inddrage visse sundheds- og sikkerhedsstandarder i forbindelse med tildelingen af offentlige kontrakter;

| 34. | opfordrer i betragtning af den løbende samfundsmæssige og økonomiske udvikling, som også påvirker og ændrer arbejdsmarkedet, Kommissionen til at fremme gode beskæftigelsespolitikker og anstændige arbejdsforhold og anspore arbejdsgiverne til at støtte en sund livsstil på arbejdspladsen gennem arbejdsrelaterede sundhedskampagner, håndhævelse af rygeforbud på arbejdspladsen og projekter, som har til formål at hjælpe arbejdstagerne med at holde op med at ryge, samt til at sikre ansvarlighed og politisk konsekvens i forhold til andre områder, navnlig folkesundhed; |
| --- | --- |

34.

opfordrer i betragtning af den løbende samfundsmæssige og økonomiske udvikling, som også påvirker og ændrer arbejdsmarkedet, Kommissionen til at fremme gode beskæftigelsespolitikker og anstændige arbejdsforhold og anspore arbejdsgiverne til at støtte en sund livsstil på arbejdspladsen gennem arbejdsrelaterede sundhedskampagner, håndhævelse af rygeforbud på arbejdspladsen og projekter, som har til formål at hjælpe arbejdstagerne med at holde op med at ryge, samt til at sikre ansvarlighed og politisk konsekvens i forhold til andre områder, navnlig folkesundhed;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at indlede en revision af Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (13), |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at indlede en revision af Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (13),

| 36. | mener, at sundhedsproblemer knyttet til udsættelse for asbest er velkendte, og at europæisk lovgivning om asbest er tilstrækkelig, og understreger, at prognosen for antallet af asbestforårsagede sygdomme i Europa er meget høj i mange år fremover; opfordrer derfor Kommissionen til at arrangere en høring om, hvordan de enorme arbejdsmiljøproblemer med asbest i bygninger og andre konstruktioner som skibe, tog og maskineri skal afhjælpes; opfordrer også medlemsstaterne til at udarbejde nationale handlingsplaner for udfasning af asbest, herunder forpligtelser til at kortlægge asbestforekomster i bygninger og sørge for en sikker fjernelse af asbesten; |
| --- | --- |

36.

mener, at sundhedsproblemer knyttet til udsættelse for asbest er velkendte, og at europæisk lovgivning om asbest er tilstrækkelig, og understreger, at prognosen for antallet af asbestforårsagede sygdomme i Europa er meget høj i mange år fremover; opfordrer derfor Kommissionen til at arrangere en høring om, hvordan de enorme arbejdsmiljøproblemer med asbest i bygninger og andre konstruktioner som skibe, tog og maskineri skal afhjælpes; opfordrer også medlemsstaterne til at udarbejde nationale handlingsplaner for udfasning af asbest, herunder forpligtelser til at kortlægge asbestforekomster i bygninger og sørge for en sikker fjernelse af asbesten;

| 37. | beklager, at det trods Parlamentets gentagne og specifikke anmodninger hidtil ikke har været muligt at få Kommissionen til at forelægge et lovforslag om ændring af direktiv 2000/54/EF med henblik på at imødegå de alvorlige risici for sundhedspersonale, der stammer fra arbejde med kanyler eller andre spidse eller skarpe medicinske redskaber; opfordrer Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af den planlagte konsekvensundersøgelse under udbud (2007/S 139-171103) og opfordrer til, at der vedtages passende ændringer i god tid inden valgperiodens afslutning i midten af 2009 i overensstemmelse med Parlamentets ovennævnte beslutning om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blot ved stik af kanyler; opfordrer Kommissionen til at iværksætte egnede forebyggelses- og screeningforanstaltninger til nedbringelse af risikoen for at få sygdomme, som overføres via blod, f.eks. hepatitis C; |
| --- | --- |

37.

beklager, at det trods Parlamentets gentagne og specifikke anmodninger hidtil ikke har været muligt at få Kommissionen til at forelægge et lovforslag om ændring af direktiv 2000/54/EF med henblik på at imødegå de alvorlige risici for sundhedspersonale, der stammer fra arbejde med kanyler eller andre spidse eller skarpe medicinske redskaber; opfordrer Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af den planlagte konsekvensundersøgelse under udbud (2007/S 139-171103) og opfordrer til, at der vedtages passende ændringer i god tid inden valgperiodens afslutning i midten af 2009 i overensstemmelse med Parlamentets ovennævnte beslutning om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blot ved stik af kanyler; opfordrer Kommissionen til at iværksætte egnede forebyggelses- og screeningforanstaltninger til nedbringelse af risikoen for at få sygdomme, som overføres via blod, f.eks. hepatitis C;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at gå i spidsen med hensyn til at udvikle og skabe enighed om en EU-adfærdskodeks om forebyggelse af sygehusinfektioner; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at gå i spidsen med hensyn til at udvikle og skabe enighed om en EU-adfærdskodeks om forebyggelse af sygehusinfektioner;

| 39. | opfordrer Kommissionen til at forbedre sundheden og sikkerheden i sundhedssektorens institutioner, herunder plejehjem, ved at igangsætte foranstaltninger til fremme af rutinemæssig screening af sundhedspersonalet, så tidlig påvisning og behandling kan finde sted, og antallet af smitsomme infektioner på arbejdspladsen reduceres, som f.eks. MRSA; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at forbedre sundheden og sikkerheden i sundhedssektorens institutioner, herunder plejehjem, ved at igangsætte foranstaltninger til fremme af rutinemæssig screening af sundhedspersonalet, så tidlig påvisning og behandling kan finde sted, og antallet af smitsomme infektioner på arbejdspladsen reduceres, som f.eks. MRSA;

| 40. | glæder sig over kravet om, at medlemsstaterne skal udarbejde nationale strategier; understreger, at disse strategier bør dække den samme periode og begynde i det samme år, således at man lettere kan sammenligne både de nationale strategier og resultaterne heraf, og at de også bør fastsætte klare og målbare mål og lægge særlig vægt på SMV'er og sårbare grupper, f.eks. vandrende arbejdstagere, unge og aldrende arbejdstagere, kvinder, vikaransatte og handicappede arbejdstagere; |
| --- | --- |

40.

glæder sig over kravet om, at medlemsstaterne skal udarbejde nationale strategier; understreger, at disse strategier bør dække den samme periode og begynde i det samme år, således at man lettere kan sammenligne både de nationale strategier og resultaterne heraf, og at de også bør fastsætte klare og målbare mål og lægge særlig vægt på SMV'er og sårbare grupper, f.eks. vandrende arbejdstagere, unge og aldrende arbejdstagere, kvinder, vikaransatte og handicappede arbejdstagere;

| 41. | understreger, at det er afgørende, at arbejdspladsen gøres tilgængelig og sikker for ansatte med handicap ved hjælp af rimelige tilpasninger, specialudstyr tilpasset den enkeltes behov og tilrådighedsstillelse af netop de sundhedsydelser, som personer med handicap har brug for på grund af deres handicap, herunder ydelser beregnet til at minimere og forebygge yderligere funktionsnedsættelse; |
| --- | --- |

41.

understreger, at det er afgørende, at arbejdspladsen gøres tilgængelig og sikker for ansatte med handicap ved hjælp af rimelige tilpasninger, specialudstyr tilpasset den enkeltes behov og tilrådighedsstillelse af netop de sundhedsydelser, som personer med handicap har brug for på grund af deres handicap, herunder ydelser beregnet til at minimere og forebygge yderligere funktionsnedsættelse;

| 42. | anmoder både Kommissionen og medlemsstaterne om at anvende rammedirektivet og de gældende sundheds- og sikkerhedsforskrifter fuldt ud på alle arbejdstagere uanset retlig status, og ændre den nuværende lovgivning for visse risikoerhverv, hvis den har vist sig at være virkningsløs, herunder for arbejdstagere, der ofte overses, f.eks. landbrugsarbejdere, sundhedspersonale, erhvervschauffører, husassistenter og hjemmearbejdere samt militærets ansatte, hvor det er relevant, og at sikre fuld anvendelse og håndhævelse af direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (14); anmoder ligeledes Kommissionen og medlemsstaterne om at overveje alle tilgængelige muligheder for at udvide EU's sundheds- og sikkerhedsforskrifter til at omfatte selvstændigt erhvervsdrivende og beskyttede arbejdspladser, der tilbydes handicappede; |
| --- | --- |

42.

anmoder både Kommissionen og medlemsstaterne om at anvende rammedirektivet og de gældende sundheds- og sikkerhedsforskrifter fuldt ud på alle arbejdstagere uanset retlig status, og ændre den nuværende lovgivning for visse risikoerhverv, hvis den har vist sig at være virkningsløs, herunder for arbejdstagere, der ofte overses, f.eks. landbrugsarbejdere, sundhedspersonale, erhvervschauffører, husassistenter og hjemmearbejdere samt militærets ansatte, hvor det er relevant, og at sikre fuld anvendelse og håndhævelse af direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (14); anmoder ligeledes Kommissionen og medlemsstaterne om at overveje alle tilgængelige muligheder for at udvide EU's sundheds- og sikkerhedsforskrifter til at omfatte selvstændigt erhvervsdrivende og beskyttede arbejdspladser, der tilbydes handicappede;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at tage alvorligt hensyn til de forskellige risici forbundet med sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for kvindelige og for mandlige arbejdstagere og til at sikre forskellig social og fysisk infrastruktur til at imødegå disse risici; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at tage alvorligt hensyn til de forskellige risici forbundet med sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for kvindelige og for mandlige arbejdstagere og til at sikre forskellig social og fysisk infrastruktur til at imødegå disse risici;

| 44. | understreger, at behovet for at analysere de risici, som kvinder og mænd står over for, og træffe passende foranstaltninger ikke er ensbetydende med en genindførsel af beskyttende udelukkelsespolitikker eller udvikling af forskellige job for kvinder og mænd; |
| --- | --- |

44.

understreger, at behovet for at analysere de risici, som kvinder og mænd står over for, og træffe passende foranstaltninger ikke er ensbetydende med en genindførsel af beskyttende udelukkelsespolitikker eller udvikling af forskellige job for kvinder og mænd;

| 45. | er af den opfattelse, at mens en arbejdsgivers forpligtelse til sikkerhed er nøje begrænset til at gælde dem, han er retsligt bundet til af en ansættelseskontrakt, bør arbejdsgiverne tilskyndes til, hvor det er muligt, at undersøge sundheds- og sikkerhedspolitikker hos underleverandørerne i hele underentreprisekæden for at indarbejde sundheds- og sikkerhedspolitikken i deres VSA-politik; |
| --- | --- |

45.

er af den opfattelse, at mens en arbejdsgivers forpligtelse til sikkerhed er nøje begrænset til at gælde dem, han er retsligt bundet til af en ansættelseskontrakt, bør arbejdsgiverne tilskyndes til, hvor det er muligt, at undersøge sundheds- og sikkerhedspolitikker hos underleverandørerne i hele underentreprisekæden for at indarbejde sundheds- og sikkerhedspolitikken i deres VSA-politik;

| 46. | afventer resultatet af den anden runde høringer af arbejdsmarkedets parter om muskel-skeletsygdomme og anmoder Kommissionen om at overveje muligheden af at fremsætte et forslag til direktiv i betragtning af den stigende forekomst af muskel-skeletsygdomme og af, at den gældende lovgivning synes at være utilstrækkelig, da den ikke omfatter alle arbejdssituationer eller dækker alle risici i forbindelse med arbejdsrelateret muskel-skeletsygdom; opfordrer til, at der fuldt ud skal tages hensyn til videnskabelige principper; |
| --- | --- |

46.

afventer resultatet af den anden runde høringer af arbejdsmarkedets parter om muskel-skeletsygdomme og anmoder Kommissionen om at overveje muligheden af at fremsætte et forslag til direktiv i betragtning af den stigende forekomst af muskel-skeletsygdomme og af, at den gældende lovgivning synes at være utilstrækkelig, da den ikke omfatter alle arbejdssituationer eller dækker alle risici i forbindelse med arbejdsrelateret muskel-skeletsygdom; opfordrer til, at der fuldt ud skal tages hensyn til videnskabelige principper;

| 47. | afventer resultatet af den anden fase høringer af arbejdsmarkedets parter om revisionen af direktivet fra 2004 om kræftfremkaldende stoffer; mener, at den bedste løsning kan være at ændre dette direktiv, således at det kommer til at omfatte reproduktionstoksiske stoffer, og at foreslå en revision af de bindende grænseværdier for erhvervsmæssig påvirkning for de kræftfremkaldende stoffer og mutagener, der er nævnt i direktivet, og at fastsætte nye bindende grænseværdier for erhvervsmæssig påvirkning for en række kræftfremkaldende stoffer, mutagener og reproduktionstoksiske stoffer, som endnu ikke er omfattet af direktivet; |
| --- | --- |

47.

afventer resultatet af den anden fase høringer af arbejdsmarkedets parter om revisionen af direktivet fra 2004 om kræftfremkaldende stoffer; mener, at den bedste løsning kan være at ændre dette direktiv, således at det kommer til at omfatte reproduktionstoksiske stoffer, og at foreslå en revision af de bindende grænseværdier for erhvervsmæssig påvirkning for de kræftfremkaldende stoffer og mutagener, der er nævnt i direktivet, og at fastsætte nye bindende grænseværdier for erhvervsmæssig påvirkning for en række kræftfremkaldende stoffer, mutagener og reproduktionstoksiske stoffer, som endnu ikke er omfattet af direktivet;

| 48. | minder om, at sundheds- og sikkerhedsrisici på arbejdspladsen ikke begrænser sig til manuelt arbejde; slår til lyd for, at der rettes øget opmærksomhed mod de årsager, der ligger til grund for udviklingen af sindslidelser, mental sundhed, alkohol- og stofmisbrug og psykologiske risici på arbejdspladsen, såsom stress, chikane og mobning samt vold; opfordrer endelig til, at der lægges større vægt på arbejdsgiverstrategier til fremme af fysisk og mental sundhed; |
| --- | --- |

48.

minder om, at sundheds- og sikkerhedsrisici på arbejdspladsen ikke begrænser sig til manuelt arbejde; slår til lyd for, at der rettes øget opmærksomhed mod de årsager, der ligger til grund for udviklingen af sindslidelser, mental sundhed, alkohol- og stofmisbrug og psykologiske risici på arbejdspladsen, såsom stress, chikane og mobning samt vold; opfordrer endelig til, at der lægges større vægt på arbejdsgiverstrategier til fremme af fysisk og mental sundhed;

| 49. | anser det for væsentligt, at der sker en øget samordning med det nye Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i Helsingfors, og en afklaring af en række spørgsmål, som rejser sig i forbindelse med forholdet mellem Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (15) og de øvrige direktiver vedrørende sundhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

49.

anser det for væsentligt, at der sker en øget samordning med det nye Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i Helsingfors, og en afklaring af en række spørgsmål, som rejser sig i forbindelse med forholdet mellem Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (15) og de øvrige direktiver vedrørende sundhed på arbejdspladsen;

| 50. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til, at der foretages en sideløbende gennemførelse af fællesskabsstrategien og REACH-forordningen, idet strategien bør tage sigte på at supplere REACH-forordningen om beskyttelse mod kemiske risici og udnytte muligheden for at styrke de forebyggende foranstaltninger mod kemiske risici på arbejdspladsen i forbindelse med gennemførelsen af REACH-forordningen; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til, at der foretages en sideløbende gennemførelse af fællesskabsstrategien og REACH-forordningen, idet strategien bør tage sigte på at supplere REACH-forordningen om beskyttelse mod kemiske risici og udnytte muligheden for at styrke de forebyggende foranstaltninger mod kemiske risici på arbejdspladsen i forbindelse med gennemførelsen af REACH-forordningen;

| 51. | glæder sig over, at der for nyligt er indgået en rammeaftale mellem arbejdsmarkedets parter om chikane og vold på arbejdspladsen; beklager imidlertid, at sidstnævnte aftale ikke udtrykkelig dækker vold forøvet af en tredjepart; opfordrer derfor arbejdsmarkedets parter til at behandle dette spørgsmål; |
| --- | --- |

51.

glæder sig over, at der for nyligt er indgået en rammeaftale mellem arbejdsmarkedets parter om chikane og vold på arbejdspladsen; beklager imidlertid, at sidstnævnte aftale ikke udtrykkelig dækker vold forøvet af en tredjepart; opfordrer derfor arbejdsmarkedets parter til at behandle dette spørgsmål;

| 52. | understreger de vanskelige arbejdsforhold for mange lastbilchauffører, der kører gennem Europa, på grund af utilstrækkelig adgang til ordentlige rastepladser på trods af, at artikel 12 i forordning (EF) nr. 561/2006 (16) om køre- og hviletider udtrykkelig anerkender betydningen af et tilstrækkeligt antal sikre rastepladser for erhvervschauffører langs strækningerne i EU's motorvejsnet; opfordrer derfor Kommissionen til at følge op på det pilotprojekt om sikrede parkeringsområder, som Parlamentet har igangsat, idet der tages hensyn til de foranstaltninger, der anbefales i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om sikre parkeringspladser (17); |
| --- | --- |

52.

understreger de vanskelige arbejdsforhold for mange lastbilchauffører, der kører gennem Europa, på grund af utilstrækkelig adgang til ordentlige rastepladser på trods af, at artikel 12 i forordning (EF) nr. 561/2006 (16) om køre- og hviletider udtrykkelig anerkender betydningen af et tilstrækkeligt antal sikre rastepladser for erhvervschauffører langs strækningerne i EU's motorvejsnet; opfordrer derfor Kommissionen til at følge op på det pilotprojekt om sikrede parkeringsområder, som Parlamentet har igangsat, idet der tages hensyn til de foranstaltninger, der anbefales i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om sikre parkeringspladser (17);

| 53. | opfordrer Kommissionen til at udføre forskning i, om det er gennemførligt at kræve alle nye bygninger, som er beregnet til arbejdspladser, udstyret med sprinkleranlæg, hvor det kan udføres sikkert, og hvilke fordele der er ved det for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen og for samfundet som helhed; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at udføre forskning i, om det er gennemførligt at kræve alle nye bygninger, som er beregnet til arbejdspladser, udstyret med sprinkleranlæg, hvor det kan udføres sikkert, og hvilke fordele der er ved det for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen og for samfundet som helhed;

| 54. | understreger betydningen af en kontinuerlig dialog mellem alle berørte parter, herunder de offentlige myndigheder, arbejdsgiverne, arbejdstagerne, deres repræsentanter og civilsamfundet, som et nøgleredskab til effektiv udvikling af høje sundheds- og sikkerhedsstandarder; mener, at en sådan dialog bør føre til bedre viden om de egentlige risici for arbejdstageres sundhed og sikkerhed og om visse arbejdstageres specifikke behov og krav på virksomheds- og sektorniveau og til udveksling af god praksis; |
| --- | --- |

54.

understreger betydningen af en kontinuerlig dialog mellem alle berørte parter, herunder de offentlige myndigheder, arbejdsgiverne, arbejdstagerne, deres repræsentanter og civilsamfundet, som et nøgleredskab til effektiv udvikling af høje sundheds- og sikkerhedsstandarder; mener, at en sådan dialog bør føre til bedre viden om de egentlige risici for arbejdstageres sundhed og sikkerhed og om visse arbejdstageres specifikke behov og krav på virksomheds- og sektorniveau og til udveksling af god praksis;

| 55. | tilskynder medlemsstaterne til at sikre en behørig repræsentation af kvinder i beslutningsprocessen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på alle niveauer; |
| --- | --- |

55.

tilskynder medlemsstaterne til at sikre en behørig repræsentation af kvinder i beslutningsprocessen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på alle niveauer;

| 56. | er af den opfattelse, at virksomhedens sociale ansvar (VSA) er et effektivt redskab til forbedring af konkurrenceevnen, sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen og arbejdsmiljøet, og opfordrer i så henseende til udveksling af god praksis på lokalt, nationalt og europæisk plan blandt medlemsstaterne og globalt på multinationalt plan samt til yderligere anvendelse af VSA på frivillig basis, men som et led i virksomhedernes udviklingsstrategi; |
| --- | --- |

56.

er af den opfattelse, at virksomhedens sociale ansvar (VSA) er et effektivt redskab til forbedring af konkurrenceevnen, sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen og arbejdsmiljøet, og opfordrer i så henseende til udveksling af god praksis på lokalt, nationalt og europæisk plan blandt medlemsstaterne og globalt på multinationalt plan samt til yderligere anvendelse af VSA på frivillig basis, men som et led i virksomhedernes udviklingsstrategi;

| 57. | er af den opfattelse, at medarbejderrepræsentation er af væsentlig betydning for enhver sundheds- og sikkerhedspolitik på arbejdspladsen; mener, at den positive sammenhæng mellem, at der findes sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter på arbejdspladsen og bedre resultater, ikke må undervurderes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme den aktive tilgang og sikre, at så mange arbejdstagere som muligt har adgang til sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter; |
| --- | --- |

57.

er af den opfattelse, at medarbejderrepræsentation er af væsentlig betydning for enhver sundheds- og sikkerhedspolitik på arbejdspladsen; mener, at den positive sammenhæng mellem, at der findes sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter på arbejdspladsen og bedre resultater, ikke må undervurderes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme den aktive tilgang og sikre, at så mange arbejdstagere som muligt har adgang til sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter;

| 58. | mener, at for lang arbejdstid/utilstrækkelige hvileperioder er væsentlige faktorer i det stigende antal ulykker og sygdomme på arbejdspladsen og opfordrer til, at der skabes en passende balance mellem arbejde og familieliv; |
| --- | --- |

58.

mener, at for lang arbejdstid/utilstrækkelige hvileperioder er væsentlige faktorer i det stigende antal ulykker og sygdomme på arbejdspladsen og opfordrer til, at der skabes en passende balance mellem arbejde og familieliv;

| 59. | lykønsker Arbejdsmiljøagenturet og Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene med det hidtil udførte arbejde og indtager det synspunkt, at disse organers ekspertise og beføjelser skal udnyttes til fulde; mener, at disse organer fortsat bør benyttes som instrumenter for bevidstgørelse, indsamling, analyse og udveksling af information, udveksling af god praksis og undersøgelser for at foregribe nye og opdukkende risici, uanset om de er forårsaget af samfundsændringer eller knyttet til teknologiske nyskabelser; |
| --- | --- |

59.

lykønsker Arbejdsmiljøagenturet og Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene med det hidtil udførte arbejde og indtager det synspunkt, at disse organers ekspertise og beføjelser skal udnyttes til fulde; mener, at disse organer fortsat bør benyttes som instrumenter for bevidstgørelse, indsamling, analyse og udveksling af information, udveksling af god praksis og undersøgelser for at foregribe nye og opdukkende risici, uanset om de er forårsaget af samfundsændringer eller knyttet til teknologiske nyskabelser;

| 60. | mener, at det er vigtigt at identificere og overvåge nye risici, f.eks. psykosociale risici; lykønsker derfor Arbejdsmiljøagenturets risikoovervågningscenter med sit arbejde og opfordrer Kommissionen til at følge op på resultaterne heraf og stille de nødvendige forslag, når der identificeres nye risici; |
| --- | --- |

60.

mener, at det er vigtigt at identificere og overvåge nye risici, f.eks. psykosociale risici; lykønsker derfor Arbejdsmiljøagenturets risikoovervågningscenter med sit arbejde og opfordrer Kommissionen til at følge op på resultaterne heraf og stille de nødvendige forslag, når der identificeres nye risici;

| 61. | anbefaler medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger, således at tungt eller farligt arbejde ledsages af en tilsvarende ret til social beskyttelse, som de pågældende arbejdstagere kan benytte sig af både gennem deres arbejdsliv og som pensionister; |
| --- | --- |

61.

anbefaler medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger, således at tungt eller farligt arbejde ledsages af en tilsvarende ret til social beskyttelse, som de pågældende arbejdstagere kan benytte sig af både gennem deres arbejdsliv og som pensionister;

| 62. | henstiller til Arbejdsmiljøagenturet at gennemføre forskning i de særlige problemer og risici, som arbejdstagere med et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold samt arbejdstagere hos underleverandører står overfor, med henblik på at gøre det lettere for Kommissionen og medlemsstaterne at bekæmpe disse risici og gennemføre den eksisterende lovgivning vedrørende disse grupper korrekt, og anerkender samtidig, at den type arbejde, der udføres af disse grupper, f.eks. byggeri, i visse medlemsstater i sagens natur er mere udsat for ulykker; |
| --- | --- |

62.

henstiller til Arbejdsmiljøagenturet at gennemføre forskning i de særlige problemer og risici, som arbejdstagere med et tidsbegrænset ansættelsesforhold eller et vikaransættelsesforhold samt arbejdstagere hos underleverandører står overfor, med henblik på at gøre det lettere for Kommissionen og medlemsstaterne at bekæmpe disse risici og gennemføre den eksisterende lovgivning vedrørende disse grupper korrekt, og anerkender samtidig, at den type arbejde, der udføres af disse grupper, f.eks. byggeri, i visse medlemsstater i sagens natur er mere udsat for ulykker;

| 63. | er af den opfattelse, at det i et globalt miljø er nødvendigt at samarbejde med internationale organisationer såsom WTO, WHO og ILO og at sikre, at internationale konventioner og aftaler om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bliver vedtaget og gennemført af alle parter; mener, at dette er vigtigt for at opretholde EU's konkurrenceevne og undgå, at EU-virksomheder flyttes uden for EU for at finde en mere eftergivende lovgivning om sundhed og sikkerhed; mener endvidere, at dette er et spørgsmål om beskyttelse af menneskerettigheder og derfor bør tages op under forhandlinger med tredjelande; |
| --- | --- |

63.

er af den opfattelse, at det i et globalt miljø er nødvendigt at samarbejde med internationale organisationer såsom WTO, WHO og ILO og at sikre, at internationale konventioner og aftaler om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bliver vedtaget og gennemført af alle parter; mener, at dette er vigtigt for at opretholde EU's konkurrenceevne og undgå, at EU-virksomheder flyttes uden for EU for at finde en mere eftergivende lovgivning om sundhed og sikkerhed; mener endvidere, at dette er et spørgsmål om beskyttelse af menneskerettigheder og derfor bør tages op under forhandlinger med tredjelande;

| 64. | opfordrer derfor medlemsstaterne til at overholde internationale forskrifter om sundhed og sikkerhed og særlig at ratificere ILO-konvention C-187 og gennemføre henstilling R-197; |
| --- | --- |

64.

opfordrer derfor medlemsstaterne til at overholde internationale forskrifter om sundhed og sikkerhed og særlig at ratificere ILO-konvention C-187 og gennemføre henstilling R-197;

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

65.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 303 af 14.12.2007, s. 1.

(2)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(3)  EFT L 262 af 17.10.2000, s. 21.

(4)  EUT L 165 af 27.6.2007, s. 21.

(5)  EUT C 300 E af 11.12.2003, s. 290.

(6)  EUT C 304 E af 1.12.2005, s. 400.

(7)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 754.

(8)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0206.

(9)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0501.

(10)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0102.

(11)  EUT L 238 af 25.9.2003, s. 28.

(12)  EFT L 206 af 29.7.1991, s. 19.

(13)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

(14)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(15)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(16)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1.

(17)  EUT C 175 af 27.7.2007, s. 88.

---

Onsdag, den 16. januar 2008

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/24

---

P6_TA(2008)0012

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om en EU-strategi for børns rettigheder (2007/2093(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 21. og 22. juni 2007 om traktatreformprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 21. og 22. juni 2007 om traktatreformprocessen,

| — | der henviser til den nye artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, indføjet ved artikel 1, stk. 4, i Lissabon-traktaten, der fastslår, at »Unionen bekæmper (...) forskelsbehandling og fremmer (...) beskyttelse af børns rettigheder«, og som præciserer, at »i forbindelserne med den øvrige verden (...) bidrager (...) Unionen (...) til beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nye artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, indføjet ved artikel 1, stk. 4, i Lissabon-traktaten, der fastslår, at »Unionen bekæmper (...) forskelsbehandling og fremmer (...) beskyttelse af børns rettigheder«, og som præciserer, at »i forbindelserne med den øvrige verden (...) bidrager (...) Unionen (...) til beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder«,

| — | der henviser til den beslutning, som stats- og regeringscheferne som afslutning på regeringskonferencen i Lissabon den 19. oktober 2007 traf om at gøre Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (1) retligt bindende, herunder artikel 24, der eksplicit henviser til »barnets rettigheder« og blandt andet fastslår, at »i alle handlinger vedrørende børn, uanset om de udføres af offentlige myndigheder eller private institutioner, skal barnets tarv komme i første række«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, som stats- og regeringscheferne som afslutning på regeringskonferencen i Lissabon den 19. oktober 2007 traf om at gøre Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (1) retligt bindende, herunder artikel 24, der eksplicit henviser til »barnets rettigheder« og blandt andet fastslår, at »i alle handlinger vedrørende børn, uanset om de udføres af offentlige myndigheder eller private institutioner, skal barnets tarv komme i første række«,

| — | der henviser til Unionens beslutning om at tiltræde den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950, hvilket muliggør sanktioner, såfremt konventionen ikke overholdes, |
| --- | --- |

—

der henviser til Unionens beslutning om at tiltræde den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder fra 1950, hvilket muliggør sanktioner, såfremt konventionen ikke overholdes,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder og dens fakultative protokoller, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. november 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder og dens fakultative protokoller, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. november 1989,

| — | der henviser til FN's handlingsprogram vedtaget på den internationale konference om befolkning og udvikling i Kairo, september 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's handlingsprogram vedtaget på den internationale konference om befolkning og udvikling i Kairo, september 1994,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 af 15. februar 2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 af 15. februar 2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. juli 2006»Mod en EU-strategi for børns rettigheder«(KOM(2006)0367), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. juli 2006»Mod en EU-strategi for børns rettigheder«(KOM(2006)0367),

| — | der henviser til interimsrapport af 1. marts 2007 fra Europa-Parlamentets Mægler i Internationale Sager om Forældres Bortførelse af Børn, hvori Kommissionen og Parlamentet samt andre institutioner underrettedes om den dramatiske stigning i antallet af sager om forældres bortførelse af børn; |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsrapport af 1. marts 2007 fra Europa-Parlamentets Mægler i Internationale Sager om Forældres Bortførelse af Børn, hvori Kommissionen og Parlamentet samt andre institutioner underrettedes om den dramatiske stigning i antallet af sager om forældres bortførelse af børn;

| — | der henviser til resultaterne af den høring, som Save the Children (Red Barnet) og Plan International har afholdt om Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af den høring, som Save the Children (Red Barnet) og Plan International har afholdt om Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« (3),

| — | der henviser til det europæiske forum, som Kommissionen oprettede efter nævnte meddelelse, og som mødtes første gang i Berlin den 4. juni 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske forum, som Kommissionen oprettede efter nævnte meddelelse, og som mødtes første gang i Berlin den 4. juni 2007,

| — | der henviser til den politiske erklæring, der blev vedtaget i Berlin den 4. juni 2007 under det første forum, hvor viljen til systematisk at tage hensyn til barnets rettigheder i Den Europæiske Unions interne og eksterne politikker blev gentaget, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske erklæring, der blev vedtaget i Berlin den 4. juni 2007 under det første forum, hvor viljen til systematisk at tage hensyn til barnets rettigheder i Den Europæiske Unions interne og eksterne politikker blev gentaget,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2006 om en rammestrategi for ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2006 om en rammestrategi for ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle (4),

| — | der henviser til den tematiske undersøgelse nr. 4 »Implementing the rights of the child in the European Union« af 25. maj 2006 fra EU's netværk af uafhængige eksperter vedrørende grundlæggende rettigheder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den tematiske undersøgelse nr. 4 »Implementing the rights of the child in the European Union« af 25. maj 2006 fra EU's netværk af uafhængige eksperter vedrørende grundlæggende rettigheder (5),

| — | der henviser til FN's generalsekretærs undersøgelse om vold mod børn, der blev forelagt for FN's Generalforsamling den 11. oktober 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs undersøgelse om vold mod børn, der blev forelagt for FN's Generalforsamling den 11. oktober 2006,

| — | der henviser til UNICEF's retningslinjer fra september 2006 om beskyttelse af børn, der er ofre for menneskehandel, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNICEF's retningslinjer fra september 2006 om beskyttelse af børn, der er ofre for menneskehandel,

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2004/68/GAI af 22. december 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2004/68/GAI af 22. december 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (6),

| — | der henviser til artikel 34 og 35 i FN's konvention om barnets rettigheder fra 1989, der omhandler beskyttelse af børn mod alle former for seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug og tilstræber at forhindre bortførelse og salg af og handel med børn, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 34 og 35 i FN's konvention om barnets rettigheder fra 1989, der omhandler beskyttelse af børn mod alle former for seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug og tilstræber at forhindre bortførelse og salg af og handel med børn,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2007»Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet«(KOM(2007)0267), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2007»Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet«(KOM(2007)0267),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A6-0520/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A6-0520/2007),

| A. | der henviser til, at den overordnede målsætning for Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« er at fremme en eksplicit bekræftelse af børns rettigheder, herunder først og fremmest retten til egen identitet, retten til at vokse op under trygge forhold/retten til omsorg, retten til en familie, retten til kærlighed og leg, sundhedspleje, undervisning, social integration, lige muligheder, sport og et sundt og beskyttet miljø samt retten til at blive informeret om disse emner, således at der kan blive skabt et børnevenligt samfund, hvor børn kan føle sig beskyttet og aktivt inddraget, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den overordnede målsætning for Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« er at fremme en eksplicit bekræftelse af børns rettigheder, herunder først og fremmest retten til egen identitet, retten til at vokse op under trygge forhold/retten til omsorg, retten til en familie, retten til kærlighed og leg, sundhedspleje, undervisning, social integration, lige muligheder, sport og et sundt og beskyttet miljø samt retten til at blive informeret om disse emner, således at der kan blive skabt et børnevenligt samfund, hvor børn kan føle sig beskyttet og aktivt inddraget,

| B. | der henviser til, at det i artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder erklæres, at ethvert barn har ret til regelmæssigt at have personlig forbindelse og direkte kontakt med begge sine forældre, medmindre dette er i modstrid med barnets interesser, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder erklæres, at ethvert barn har ret til regelmæssigt at have personlig forbindelse og direkte kontakt med begge sine forældre, medmindre dette er i modstrid med barnets interesser,

| C. | der henviser til, at det ifølge artikel 24 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder er vigtigt at sikre alle børns ret til deltagelse og altid tage hensyn til deres erfaringer og synspunkter i alle forhold, der vedrører dem, under behørig hensyntagen til barnets alder, modenhed og intellektuelle udvikling; der henviser til, at denne ret er absolut og ikke må begrænses, og til, at man må finde frem til måder, hvorpå man kan nå alle børn, herunder også børn, der udtrykker sig på en måde, som er vanskelig for voksne at forstå, eksempelvis småbørn, børn med handicap og børn, der taler et andet sprog; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det ifølge artikel 24 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder er vigtigt at sikre alle børns ret til deltagelse og altid tage hensyn til deres erfaringer og synspunkter i alle forhold, der vedrører dem, under behørig hensyntagen til barnets alder, modenhed og intellektuelle udvikling; der henviser til, at denne ret er absolut og ikke må begrænses, og til, at man må finde frem til måder, hvorpå man kan nå alle børn, herunder også børn, der udtrykker sig på en måde, som er vanskelig for voksne at forstå, eksempelvis småbørn, børn med handicap og børn, der taler et andet sprog;

| D. | der henviser til, at det er afgørende at medtage og forsvare børns rettigheder i alle EU- politikker, der direkte eller indirekte vedrører dem (mainstreaming), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er afgørende at medtage og forsvare børns rettigheder i alle EU- politikker, der direkte eller indirekte vedrører dem (mainstreaming),

| E. | der henviser til, at forældres fattigdom og samfundsmæssige marginalisering er alvorlige hindringer for udøvelsen af børns rettigheder, og til, at der også findes mange andre faktorer, der hindrer børn i at udøve deres rettigheder, f.eks. forældre, der klarer deres forældrerolle mindre godt, krav om, at børn skal repræsenteres af en voksen i retslige anliggender, eller ret til sundhedspleje udelukkende med tilladelse fra værgen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forældres fattigdom og samfundsmæssige marginalisering er alvorlige hindringer for udøvelsen af børns rettigheder, og til, at der også findes mange andre faktorer, der hindrer børn i at udøve deres rettigheder, f.eks. forældre, der klarer deres forældrerolle mindre godt, krav om, at børn skal repræsenteres af en voksen i retslige anliggender, eller ret til sundhedspleje udelukkende med tilladelse fra værgen,

| F. | der henviser til, at voksne bør give børn gunstige vilkår for at komme til orde, så de kan udtrykke deres mening og blive hørt; der endvidere henviser til, at de voksne bør fremme enhver freds- og venskabsgestus fra børns side og opmuntre dem til at omgås andre børn; der henviser til, at tiden er en væsentlig faktor, når det drejer sig om at skabe betingelser, der fremmer lydhørhed over for børn og børns mulighed for at komme til orde, som ikke blot bør være forbeholdt særlige lejligheder; der endelig henviser til, at der ved finansieringen af offentlige programmer bør tages hensyn hertil, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at voksne bør give børn gunstige vilkår for at komme til orde, så de kan udtrykke deres mening og blive hørt; der endvidere henviser til, at de voksne bør fremme enhver freds- og venskabsgestus fra børns side og opmuntre dem til at omgås andre børn; der henviser til, at tiden er en væsentlig faktor, når det drejer sig om at skabe betingelser, der fremmer lydhørhed over for børn og børns mulighed for at komme til orde, som ikke blot bør være forbeholdt særlige lejligheder; der endelig henviser til, at der ved finansieringen af offentlige programmer bør tages hensyn hertil,

| G. | der henviser til, at brud på børns rettigheder, vold mod børn og handel med børn med henblik på ulovlige adoptioner, prostitution, ulovligt arbejde, tvangsægteskaber, gadetiggeri eller ethvert andet formål stadig er et problem i EU, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at brud på børns rettigheder, vold mod børn og handel med børn med henblik på ulovlige adoptioner, prostitution, ulovligt arbejde, tvangsægteskaber, gadetiggeri eller ethvert andet formål stadig er et problem i EU,

| H. | der henviser til, at et stigende antal børn lider af kroniske sygdomme såsom neurodermitis og allergier samt åndedrætslidelser og støjforurening, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at et stigende antal børn lider af kroniske sygdomme såsom neurodermitis og allergier samt åndedrætslidelser og støjforurening,

| I. | der henviser til, at børns miljørettigheder er stadfæstet i FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at børns miljørettigheder er stadfæstet i FN's konvention om barnets rettigheder,

| J. | der henviser til, at familien udgør en fordelagtig ramme for beskyttelsen af børns rettigheder, den sunde udvikling af deres personlighed og evner og opnåelsen af den viden, der er nødvendig for, at de kan udøve deres rettigheder og blive bevidste om deres pligter, og at der derfor må gøres enhver indsats for at støtte familierne ved hjælp af passende offentlige politikker, men at alle børn, herunder forældreløse, hjemløse og flygtninge, der savner en sådan ramme, i henhold til FN's konvention om barnets rettigheder skal have adgang til beskyttelse inden for en erstatningsramme, der kan sikre dem en opvækst uden nogen form for forskelsbehandling, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at familien udgør en fordelagtig ramme for beskyttelsen af børns rettigheder, den sunde udvikling af deres personlighed og evner og opnåelsen af den viden, der er nødvendig for, at de kan udøve deres rettigheder og blive bevidste om deres pligter, og at der derfor må gøres enhver indsats for at støtte familierne ved hjælp af passende offentlige politikker, men at alle børn, herunder forældreløse, hjemløse og flygtninge, der savner en sådan ramme, i henhold til FN's konvention om barnets rettigheder skal have adgang til beskyttelse inden for en erstatningsramme, der kan sikre dem en opvækst uden nogen form for forskelsbehandling,

| K. | der henviser til, at EU-strategien for børns rettigheder bør have rod i de værdier og principper, der er fastlagt i FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU-strategien for børns rettigheder bør have rod i de værdier og principper, der er fastlagt i FN's konvention om barnets rettigheder,

| L. | der henviser til, at børns rettigheder som selvstændige retssubjekter bør anerkendes, og at piger og kvinder på trods af den nationale og internationale lovgivning ofte udsættes for juridisk, social og økonomisk forskelsbehandling, der berører udøvelsen af deres positive og grundlæggende rettigheder såsom lige adgang til almen og faglig uddannelse, sundhed, sikre fødevarer og rent vand og reproduktive rettigheder for teenagere, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at børns rettigheder som selvstændige retssubjekter bør anerkendes, og at piger og kvinder på trods af den nationale og internationale lovgivning ofte udsættes for juridisk, social og økonomisk forskelsbehandling, der berører udøvelsen af deres positive og grundlæggende rettigheder såsom lige adgang til almen og faglig uddannelse, sundhed, sikre fødevarer og rent vand og reproduktive rettigheder for teenagere,

| M. | der henviser til, at de grundlæggende værdier og rettigheder, herunder lighed mellem kønnene, bør udgøre et væsentligt element i opdragelsen og undervisningen i barndommen og danne grundlag for alle de øvrige faser i livet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de grundlæggende værdier og rettigheder, herunder lighed mellem kønnene, bør udgøre et væsentligt element i opdragelsen og undervisningen i barndommen og danne grundlag for alle de øvrige faser i livet,

| N. | der henviser til, at kønsaspektet skal integreres i alle politikker, der berører børn, da lighed mellem kønnene begynder med anerkendelsen af lige rettigheder for drenge og piger allerede i de første leveår, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kønsaspektet skal integreres i alle politikker, der berører børn, da lighed mellem kønnene begynder med anerkendelsen af lige rettigheder for drenge og piger allerede i de første leveår,

| O. | der finder, at krænkelser af menneskerettighederne, der begås mod indvandrerkvinder og -piger i form af såkaldte æresforbrydelser, tvangsægteskaber, kønslemlæstelse og andre former for krænkelser, i intet tilfælde kan retfærdiggøres med kulturelle eller religiøse hensyn og under ingen omstændigheder må tolereres, |
| --- | --- |

O.

der finder, at krænkelser af menneskerettighederne, der begås mod indvandrerkvinder og -piger i form af såkaldte æresforbrydelser, tvangsægteskaber, kønslemlæstelse og andre former for krænkelser, i intet tilfælde kan retfærdiggøres med kulturelle eller religiøse hensyn og under ingen omstændigheder må tolereres,

| P. | der henviser til, at børn i Europa fra en tidlig alder udsættes for fremstillinger af gru, pornografi og vold i medierne, og at dette kan have ødelæggende psykiske og sociale virkninger for børn, herunder angst, depression, øget aggressivitet og problemer i skolen, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at børn i Europa fra en tidlig alder udsættes for fremstillinger af gru, pornografi og vold i medierne, og at dette kan have ødelæggende psykiske og sociale virkninger for børn, herunder angst, depression, øget aggressivitet og problemer i skolen,

Gennemgang af strategien

| 1. | glæder sig over Kommissionens initiativ, som gør det klart, at børn er omfattet af samtlige konventioner om grundlæggende menneskerettigheder på samme måde som voksne samt derudover af en række andre rettigheder, bl.a. gennem FN's konvention om barnets rettigheder, der er udformet ud fra børns og unges særlige forudsætninger; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens initiativ, som gør det klart, at børn er omfattet af samtlige konventioner om grundlæggende menneskerettigheder på samme måde som voksne samt derudover af en række andre rettigheder, bl.a. gennem FN's konvention om barnets rettigheder, der er udformet ud fra børns og unges særlige forudsætninger;

| 2. | bifalder regeringskonferencens beslutning af 19. oktober 2007 om at indføje børns rettigheder som et af EU's mål i Lissabon-traktaten og dermed give børns rettigheder et nyt retsgrundlag; |
| --- | --- |

2.

bifalder regeringskonferencens beslutning af 19. oktober 2007 om at indføje børns rettigheder som et af EU's mål i Lissabon-traktaten og dermed give børns rettigheder et nyt retsgrundlag;

| 3. | udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen på området eksterne relationer har udarbejdet en handlingsplan for børn, som falder inden for de vedtagne rammer og forpligtelser for EU-strategien for børns rettigheder; |
| --- | --- |

3.

udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen på området eksterne relationer har udarbejdet en handlingsplan for børn, som falder inden for de vedtagne rammer og forpligtelser for EU-strategien for børns rettigheder;

| 4. | konstaterer, at et stigende antal områder, der henhører under EU's kompetence, direkte eller indirekte berører børns rettigheder, og anmoder Kommissionen om at medtage et afsnit om, i hvor stort omfang der retligt tages hensyn til barnets rettigheder, i den evalueringsundersøgelse, som er omhandlet i dens meddelelse af 27. april 2005 om »Overholdelse af charteret om grundlæggende rettigheder i Kommissionens lovgivningsforslag — Metodologi for en systematisk og stringent kontrol«(KOM(2005)0172); |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at et stigende antal områder, der henhører under EU's kompetence, direkte eller indirekte berører børns rettigheder, og anmoder Kommissionen om at medtage et afsnit om, i hvor stort omfang der retligt tages hensyn til barnets rettigheder, i den evalueringsundersøgelse, som er omhandlet i dens meddelelse af 27. april 2005 om »Overholdelse af charteret om grundlæggende rettigheder i Kommissionens lovgivningsforslag — Metodologi for en systematisk og stringent kontrol«(KOM(2005)0172);

| 5. | anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag om oprettelse af en særlig budgetpost for børns rettigheder, som kan gøre det muligt både at finansiere arbejdet med at gennemføre Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« og børnespecifikke pilotprojekter såsom et europæisk hurtigt varslingssystem for bortførelse af børn samt et koordinationsorgan bestående af repræsentanter for medlemsstaternes centrale myndigheder, der skal have til opgave at mindske antallet af børnebortførelsessager; denne budgetpost bør også omfatte støtte til ngo-netværk, der arbejder inden for dette felt, samt sikre børns deltagelse i arbejdet med at gennemføre meddelelsen og de nævnte projekter; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag om oprettelse af en særlig budgetpost for børns rettigheder, som kan gøre det muligt både at finansiere arbejdet med at gennemføre Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« og børnespecifikke pilotprojekter såsom et europæisk hurtigt varslingssystem for bortførelse af børn samt et koordinationsorgan bestående af repræsentanter for medlemsstaternes centrale myndigheder, der skal have til opgave at mindske antallet af børnebortførelsessager; denne budgetpost bør også omfatte støtte til ngo-netværk, der arbejder inden for dette felt, samt sikre børns deltagelse i arbejdet med at gennemføre meddelelsen og de nævnte projekter;

| 6. | opfordrer til etablering af et kontrolsystem støttet med finansielle midler og årlige rapporter, så det sikres, at de forpligtelser, der er beskrevet i Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder«, og den fremtidige strategi om børns rettigheder gennemføres; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til etablering af et kontrolsystem støttet med finansielle midler og årlige rapporter, så det sikres, at de forpligtelser, der er beskrevet i Kommissionens ovennævnte meddelelse »Mod en EU-strategi for børns rettigheder«, og den fremtidige strategi om børns rettigheder gennemføres;

| 7. | minder om, at hvis den kommende strategi skal være effektiv, kræver det et langsigtet engagement og en langsigtet indsats, et øget og effektivt tilsyn med overholdelsen af børns rettigheder via udvikling af indikatorer og inddragelse af ngo'er samt forældre- og uddannelsesorganisationer og samordning med de nationale og internationale initiativer og politikker vedrørende børns rettigheder; |
| --- | --- |

7.

minder om, at hvis den kommende strategi skal være effektiv, kræver det et langsigtet engagement og en langsigtet indsats, et øget og effektivt tilsyn med overholdelsen af børns rettigheder via udvikling af indikatorer og inddragelse af ngo'er samt forældre- og uddannelsesorganisationer og samordning med de nationale og internationale initiativer og politikker vedrørende børns rettigheder;

| 8. | opfordrer Kommissionen til fra 2008 hvert andet år at udarbejde en omfattende rapport om børn og unge i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til fra 2008 hvert andet år at udarbejde en omfattende rapport om børn og unge i Den Europæiske Union;

| 9. | bifalder Kommissionens plan om at indføre en rådgivningstelefon for børn i hele EU og påpeger behovet for, at denne service er gratis og tilgængelig 24 timer i døgnet; opfordrer alle medlemsstater til gennem oplysningsforanstaltninger at oplyse børn om muligheden for at gøre brug af denne service; |
| --- | --- |

9.

bifalder Kommissionens plan om at indføre en rådgivningstelefon for børn i hele EU og påpeger behovet for, at denne service er gratis og tilgængelig 24 timer i døgnet; opfordrer alle medlemsstater til gennem oplysningsforanstaltninger at oplyse børn om muligheden for at gøre brug af denne service;

| 10. | afventer med interesse Kommissionens rapport om medlemsstaternes gennemførelse af ovennævnte rammeafgørelse fra 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi; |
| --- | --- |

10.

afventer med interesse Kommissionens rapport om medlemsstaternes gennemførelse af ovennævnte rammeafgørelse fra 2003 om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi;

| 11. | anmoder om, at beskyttelse af børns rettigheder, som den er fastlagt i FN-konventionen om barnets rettigheder, tilføjes prioriteringerne i den flerårige ramme for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og at agenturet hurtigst muligt opretter et samarbejdsnet med de internationale organisationer, især med børneombudsmænd og ngo'er, der er aktive på dette område, for at få fuldt udbytte af deres erfaringer og oplysninger; |
| --- | --- |

11.

anmoder om, at beskyttelse af børns rettigheder, som den er fastlagt i FN-konventionen om barnets rettigheder, tilføjes prioriteringerne i den flerårige ramme for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og at agenturet hurtigst muligt opretter et samarbejdsnet med de internationale organisationer, især med børneombudsmænd og ngo'er, der er aktive på dette område, for at få fuldt udbytte af deres erfaringer og oplysninger;

| 12. | anmoder Kommissionen, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og medlemsstaterne om i samarbejde med relevante FN-organer, internationale organisationer og forskningscentre om at forbedre indsamlingen af sammenlignelige statistiske data om børns forhold i EU, om nødvendigt ved at udvide Eurostats mandat, således at der kan udvikles og medtages flere børnespecifikke indikatorer, f.eks. om børnefattigdom og social udstødelse; anmoder endvidere om, at børns deltagelse i dataindsamlingen sikres; |
| --- | --- |

12.

anmoder Kommissionen, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og medlemsstaterne om i samarbejde med relevante FN-organer, internationale organisationer og forskningscentre om at forbedre indsamlingen af sammenlignelige statistiske data om børns forhold i EU, om nødvendigt ved at udvide Eurostats mandat, således at der kan udvikles og medtages flere børnespecifikke indikatorer, f.eks. om børnefattigdom og social udstødelse; anmoder endvidere om, at børns deltagelse i dataindsamlingen sikres;

| 13. | anmoder Kommissionen om at udarbejde en oversigt, fordelt på alder og køn, over alle former for diskrimination og vold mod børn, at integrere ligestilling mellem kønnene i alle politikker og instrumenter i sin kommende strategi, herunder i de aktiviteter, der gennemføres af forummet for børns rettigheder, og at sikre opfølgning og evaluering af disse politikker, bl.a. ved hjælp af »kønsbudgettering«; |
| --- | --- |

13.

anmoder Kommissionen om at udarbejde en oversigt, fordelt på alder og køn, over alle former for diskrimination og vold mod børn, at integrere ligestilling mellem kønnene i alle politikker og instrumenter i sin kommende strategi, herunder i de aktiviteter, der gennemføres af forummet for børns rettigheder, og at sikre opfølgning og evaluering af disse politikker, bl.a. ved hjælp af »kønsbudgettering«;

| 14. | opfordrer til, at børns rettigheder integreres i EU's eksterne politikker og foranstaltninger, herunder EU's naboskabspolitik og det strategiske partnerskab med Rusland, som det beskrives i det kommende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om Den Europæiske Unions handlingsplan om børns rettigheder i de eksterne forbindelser, og i udvidelsesprocessen, i erkendelse af at disse politikker er virkningsfulde redskaber, der giver mulighed for at fremme børns rettigheder; opfordrer Kommissionen til at omsætte disse muligheder til specifikke målsætninger i Fællesskabets og medlemsstaternes eksterne arbejde; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at børns rettigheder integreres i EU's eksterne politikker og foranstaltninger, herunder EU's naboskabspolitik og det strategiske partnerskab med Rusland, som det beskrives i det kommende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om Den Europæiske Unions handlingsplan om børns rettigheder i de eksterne forbindelser, og i udvidelsesprocessen, i erkendelse af at disse politikker er virkningsfulde redskaber, der giver mulighed for at fremme børns rettigheder; opfordrer Kommissionen til at omsætte disse muligheder til specifikke målsætninger i Fællesskabets og medlemsstaternes eksterne arbejde;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport om muligheden for i alle de internationale aftaler mellem Det Europæiske Fællesskab og tredjelande at indføje en specifik og juridisk bindende klausul om respekt for barnets rettigheder, således som disse er fastlagt på internationalt plan; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport om muligheden for i alle de internationale aftaler mellem Det Europæiske Fællesskab og tredjelande at indføje en specifik og juridisk bindende klausul om respekt for barnets rettigheder, således som disse er fastlagt på internationalt plan;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at forstærke sin indsats for at støtte udviklingslandene med at omsætte bestemmelserne i FN's konvention om barnets rettigheder og tilhørende valgfrie protokoller til national lovgivning; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at forstærke sin indsats for at støtte udviklingslandene med at omsætte bestemmelserne i FN's konvention om barnets rettigheder og tilhørende valgfrie protokoller til national lovgivning;

| 17. | anmoder om, at det overvejes at lade EU tiltræde FN's konvention om barnets rettigheder og de to valgfrie protokoller hertil samt Europarådets konventioner om børns rettigheder, herunder den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og konventionerne om udøvelse af børns rettigheder, adoption, udnyttelse og seksuelt misbrug; foreslår, at Rådet vedtager en principiel holdning, der i fremtiden kan sætte EU i stand til at deltage i forhandlinger om konventioner om børns rettigheder; |
| --- | --- |

17.

anmoder om, at det overvejes at lade EU tiltræde FN's konvention om barnets rettigheder og de to valgfrie protokoller hertil samt Europarådets konventioner om børns rettigheder, herunder den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og konventionerne om udøvelse af børns rettigheder, adoption, udnyttelse og seksuelt misbrug; foreslår, at Rådet vedtager en principiel holdning, der i fremtiden kan sætte EU i stand til at deltage i forhandlinger om konventioner om børns rettigheder;

| 18. | påpeger, at enhver strategi for børns rettigheder bør baseres på værdierne og de fire grundlæggende principper i FN's konvention om barnets rettigheder: beskyttelse mod alle former for forskelsbehandling; barnets tarv som det primære hensyn; retten til liv og udvikling og retten til at ytre sin mening og blive lyttet til i alle spørgsmål og procedurer, der vedrører barnet; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at enhver strategi for børns rettigheder bør baseres på værdierne og de fire grundlæggende principper i FN's konvention om barnets rettigheder: beskyttelse mod alle former for forskelsbehandling; barnets tarv som det primære hensyn; retten til liv og udvikling og retten til at ytre sin mening og blive lyttet til i alle spørgsmål og procedurer, der vedrører barnet;

| 19. | beklager, at ikke alle medlemsstater endnu har fulgt opfordringen fra FN's komité for barnets rettigheder om at udnævne en børneombudsmand, der kan fremme håndhævelsen af børns rettigheder og den videre implementering af FN's konvention om barnets rettigheder, og opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort dette, til at gøre det så hurtigt som muligt; finder, at EU bør give finansiel støtte til det europæiske netværk for børneombudsmænd (ENOC), således at det får mulighed for at arbejde mere indgående og på EU-plan med spørgsmål, der vedrører børns rettigheder; |
| --- | --- |

19.

beklager, at ikke alle medlemsstater endnu har fulgt opfordringen fra FN's komité for barnets rettigheder om at udnævne en børneombudsmand, der kan fremme håndhævelsen af børns rettigheder og den videre implementering af FN's konvention om barnets rettigheder, og opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort dette, til at gøre det så hurtigt som muligt; finder, at EU bør give finansiel støtte til det europæiske netværk for børneombudsmænd (ENOC), således at det får mulighed for at arbejde mere indgående og på EU-plan med spørgsmål, der vedrører børns rettigheder;

| 20. | henviser til, at de nationale myndigheders anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar (7) giver anledning til forskellige fortolkninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde retningslinjer og bedste praksis-regler med det formål at klarlægge og lette anvendelsen af forordningen; |
| --- | --- |

20.

henviser til, at de nationale myndigheders anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar (7) giver anledning til forskellige fortolkninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde retningslinjer og bedste praksis-regler med det formål at klarlægge og lette anvendelsen af forordningen;

| 21. | understreger vigtigheden af, at medlemsstaterne og kandidatlandene fuldt ud gennemfører de eksisterende internationale forpligtelser, herunder navnlig dem, der udspringer af FN's konvention om barnets rettigheder, FN's konvention om handicappedes rettigheder, som indeholder særlige bestemmelser om handicappede børn, og ILO's konventioner om børnearbejde; |
| --- | --- |

21.

understreger vigtigheden af, at medlemsstaterne og kandidatlandene fuldt ud gennemfører de eksisterende internationale forpligtelser, herunder navnlig dem, der udspringer af FN's konvention om barnets rettigheder, FN's konvention om handicappedes rettigheder, som indeholder særlige bestemmelser om handicappede børn, og ILO's konventioner om børnearbejde;

| 22. | opfordrer indtrængende de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret Haag-konventionen af 19. oktober 1996 om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældreansvar og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige, til at gøre dette og opfordrer indtrængende de forskellige EU-institutioner til at tilskynde tredjelande til at ratificere de vigtigste internationale instrumenter til beskyttelse af barnets rettigheder, navnlig dem, der kan forbedre situationen for mindreårige indvandrere; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret Haag-konventionen af 19. oktober 1996 om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældreansvar og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige, til at gøre dette og opfordrer indtrængende de forskellige EU-institutioner til at tilskynde tredjelande til at ratificere de vigtigste internationale instrumenter til beskyttelse af barnets rettigheder, navnlig dem, der kan forbedre situationen for mindreårige indvandrere;

| 23. | opfordrer EU til gennem oplysning og henstillinger at deltage aktivt i at fremme kendskabet til FN's konvention om barnets rettigheder og dens udbredelse i og uden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

23.

opfordrer EU til gennem oplysning og henstillinger at deltage aktivt i at fremme kendskabet til FN's konvention om barnets rettigheder og dens udbredelse i og uden for Den Europæiske Union;

| 24. | minder medlemsstaterne om behovet for, at de snarest muligt opfylder deres europæiske og internationale forpligtelser i forbindelse med beskyttelse af børns rettigheder; |
| --- | --- |

24.

minder medlemsstaterne om behovet for, at de snarest muligt opfylder deres europæiske og internationale forpligtelser i forbindelse med beskyttelse af børns rettigheder;

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde udvekslingsprogrammer for lærere og elever med lande uden for EU, navnlig i Mellemøsten og udviklingslande, og til at udbrede og fremme barnets rettigheder under særlig hensyntagen til retten til uddannelse og ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

25.

opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde udvekslingsprogrammer for lærere og elever med lande uden for EU, navnlig i Mellemøsten og udviklingslande, og til at udbrede og fremme barnets rettigheder under særlig hensyntagen til retten til uddannelse og ligestilling mellem kønnene;

| 26. | understreger behovet for en differentieret vurdering af børns behov; et godt eksempel på en sådan differentieret skala er at finde i Report Card 7, som er udarbejdet af UNICEF's Innocenti-forskningscenter og indeholder 6 aspekter af børns trivsel, nemlig materiel trivsel, sundhed og sikkerhed, trivsel i skolen, forhold til familie og andre børn, adfærd og risici samt subjektiv trivsel; |
| --- | --- |

26.

understreger behovet for en differentieret vurdering af børns behov; et godt eksempel på en sådan differentieret skala er at finde i Report Card 7, som er udarbejdet af UNICEF's Innocenti-forskningscenter og indeholder 6 aspekter af børns trivsel, nemlig materiel trivsel, sundhed og sikkerhed, trivsel i skolen, forhold til familie og andre børn, adfærd og risici samt subjektiv trivsel;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre, at psykisk handicappede børns rettigheder respekteres, med særlig henvisning til deres ret til frihed, uddannelse og adgang til domstolene, og at de beskyttes mod tortur og grusom, umenneskelig eller vanærende behandling; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre, at psykisk handicappede børns rettigheder respekteres, med særlig henvisning til deres ret til frihed, uddannelse og adgang til domstolene, og at de beskyttes mod tortur og grusom, umenneskelig eller vanærende behandling;

| 28. | opfordrer alle medlemsstater til at sikre, at børn repræsenteres effektivt og uafhængigt i retslige eller kvasi-retslige procedurer, der angår dem, og får en af retten udpeget værge, hvis barnet ikke har et ansvarligt, kompetent og passende voksent familiemedlem, der er i stand til at varetaget dette ansvar for barnet; |
| --- | --- |

28.

opfordrer alle medlemsstater til at sikre, at børn repræsenteres effektivt og uafhængigt i retslige eller kvasi-retslige procedurer, der angår dem, og får en af retten udpeget værge, hvis barnet ikke har et ansvarligt, kompetent og passende voksent familiemedlem, der er i stand til at varetaget dette ansvar for barnet;

| 29. | understreger, at eftersom omsorgen for størstedelen af alle børn, særligt små børn, varetages inden for familien, skal en strategi for børns rettigheder også indeholde foranstaltninger til fremme af familiers velfærd; |
| --- | --- |

29.

understreger, at eftersom omsorgen for størstedelen af alle børn, særligt små børn, varetages inden for familien, skal en strategi for børns rettigheder også indeholde foranstaltninger til fremme af familiers velfærd;

| 30. | anmoder Kommissionen om at udvikle politikker og gennemføre sammenhængende og tværgående aktioner rettet mod beskyttelse af børns rettigheder, så der kan opnås interterritorial lighed og lige muligheder for børn; |
| --- | --- |

30.

anmoder Kommissionen om at udvikle politikker og gennemføre sammenhængende og tværgående aktioner rettet mod beskyttelse af børns rettigheder, så der kan opnås interterritorial lighed og lige muligheder for børn;

| 31. | forslår, at EU indfører begrebet »udsatte børn« som betegnelse for alle børn, der er ofre for en social situation, som bringer deres mentale og fysiske sundhed i fare og/eller udsætter dem for at blive involveret i kriminalitet som ofre eller gerningsmænd; |
| --- | --- |

31.

forslår, at EU indfører begrebet »udsatte børn« som betegnelse for alle børn, der er ofre for en social situation, som bringer deres mentale og fysiske sundhed i fare og/eller udsætter dem for at blive involveret i kriminalitet som ofre eller gerningsmænd;

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage initiativer (som f.eks. oplysningskampagner, udveksling af bedste praksis mv.) til at forhindre, at børn bliver udsatte, herunder forebyggelse af ungdomskriminalitet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage initiativer (som f.eks. oplysningskampagner, udveksling af bedste praksis mv.) til at forhindre, at børn bliver udsatte, herunder forebyggelse af ungdomskriminalitet;

| 33. | minder om, at retten til uddannelse og erhvervsuddannelse er en grundlæggende social rettighed, og opfordrer alle medlemsstater og kandidatlande til at garantere denne rettighed for alle børn uanset børnenes og forældrenes sociale og etniske baggrund, fysiske situation eller retlige status; |
| --- | --- |

33.

minder om, at retten til uddannelse og erhvervsuddannelse er en grundlæggende social rettighed, og opfordrer alle medlemsstater og kandidatlande til at garantere denne rettighed for alle børn uanset børnenes og forældrenes sociale og etniske baggrund, fysiske situation eller retlige status;

| 34. | anmoder om, at den kommende EU-strategi om børns rettigheder kommer til at omfatte foranstaltninger til forebyggelse af kønsrelateret vold med særlig fokus på bl.a. oplysningskampagner om lighed mellem kønnene, rettet mod piger og drenge, forældre, undervisere og de sårbare samfundsgrupper, og at den sigter på at frigøre pigerne, sikre deres lige muligheder og forbedre varetagelsen af deres rettigheder; anmoder om, at man fremmer drenges og mænds aktive deltagelse i de nævnte præventive foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at gøre sin udviklingsbistandspolitik og sine handelsaftaler afhængige af gennemførelsen af lovgivning, som sikrer ligheden mellem mænd og kvinder, og afskaffelsen af enhver form for vold mod kvinder og børn; |
| --- | --- |

34.

anmoder om, at den kommende EU-strategi om børns rettigheder kommer til at omfatte foranstaltninger til forebyggelse af kønsrelateret vold med særlig fokus på bl.a. oplysningskampagner om lighed mellem kønnene, rettet mod piger og drenge, forældre, undervisere og de sårbare samfundsgrupper, og at den sigter på at frigøre pigerne, sikre deres lige muligheder og forbedre varetagelsen af deres rettigheder; anmoder om, at man fremmer drenges og mænds aktive deltagelse i de nævnte præventive foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at gøre sin udviklingsbistandspolitik og sine handelsaftaler afhængige af gennemførelsen af lovgivning, som sikrer ligheden mellem mænd og kvinder, og afskaffelsen af enhver form for vold mod kvinder og børn;

| 35. | opfordrer Kommissionen til i sine forbindelser med tredjelande at tilskynde til ratificering af internationale aftaler, der har til formål at fjerne forskelsbehandling af kvinder og fremme deres deltagelse i det økonomiske, sociale og politiske liv, således at de på denne måde kan forbedre deres børns velfærd; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til i sine forbindelser med tredjelande at tilskynde til ratificering af internationale aftaler, der har til formål at fjerne forskelsbehandling af kvinder og fremme deres deltagelse i det økonomiske, sociale og politiske liv, således at de på denne måde kan forbedre deres børns velfærd;

Deltagelse af børn

| 36. | glæder sig over Kommissionens nye forum, der samler repræsentanter fra medlemsstaterne, Parlamentet og Kommissionen, ikke-statslige organisationer, nationale og internationale organisationer, der arbejder for barnets rettigheder samt børnene selv; mener, at børns deltagelse bør være et af forummets hovedmål; opfordrer Kommissionen til at sikre, at børn, medlemsstaternes børneombudsmænd og forældre- og familieorganisationer deltager heri; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over Kommissionens nye forum, der samler repræsentanter fra medlemsstaterne, Parlamentet og Kommissionen, ikke-statslige organisationer, nationale og internationale organisationer, der arbejder for barnets rettigheder samt børnene selv; mener, at børns deltagelse bør være et af forummets hovedmål; opfordrer Kommissionen til at sikre, at børn, medlemsstaternes børneombudsmænd og forældre- og familieorganisationer deltager heri;

| 37. | glæder sig over, at Kommissionen har oprettet en tværtjenstlig gruppe og udnævnt en koordinator for børns rettigheder, og anmoder om, at der oprettes en koordineringsenhed i Parlamentet, der skal være baseret på bestemmelserne i Lissabon-traktaten, fungere i samarbejde med Kommissionens tværtjenstlige gruppe og have til formål at sammenkæde og rationalisere alle parlamentariske initiativer og aktiviteter vedrørende børns rettigheder; mener, at disse organer desuden bør etablere et netværk til udveksling af informationer og god praksis i forbindelse med de nationale strategiplaner vedrørende børn, som nogle medlemsstater er i færd med at gennemføre; opfordrer disse organer til at tage direkte kontakt til børne- og ungdomsorganisationer med henblik på at udvikle, implementere, overvåge og sikre børns meningsfulde og reelle deltagelse i alle beslutninger, der berører dem; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over, at Kommissionen har oprettet en tværtjenstlig gruppe og udnævnt en koordinator for børns rettigheder, og anmoder om, at der oprettes en koordineringsenhed i Parlamentet, der skal være baseret på bestemmelserne i Lissabon-traktaten, fungere i samarbejde med Kommissionens tværtjenstlige gruppe og have til formål at sammenkæde og rationalisere alle parlamentariske initiativer og aktiviteter vedrørende børns rettigheder; mener, at disse organer desuden bør etablere et netværk til udveksling af informationer og god praksis i forbindelse med de nationale strategiplaner vedrørende børn, som nogle medlemsstater er i færd med at gennemføre; opfordrer disse organer til at tage direkte kontakt til børne- og ungdomsorganisationer med henblik på at udvikle, implementere, overvåge og sikre børns meningsfulde og reelle deltagelse i alle beslutninger, der berører dem;

| 38. | minder om, at børn og unge uanset alder har ret til at give udtryk for deres mening; mener, at såvel piger som drenge har ret til at komme til orde, og at denne ret bør sikres i forbindelse med det arbejde, der er påbegyndt med henblik på udarbejdelse af en EU-strategi for barnets rettigheder, og at der bør sikres en ligelig deltagelse af piger og drenge; |
| --- | --- |

38.

minder om, at børn og unge uanset alder har ret til at give udtryk for deres mening; mener, at såvel piger som drenge har ret til at komme til orde, og at denne ret bør sikres i forbindelse med det arbejde, der er påbegyndt med henblik på udarbejdelse af en EU-strategi for barnets rettigheder, og at der bør sikres en ligelig deltagelse af piger og drenge;

| 39. | erkender, at aktiv deltagelse er tæt forbundet med information; udtrykker tilfredshed med udformningen af en kommunikations- og informationsstrategi, der sigter på at offentliggøre EU-foranstaltninger på en børnevenlig måde, der er tilgængelig for alle; |
| --- | --- |

39.

erkender, at aktiv deltagelse er tæt forbundet med information; udtrykker tilfredshed med udformningen af en kommunikations- og informationsstrategi, der sigter på at offentliggøre EU-foranstaltninger på en børnevenlig måde, der er tilgængelig for alle;

| 40. | afventer med interesse, at Kommissionen i 2008 udsender sin evalueringsundersøgelse af virkningerne af eksisterende EU-foranstaltninger, som berører børns rettigheder, og et høringsdokument med henblik på vedtagelse af en hvidbog om de vigtigste prioriteringer for EU's fremtidige indsats inden for børns rettigheder; anmoder Kommissionen om at tage hensyn til resultaterne af Red Barnets og Plan Internationals ovennævnte høring af ca. et tusind børn i starten af 2007, der viste, at de emner, børn betragter som vigtige, er vold mod børn, forskelsbehandling, social udstødelse og racisme, virkningerne af narkotika- og alkoholmisbrug og rygning, prostitution og menneskehandel samt miljøbeskyttelse; mener, at ud over disse specifikke prioriterede emner skal børns ret til deltagelse og indflydelse være strategiens overordnede målsætning; opfordrer derfor Kommissionen til at udforme en procedure, der kan sætte alle involverede interessenter, herunder børn, i stand til at deltage i den høring, der skal føre frem til fastlæggelsen af EU's strategi for børns rettigheder; |
| --- | --- |

40.

afventer med interesse, at Kommissionen i 2008 udsender sin evalueringsundersøgelse af virkningerne af eksisterende EU-foranstaltninger, som berører børns rettigheder, og et høringsdokument med henblik på vedtagelse af en hvidbog om de vigtigste prioriteringer for EU's fremtidige indsats inden for børns rettigheder; anmoder Kommissionen om at tage hensyn til resultaterne af Red Barnets og Plan Internationals ovennævnte høring af ca. et tusind børn i starten af 2007, der viste, at de emner, børn betragter som vigtige, er vold mod børn, forskelsbehandling, social udstødelse og racisme, virkningerne af narkotika- og alkoholmisbrug og rygning, prostitution og menneskehandel samt miljøbeskyttelse; mener, at ud over disse specifikke prioriterede emner skal børns ret til deltagelse og indflydelse være strategiens overordnede målsætning; opfordrer derfor Kommissionen til at udforme en procedure, der kan sætte alle involverede interessenter, herunder børn, i stand til at deltage i den høring, der skal føre frem til fastlæggelsen af EU's strategi for børns rettigheder;

| 41. | anser det for yderst vigtigt, at oplysninger om børns rettigheder formidles til børn på en børnevenlig måde og ad passende kanaler; anmoder Kommissionen om at:






  — | udvikle effektive kommunikationsredskaber, herunder et børnevenligt websted, til at informere om EU's arbejde med børns rettigheder; |
| --- | --- | --- |

41.

anser det for yderst vigtigt, at oplysninger om børns rettigheder formidles til børn på en børnevenlig måde og ad passende kanaler; anmoder Kommissionen om at:

—

udvikle effektive kommunikationsredskaber, herunder et børnevenligt websted, til at informere om EU's arbejde med børns rettigheder;

| — | etablere et permanent og fælles informationssystem med det formål at øge bevidstheden om børns situation i EU; |
| --- | --- |

—

etablere et permanent og fælles informationssystem med det formål at øge bevidstheden om børns situation i EU;

| — | oprette og udbrede kendskabet til periodevise og permanente informationskanaler vedrørende børns situation i EU, såsom statistiske rapporter, undersøgelser samt udveksling af oplysninger og god praksis; |
| --- | --- |

—

oprette og udbrede kendskabet til periodevise og permanente informationskanaler vedrørende børns situation i EU, såsom statistiske rapporter, undersøgelser samt udveksling af oplysninger og god praksis;

Vold

| 42. | fastslår, at ingen form for vold mod børn kan retfærdiggøres nogetsteds, heller ikke i hjemmet, og må fordømmes, og anmoder derfor om, at der på fællesskabsplan indføres lovgivning, der forbyder alle former for vold, seksuelt misbrug, nedværdigende afstraffelse og skadelig traditionel praksis; fordømmer alle former for vold mod børn, herunder fysisk, psykisk og seksuel vold, såsom tortur, misbrug og udnyttelse, bortførelse af børn, handel med eller salg af børn og deres organer, vold i hjemmet, børnepornografi, børneprostitution, pædofili og eller skadelig traditionel praksis såsom kønslemlæstelse af piger, tvangsægteskaber og æresforbrydelser; |
| --- | --- |

42.

fastslår, at ingen form for vold mod børn kan retfærdiggøres nogetsteds, heller ikke i hjemmet, og må fordømmes, og anmoder derfor om, at der på fællesskabsplan indføres lovgivning, der forbyder alle former for vold, seksuelt misbrug, nedværdigende afstraffelse og skadelig traditionel praksis; fordømmer alle former for vold mod børn, herunder fysisk, psykisk og seksuel vold, såsom tortur, misbrug og udnyttelse, bortførelse af børn, handel med eller salg af børn og deres organer, vold i hjemmet, børnepornografi, børneprostitution, pædofili og eller skadelig traditionel praksis såsom kønslemlæstelse af piger, tvangsægteskaber og æresforbrydelser;

| 43. | minder om henstillingerne i FN's generalsekretærs undersøgelse om vold mod børn vedrørende forebyggelse og imødegåelse af alle former for vold mod børn og anerkender især behovet for at prioritere de forebyggende politikker og styrke de sociale serviceydelser med særlig vægt på familiemægling med henblik på at forbedre støtten til ofre for vold, sikre, at lovovertrædere bliver stillet til ansvar, samt forstærke indsamlingen og analysen af data om dette skjulte problem; anmoder om, at der som led i politikkerne for forebyggelse af vold mod børn gennemføres bevidstgørelses-, informations- og undervisningskampagner samt kapacitetsopbygningstiltag for erhvervsgrupper, der arbejder med og for børn; |
| --- | --- |

43.

minder om henstillingerne i FN's generalsekretærs undersøgelse om vold mod børn vedrørende forebyggelse og imødegåelse af alle former for vold mod børn og anerkender især behovet for at prioritere de forebyggende politikker og styrke de sociale serviceydelser med særlig vægt på familiemægling med henblik på at forbedre støtten til ofre for vold, sikre, at lovovertrædere bliver stillet til ansvar, samt forstærke indsamlingen og analysen af data om dette skjulte problem; anmoder om, at der som led i politikkerne for forebyggelse af vold mod børn gennemføres bevidstgørelses-, informations- og undervisningskampagner samt kapacitetsopbygningstiltag for erhvervsgrupper, der arbejder med og for børn;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til enten at gennemføre specifikke lovbestemmelser om kvindelig kønslemlæstelse eller indføre love, som gør det muligt at retsforfølge enhver, der udfører kønslemlæstelse; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne til enten at gennemføre specifikke lovbestemmelser om kvindelig kønslemlæstelse eller indføre love, som gør det muligt at retsforfølge enhver, der udfører kønslemlæstelse;

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at skride til handling mod æresforbrydelser, ligegyldigt om årsagen måtte være homoseksualitet, religion eller kønsidentitet, samt mod arrangerede ægteskaber og ægteskaber med mindreårige; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne til at skride til handling mod æresforbrydelser, ligegyldigt om årsagen måtte være homoseksualitet, religion eller kønsidentitet, samt mod arrangerede ægteskaber og ægteskaber med mindreårige;

| 46. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at øge lægers opmærksomhed på skadelige traditionelle praksisser og sikre, at overtrædelser af gældende lov straffes konsekvent, og at der lægges særlig vægt på sårbare grupper såsom piger og kvinder med indvandrerbaggrund og fra etniske minoriteter samt handicappede piger; |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at øge lægers opmærksomhed på skadelige traditionelle praksisser og sikre, at overtrædelser af gældende lov straffes konsekvent, og at der lægges særlig vægt på sårbare grupper såsom piger og kvinder med indvandrerbaggrund og fra etniske minoriteter samt handicappede piger;

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre det obligatorisk for sundhedspersonale at registrere samtlige tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse og desuden registrere tilfælde, hvor der er mistanke om, at der vil blive foretaget kønslemlæstelse; |
| --- | --- |

47.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre det obligatorisk for sundhedspersonale at registrere samtlige tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse og desuden registrere tilfælde, hvor der er mistanke om, at der vil blive foretaget kønslemlæstelse;

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til at give udtryk for deres afstandtagen fra traditionsbaseret vold mod kvinder, fordømme krænkelser af indvandrerpigers menneskerettigheder, som begås på deres familiers foranledning, og undersøge, hvilke love der kan anvendes til at stille familiemedlemmer til ansvar, særlig i tilfælde af såkaldte æresforbrydelser; |
| --- | --- |

48.

opfordrer medlemsstaterne til at give udtryk for deres afstandtagen fra traditionsbaseret vold mod kvinder, fordømme krænkelser af indvandrerpigers menneskerettigheder, som begås på deres familiers foranledning, og undersøge, hvilke love der kan anvendes til at stille familiemedlemmer til ansvar, særlig i tilfælde af såkaldte æresforbrydelser;

| 49. | fastholder, at såfremt vold mod og misbrug af børn skal kunne påvises og behandles i en tidlig alder, må der indføres en specifik procedureprotokol for registrering og behandling af sådanne tilfælde samt uddannelsesforanstaltninger for læge- og sundhedspersonale med ansvar for spørgsmål i tilknytning til børns fysiske og psykiske sundhed; |
| --- | --- |

49.

fastholder, at såfremt vold mod og misbrug af børn skal kunne påvises og behandles i en tidlig alder, må der indføres en specifik procedureprotokol for registrering og behandling af sådanne tilfælde samt uddannelsesforanstaltninger for læge- og sundhedspersonale med ansvar for spørgsmål i tilknytning til børns fysiske og psykiske sundhed;

| 50. | støtter en udnævnelse af FN-generalsekretærens særlige repræsentant for udryddelse af vold mod børn med det nødvendige mandat og de nødvendige midler til at håndhæve globale forpligtelser om at standse vold mod børn; |
| --- | --- |

50.

støtter en udnævnelse af FN-generalsekretærens særlige repræsentant for udryddelse af vold mod børn med det nødvendige mandat og de nødvendige midler til at håndhæve globale forpligtelser om at standse vold mod børn;

| 51. | understreger nødvendigheden af at etablere en passende lovgivningsmæssig ramme, for så vidt angår seksuel udnyttelse af børn og misbrug af børn, og styrke det retlige samarbejde og politisamarbejdet mellem medlemsstaterne, Europol og Eurojust samt alle kompetente internationale organer; |
| --- | --- |

51.

understreger nødvendigheden af at etablere en passende lovgivningsmæssig ramme, for så vidt angår seksuel udnyttelse af børn og misbrug af børn, og styrke det retlige samarbejde og politisamarbejdet mellem medlemsstaterne, Europol og Eurojust samt alle kompetente internationale organer;

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at afsætte midler til oplysnings- og mediekampagner rettet mod forældre og erhvervsaktive, så der kan sikres børnevenlige juridiske, medicinske samt psykologiske og sociale tjenesteydelser; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne til at afsætte midler til oplysnings- og mediekampagner rettet mod forældre og erhvervsaktive, så der kan sikres børnevenlige juridiske, medicinske samt psykologiske og sociale tjenesteydelser;

| 53. | anmoder alle institutioner og medlemsstater om at tage aktiv del i kampen mod seksuel udnyttelse af børn, handel med børn, pædofili, seksuelt misbrug af børn på internettet, børneprostitution og børnesexturisme, idet de træffer alle de nødvendige foranstaltninger til at afslutte harmoniseringen af de nationale lovgivninger baseret på princippet om fælles mindsteregler som vedtaget ved ovennævnte rammeafgørelse 2004/68/RIA, men også i andre lovgivningsmæssige instrumenter, der medfører deltagelse af alle interesserede offentlige og private parter som omtalt i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen »Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet«; |
| --- | --- |

53.

anmoder alle institutioner og medlemsstater om at tage aktiv del i kampen mod seksuel udnyttelse af børn, handel med børn, pædofili, seksuelt misbrug af børn på internettet, børneprostitution og børnesexturisme, idet de træffer alle de nødvendige foranstaltninger til at afslutte harmoniseringen af de nationale lovgivninger baseret på princippet om fælles mindsteregler som vedtaget ved ovennævnte rammeafgørelse 2004/68/RIA, men også i andre lovgivningsmæssige instrumenter, der medfører deltagelse af alle interesserede offentlige og private parter som omtalt i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen »Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet«;

| 54. | fastholder, at seksuel udnyttelse af børn bør sidestilles med voldtægt i strafferetlig henseende; mener, at der bør tages højde for skærpende omstændigheder, når et barn er offer for seksuel udnyttelse eller misbrug; |
| --- | --- |

54.

fastholder, at seksuel udnyttelse af børn bør sidestilles med voldtægt i strafferetlig henseende; mener, at der bør tages højde for skærpende omstændigheder, når et barn er offer for seksuel udnyttelse eller misbrug;

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje kønsneutral lovgivning i forbindelse med seksuel vold og til at overveje at gøre det kriminelt at købe sex af et barn (dvs. en mindreårig) i overensstemmelse med artikel 1 i den frivillige protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi, vedtaget af FN's generalforsamling den 25. maj 2000; understreger, at offentlighedens bevidstgørelse er afgørende for at kunne bekæmpe og begrænse efterspørgslen efter børneprostitution og børnepornografi; |
| --- | --- |

55.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje kønsneutral lovgivning i forbindelse med seksuel vold og til at overveje at gøre det kriminelt at købe sex af et barn (dvs. en mindreårig) i overensstemmelse med artikel 1 i den frivillige protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi, vedtaget af FN's generalforsamling den 25. maj 2000; understreger, at offentlighedens bevidstgørelse er afgørende for at kunne bekæmpe og begrænse efterspørgslen efter børneprostitution og børnepornografi;

| 56. | minder om sin henstilling af 16. november 2006 til Rådet om bekæmpelse af menneskehandel — en integreret strategi og forslag til en handlingsplan (8), hvor Parlamentet i punkt E foreslår, at der opstilles mål om at halvere antallet af ofre for menneskehandel i løbet af de næste ti år, selv om det altovervejende mål naturligvis bør være hurtigst muligt at eliminere denne form for kriminalitet; |
| --- | --- |

56.

minder om sin henstilling af 16. november 2006 til Rådet om bekæmpelse af menneskehandel — en integreret strategi og forslag til en handlingsplan (8), hvor Parlamentet i punkt E foreslår, at der opstilles mål om at halvere antallet af ofre for menneskehandel i løbet af de næste ti år, selv om det altovervejende mål naturligvis bør være hurtigst muligt at eliminere denne form for kriminalitet;

| 57. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe effektive lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, herunder i form af indsamling af data opdelt på alder og køn med henblik på at forebygge og forhindre alle former for vold, der begås på deres område i såvel det private som det offentlige rum; |
| --- | --- |

57.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe effektive lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, herunder i form af indsamling af data opdelt på alder og køn med henblik på at forebygge og forhindre alle former for vold, der begås på deres område i såvel det private som det offentlige rum;

| 58. | opfordrer også Kommissionen til at støtte en hurtig ratifikation af ovennævnte frivillige protokol til FN-konventionen om barnets rettigheder og den valgfrie protokol til samme konvention om inddragelse af børn i væbnede konflikter; |
| --- | --- |

58.

opfordrer også Kommissionen til at støtte en hurtig ratifikation af ovennævnte frivillige protokol til FN-konventionen om barnets rettigheder og den valgfrie protokol til samme konvention om inddragelse af børn i væbnede konflikter;

| 59. | anmoder alle EU-institutioner og medlemsstaterne om at sikre fuld beskyttelse og hjælp til ofre for menneskehandel, navnlig med hensyn til at finde frem til passende og varige løsninger for børn, der er ofre for menneskehandel; |
| --- | --- |

59.

anmoder alle EU-institutioner og medlemsstaterne om at sikre fuld beskyttelse og hjælp til ofre for menneskehandel, navnlig med hensyn til at finde frem til passende og varige løsninger for børn, der er ofre for menneskehandel;

| 60. | opfordrer alle institutioner og medlemsstater til at tage aktivt del i bekæmpelsen af menneskehandel med børn med alle former for udnyttelse for øje, herunder arbejde (dvs. børnearbejde (9), tvangsarbejde, tvangsarbejde i hjemmet, slaveri, slavearbejde og tiggeri), tvangsægteskab, ulovlig adoption samt ulovlige handlinger (f.eks. narkotikahandel og lommetyveri), seksuel udnyttelse og prostitution osv.; |
| --- | --- |

60.

opfordrer alle institutioner og medlemsstater til at tage aktivt del i bekæmpelsen af menneskehandel med børn med alle former for udnyttelse for øje, herunder arbejde (dvs. børnearbejde (9), tvangsarbejde, tvangsarbejde i hjemmet, slaveri, slavearbejde og tiggeri), tvangsægteskab, ulovlig adoption samt ulovlige handlinger (f.eks. narkotikahandel og lommetyveri), seksuel udnyttelse og prostitution osv.;

| 61. | opfordrer Kommissionen til straks at foretage en evaluering af de nationale gennemførelsesforanstaltninger til Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA med henblik på fremsættelse af et forslag om en øjeblikkelig ændring af nationale bestemmelser, der er i modstrid med denne afgørelse, og støtter Kommissionens løfte om at samarbejde med de største kreditkortselskaber for at undersøge, om det er teknisk muligt at udelukke hjemmesider, der sælger børnepornografisk materiale ad elektronisk vej, fra onlinebetalingssystemerne eller indføre andre restriktioner; opfordrer også andre økonomiske aktører som f.eks. banker, vekselkontorer, internetudbydere og søgemaskinevirksomheder til at deltage aktivt i indsatsen mod børnepornografi og anden kommerciel udnyttelse af børn; opfordrer Rådet og Kommissionen til i forbindelse med vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (10) at forbyde børnepornografi og vold mod børn i alle audiovisuelle medietjenester; mener, at en af Kommissionens grundlæggende prioriteter bør være at styrke grænseoverskridende operationer mod børnepornografiske websteder og at forbedre samarbejdet mellem de offentlige myndigheder og private organisationer med henblik på at få lukket ulovlige websteder; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen til straks at foretage en evaluering af de nationale gennemførelsesforanstaltninger til Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA med henblik på fremsættelse af et forslag om en øjeblikkelig ændring af nationale bestemmelser, der er i modstrid med denne afgørelse, og støtter Kommissionens løfte om at samarbejde med de største kreditkortselskaber for at undersøge, om det er teknisk muligt at udelukke hjemmesider, der sælger børnepornografisk materiale ad elektronisk vej, fra onlinebetalingssystemerne eller indføre andre restriktioner; opfordrer også andre økonomiske aktører som f.eks. banker, vekselkontorer, internetudbydere og søgemaskinevirksomheder til at deltage aktivt i indsatsen mod børnepornografi og anden kommerciel udnyttelse af børn; opfordrer Rådet og Kommissionen til i forbindelse med vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/65/EF af 11. december 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (10) at forbyde børnepornografi og vold mod børn i alle audiovisuelle medietjenester; mener, at en af Kommissionens grundlæggende prioriteter bør være at styrke grænseoverskridende operationer mod børnepornografiske websteder og at forbedre samarbejdet mellem de offentlige myndigheder og private organisationer med henblik på at få lukket ulovlige websteder;

| 62. | henleder opmærksomheden på udnyttelsen af børn og unge i mode-, musik-, film- og sportsverdenen; |
| --- | --- |

62.

henleder opmærksomheden på udnyttelsen af børn og unge i mode-, musik-, film- og sportsverdenen;

| 63. | går ind for, at der for at tilgodese børns rettigheder etableres et passende, effektivt og proportionalt reguleringssystem i dialog med internetudbydere, medier (offentlige og private tv-kanaler, reklamebranchen, pressen, videospil, mobiltelefoner samt internettet) og industrien bl.a. med henblik på at forbyde udsendelse af skadelige billeder og programmer (herunder elektronisk chikane) og markedsføring af voldelige computerspil, der kan skade børns psykiske udvikling ved at tilskynde til vold og sexisme; peger desuden med bekymring på det voksende problem med udveksling via MMS af billeder af børn med pornografisk eller misbrugsrelateret indhold; udtrykker sin støtte til programmet Safer Internet, der beskæftiger sig med gennemførelsen af operationelle og tekniske foranstaltninger, navnlig til beskyttelse af børn; anmoder endvidere i samme forbindelse medlemsstaterne og internetudbyderne om i samarbejde med søgemaskinevirksomheder og politiet at anvende teknologi, der kan blokere for internetbrugernes adgang til ulovlige websteder, der har forbindelse til seksuelt misbrug af børn, og som kan forhindre offentligheden i at få adgang til billedmateriale, der viser seksuelt misbrug af børn; |
| --- | --- |

63.

går ind for, at der for at tilgodese børns rettigheder etableres et passende, effektivt og proportionalt reguleringssystem i dialog med internetudbydere, medier (offentlige og private tv-kanaler, reklamebranchen, pressen, videospil, mobiltelefoner samt internettet) og industrien bl.a. med henblik på at forbyde udsendelse af skadelige billeder og programmer (herunder elektronisk chikane) og markedsføring af voldelige computerspil, der kan skade børns psykiske udvikling ved at tilskynde til vold og sexisme; peger desuden med bekymring på det voksende problem med udveksling via MMS af billeder af børn med pornografisk eller misbrugsrelateret indhold; udtrykker sin støtte til programmet Safer Internet, der beskæftiger sig med gennemførelsen af operationelle og tekniske foranstaltninger, navnlig til beskyttelse af børn; anmoder endvidere i samme forbindelse medlemsstaterne og internetudbyderne om i samarbejde med søgemaskinevirksomheder og politiet at anvende teknologi, der kan blokere for internetbrugernes adgang til ulovlige websteder, der har forbindelse til seksuelt misbrug af børn, og som kan forhindre offentligheden i at få adgang til billedmateriale, der viser seksuelt misbrug af børn;

| 64. | glæder sig over igangsættelsen af gennemførelsen af en europæisk ramme for sikrere brug af mobiltelefoner blandt børn og unge, som ledende virksomheder inden for denne sektor i EU vedtog som en adfærdskodeks til selvregulering, og som vil blive fulgt op med vedtagelse af tilsvarende, nationale adfærdskodekser til selvregulering; understreger, at denne ramme udgør et første betydningsfuldt skridt hen mod at sikre, at mindreårige beskyttes mod specifikke farer, der opstår som følge af anvendelse af mobiltelefoner, men at det er afgørende, at Kommissionen konstant overvåger og bedømmer dens gennemførelse på nationalt niveau med det formål at gennemgå resultaterne af den og bedømme behovet for at vedtage et lovgivningsmæssigt fællesskabsinitiativ; |
| --- | --- |

64.

glæder sig over igangsættelsen af gennemførelsen af en europæisk ramme for sikrere brug af mobiltelefoner blandt børn og unge, som ledende virksomheder inden for denne sektor i EU vedtog som en adfærdskodeks til selvregulering, og som vil blive fulgt op med vedtagelse af tilsvarende, nationale adfærdskodekser til selvregulering; understreger, at denne ramme udgør et første betydningsfuldt skridt hen mod at sikre, at mindreårige beskyttes mod specifikke farer, der opstår som følge af anvendelse af mobiltelefoner, men at det er afgørende, at Kommissionen konstant overvåger og bedømmer dens gennemførelse på nationalt niveau med det formål at gennemgå resultaterne af den og bedømme behovet for at vedtage et lovgivningsmæssigt fællesskabsinitiativ;

| 65. | anbefaler, at der i EU skabes et fælles klassificerings- og mærkningssystem for salg og distribution af audiovisuelle medier og videospil for mindreårige, således at den europæiske standard kan tjene som forbillede for lande uden for EU; |
| --- | --- |

65.

anbefaler, at der i EU skabes et fælles klassificerings- og mærkningssystem for salg og distribution af audiovisuelle medier og videospil for mindreårige, således at den europæiske standard kan tjene som forbillede for lande uden for EU;

| 66. | minder om det eksisterende europæiske system for aldersmærkning af computer- og tv-spil (PEGI), som for nylig er suppleret med særskilt mærkning af onlinespil; mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør fremme og yderligere støtte denne form for selvregulering vedrørende mærkning af spil med henblik på bedre at beskytte mindreårige mod uegnet indhold og informere forældre om de eventuelle risici, som spil medfører, samt pege på gode eksempler; |
| --- | --- |

66.

minder om det eksisterende europæiske system for aldersmærkning af computer- og tv-spil (PEGI), som for nylig er suppleret med særskilt mærkning af onlinespil; mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør fremme og yderligere støtte denne form for selvregulering vedrørende mærkning af spil med henblik på bedre at beskytte mindreårige mod uegnet indhold og informere forældre om de eventuelle risici, som spil medfører, samt pege på gode eksempler;

| 67. | opfordrer medlemsstaterne til at stramme deres kontrol med indholdet af tv-programmer på de tidspunkter af dagen, hvor der er flest børneseere, og hjælpe forældrene med at føre kontrol ved at stille tilstrækkelig og homogen information til rådighed om tv-programmer; fremhæver, at informationsteknologien giver børnene nye muligheder for at få adgang til tv-programmer på ethvert tidspunkt fra enhver computer med internetadgang; påpeger, at der i højere grad må fokuseres på spørgsmålet om massemediernes ubegrænsede ret til adgang til børn og barnets ret til ubegrænset adgang til massemedierne; |
| --- | --- |

67.

opfordrer medlemsstaterne til at stramme deres kontrol med indholdet af tv-programmer på de tidspunkter af dagen, hvor der er flest børneseere, og hjælpe forældrene med at føre kontrol ved at stille tilstrækkelig og homogen information til rådighed om tv-programmer; fremhæver, at informationsteknologien giver børnene nye muligheder for at få adgang til tv-programmer på ethvert tidspunkt fra enhver computer med internetadgang; påpeger, at der i højere grad må fokuseres på spørgsmålet om massemediernes ubegrænsede ret til adgang til børn og barnets ret til ubegrænset adgang til massemedierne;

| 68. | påpeger, at der har været en alarmerende stigning i alle medlemsstater i ungdomskriminalitet, der involverer unge lovovertrædere, og — i de fleste tilfælde — ofre, hvilket er en situation, der kræver en fælles politik, ikke blot på nationalt niveau, men også på fællesskabsniveau; anbefaler derfor, at der som en nødvendig foranstaltning hurtigst muligt udføres en grundig undersøgelse af problemet, og at der derpå udarbejdes et rammeprogram på fællesskabsniveau, der kan samle foranstaltningerne omkring tre retningslinjer: forebyggende foranstaltninger, foranstaltninger til social integration for unge lovovertrædere samt foranstaltninger til retslig og udenretslig indgriben; |
| --- | --- |

68.

påpeger, at der har været en alarmerende stigning i alle medlemsstater i ungdomskriminalitet, der involverer unge lovovertrædere, og — i de fleste tilfælde — ofre, hvilket er en situation, der kræver en fælles politik, ikke blot på nationalt niveau, men også på fællesskabsniveau; anbefaler derfor, at der som en nødvendig foranstaltning hurtigst muligt udføres en grundig undersøgelse af problemet, og at der derpå udarbejdes et rammeprogram på fællesskabsniveau, der kan samle foranstaltningerne omkring tre retningslinjer: forebyggende foranstaltninger, foranstaltninger til social integration for unge lovovertrædere samt foranstaltninger til retslig og udenretslig indgriben;

| 69. | understreger, at fremme af »børnekultur« gennem de europæiske medie- og kulturprogrammer skal styrkes, og opfordrer Rådet og Kommissionen til gennem innovative projekter på en børnevenlig måde at fremme glæde ved europæisk kultur og europæiske sprog og på et tidligt tidspunkt at stimulere børnenes lyst til at lære; understreger samtidigt betydningen af medieopdragelse for med indførelsen af pædagogisk indhold at fremme en mere bevidst anvendelse af de forskellige medier; |
| --- | --- |

69.

understreger, at fremme af »børnekultur« gennem de europæiske medie- og kulturprogrammer skal styrkes, og opfordrer Rådet og Kommissionen til gennem innovative projekter på en børnevenlig måde at fremme glæde ved europæisk kultur og europæiske sprog og på et tidligt tidspunkt at stimulere børnenes lyst til at lære; understreger samtidigt betydningen af medieopdragelse for med indførelsen af pædagogisk indhold at fremme en mere bevidst anvendelse af de forskellige medier;

| 70. | anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om i den fremtidige strategi at udarbejde en omfattende plan til forebyggelse af ungdomskriminalitet og mobning i skolen og anden skadelig adfærd samt det særlige problem med ungdomsbander, navnlig under inddragelse af familier og skoler, de sociale tjenester, der yder familiestøtte, sports- og ungdomscentre samt de unge selv med fokus på at give dem muligheder og fremme deres aktive deltagelse i samfundet; henstiller, at medlemsstaterne udveksler god praksis med hinanden; |
| --- | --- |

70.

anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om i den fremtidige strategi at udarbejde en omfattende plan til forebyggelse af ungdomskriminalitet og mobning i skolen og anden skadelig adfærd samt det særlige problem med ungdomsbander, navnlig under inddragelse af familier og skoler, de sociale tjenester, der yder familiestøtte, sports- og ungdomscentre samt de unge selv med fokus på at give dem muligheder og fremme deres aktive deltagelse i samfundet; henstiller, at medlemsstaterne udveksler god praksis med hinanden;

| 71. | opfordrer til, at der etableres sikre, grundigt annoncerede, fortrolige og tilgængelige mekanismer, hvor børn, deres repræsentanter og andre kan anmelde vold mod børn, og påpeger, at alle børn, herunder dem på plejeinstitutioner og lukkede institutioner, skal være klar over disse klagemekanismers eksistens; |
| --- | --- |

71.

opfordrer til, at der etableres sikre, grundigt annoncerede, fortrolige og tilgængelige mekanismer, hvor børn, deres repræsentanter og andre kan anmelde vold mod børn, og påpeger, at alle børn, herunder dem på plejeinstitutioner og lukkede institutioner, skal være klar over disse klagemekanismers eksistens;

| 72. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre et informationssystem om domme for misbrug af børn for at sikre, at personer, der som følge af en dom for sexmisbrug bør betragtes som uegnede til at arbejde med børn, kan forhindres i at bestride visse poster, hvor man kommer i kontakt med børn, eventuelt i hele EU i overensstemmelse med Parlamentets holdning af 1. juni 2006 om forbud, der er en følge af dom for seksuelle lovovertrædelser begået mod børn (11); mener, at der bør indføres foranstaltninger for at undgå gentagne overtrædelser, eksempelvis hvor personer, der tidligere er dømt for seksuelle lovovertrædelser begået mod børn, rejser udenlands; glæder sig i den forbindelse over Rådets fremskridt inden for udveksling af informationer mellem medlemsstater om nationale straffedomme; ønsker, at Rådet hurtigt gennemfører en samkøring af medlemsstaternes strafferegistre ved hjælp af et europæisk netværk; |
| --- | --- |

72.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre et informationssystem om domme for misbrug af børn for at sikre, at personer, der som følge af en dom for sexmisbrug bør betragtes som uegnede til at arbejde med børn, kan forhindres i at bestride visse poster, hvor man kommer i kontakt med børn, eventuelt i hele EU i overensstemmelse med Parlamentets holdning af 1. juni 2006 om forbud, der er en følge af dom for seksuelle lovovertrædelser begået mod børn (11); mener, at der bør indføres foranstaltninger for at undgå gentagne overtrædelser, eksempelvis hvor personer, der tidligere er dømt for seksuelle lovovertrædelser begået mod børn, rejser udenlands; glæder sig i den forbindelse over Rådets fremskridt inden for udveksling af informationer mellem medlemsstater om nationale straffedomme; ønsker, at Rådet hurtigt gennemfører en samkøring af medlemsstaternes strafferegistre ved hjælp af et europæisk netværk;

| 73. | opfordrer til, at der gøres en indsats for at forhindre salg og indtagelse af narkotika og alkohol på uddannelsesinstitutioner og i nærheden af disse, samt til, at mindreårige bliver informeret om de farer, der er forbundet med indtagelse af disse; |
| --- | --- |

73.

opfordrer til, at der gøres en indsats for at forhindre salg og indtagelse af narkotika og alkohol på uddannelsesinstitutioner og i nærheden af disse, samt til, at mindreårige bliver informeret om de farer, der er forbundet med indtagelse af disse;

| 74. | opfordrer til, at medlemsstaterne finder frem til en fælles opfattelse af, hvad misbrug af børn er, da de, eksempelvis, har forskellig lovgivning, hvad den seksuelle lavalder angår; |
| --- | --- |

74.

opfordrer til, at medlemsstaterne finder frem til en fælles opfattelse af, hvad misbrug af børn er, da de, eksempelvis, har forskellig lovgivning, hvad den seksuelle lavalder angår;

| 75. | anmoder om, at børn beskyttes effektivt mod seksuel udnyttelse, herunder ved at sexturisme, der omfatter børn, gøres strafbar i alle medlemsstater og omfattes af ekstraterritoriale straffelove; anmoder om, at enhver Unionsborger, der begår en forbrydelse i et tredjeland, behandles efter et enkelt sæt ekstraterritoriale straffelove, som skal finde anvendelse i hele EU i overensstemmelse med den valgfri protokol til FN-konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi; |
| --- | --- |

75.

anmoder om, at børn beskyttes effektivt mod seksuel udnyttelse, herunder ved at sexturisme, der omfatter børn, gøres strafbar i alle medlemsstater og omfattes af ekstraterritoriale straffelove; anmoder om, at enhver Unionsborger, der begår en forbrydelse i et tredjeland, behandles efter et enkelt sæt ekstraterritoriale straffelove, som skal finde anvendelse i hele EU i overensstemmelse med den valgfri protokol til FN-konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi;

| 76. | anmoder om, at Europol får mandat til at samarbejde med politiet i medlemsstaterne samt i de stater, der berøres af denne form for turisme, for at gennemføre efterforskning med det formål at finde frem til de ansvarlige for disse forbrydelser, og foreslår, at der med dette for øje oprettes europæiske forbindelsesofficersposter; anmoder om, at der træffes passende foranstaltninger til rehabilitering og social integration af ofre for seksuel udnyttelse, der er blevet befriet fra deres udnyttere; anmoder endvidere om mere omfattende information om børnesexturisme i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

76.

anmoder om, at Europol får mandat til at samarbejde med politiet i medlemsstaterne samt i de stater, der berøres af denne form for turisme, for at gennemføre efterforskning med det formål at finde frem til de ansvarlige for disse forbrydelser, og foreslår, at der med dette for øje oprettes europæiske forbindelsesofficersposter; anmoder om, at der træffes passende foranstaltninger til rehabilitering og social integration af ofre for seksuel udnyttelse, der er blevet befriet fra deres udnyttere; anmoder endvidere om mere omfattende information om børnesexturisme i medlemsstaterne;

| 77. | opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe et lovgrundlag, der kan gøre det muligt at straffe børnesexturister, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at undersøge mulighederne for at vedtage en fælles EU-strategi mod børnesexturisme samt undertegne og fremme adfærdskodekser i hotel- og turistbranchen som f.eks. ECPAT-kodeksen (12) af 21. april 2004 om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse i forbindelse med rejser og turisme; |
| --- | --- |

77.

opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe et lovgrundlag, der kan gøre det muligt at straffe børnesexturister, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at undersøge mulighederne for at vedtage en fælles EU-strategi mod børnesexturisme samt undertegne og fremme adfærdskodekser i hotel- og turistbranchen som f.eks. ECPAT-kodeksen (12) af 21. april 2004 om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse i forbindelse med rejser og turisme;

| 78. | understreger, at langt de fleste af de børn, der udsættes for menneskehandel med henblik på kommerciel seksuel udnyttelse såsom prostitution og fremstilling af børnepornografi samt med henblik på tvangsægteskaber, er teenagepiger, hvilket gør menneskehandel til et vigtigt kønsspørgsmål; understreger endvidere, at der selv i grupper, der forsøger at kontrollere og stoppe menneskehandel, fortsat findes traditionelle holdninger vedrørende forholdet mellem kønnene og traditionelle opfattelser af kvinders og børns rolle; |
| --- | --- |

78.

understreger, at langt de fleste af de børn, der udsættes for menneskehandel med henblik på kommerciel seksuel udnyttelse såsom prostitution og fremstilling af børnepornografi samt med henblik på tvangsægteskaber, er teenagepiger, hvilket gør menneskehandel til et vigtigt kønsspørgsmål; understreger endvidere, at der selv i grupper, der forsøger at kontrollere og stoppe menneskehandel, fortsat findes traditionelle holdninger vedrørende forholdet mellem kønnene og traditionelle opfattelser af kvinders og børns rolle;

| 79. | opfordrer medlemsstaterne til at betragte børn, der har været vidne til vold i hjemmet, som ofre for en forbrydelse; |
| --- | --- |

79.

opfordrer medlemsstaterne til at betragte børn, der har været vidne til vold i hjemmet, som ofre for en forbrydelse;

| 80. | opfordrer alle medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at ratificere protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og strafforfølgning af handel med mennesker, særlig kvinder og børn, som supplerer FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, vedtaget af FN i Palermo i 2000, og træffe alle nødvendige foranstaltninger til at beskytte børn, der er ofre for menneskehandel, bl.a. ved at give ofrene midlertidig eller permanent opholdstilladelse i deres land; |
| --- | --- |

80.

opfordrer alle medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at ratificere protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og strafforfølgning af handel med mennesker, særlig kvinder og børn, som supplerer FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, vedtaget af FN i Palermo i 2000, og træffe alle nødvendige foranstaltninger til at beskytte børn, der er ofre for menneskehandel, bl.a. ved at give ofrene midlertidig eller permanent opholdstilladelse i deres land;

| 81. | anbefaler, at der i den kommende EU-strategi lægges særlig vægt på den lægelige, psykologiske og sociale hjælp til børn, som har været udsat for vanrøgt, misbrug, mishandling, udnyttelse og direkte og/eller indirekte vold, idet der tages hensyn til barnets tarv og kønsaspektet; minder om, at den indirekte volds konsekvenser for barnets velfærd og forebyggelsen af denne vold bør medtages i Kommissionens arbejde; understreger, at disse spørgsmål ofte hænger sammen med fattigdom og social udstødelse blandt familier, og at der er behov for nye sociale politikker, der lægger større vægt på solidaritet, hvis disse problemer skal løses; |
| --- | --- |

81.

anbefaler, at der i den kommende EU-strategi lægges særlig vægt på den lægelige, psykologiske og sociale hjælp til børn, som har været udsat for vanrøgt, misbrug, mishandling, udnyttelse og direkte og/eller indirekte vold, idet der tages hensyn til barnets tarv og kønsaspektet; minder om, at den indirekte volds konsekvenser for barnets velfærd og forebyggelsen af denne vold bør medtages i Kommissionens arbejde; understreger, at disse spørgsmål ofte hænger sammen med fattigdom og social udstødelse blandt familier, og at der er behov for nye sociale politikker, der lægger større vægt på solidaritet, hvis disse problemer skal løses;

| 82. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvilken rolle efterspørgslen spiller for såvel kommerciel seksuel udnyttelse af børn som andre former for udnyttelse af børn; kræver derefter, at der træffes foranstaltninger for at hæmme denne efterspørgsel, bl.a. gennem kampagner henvendt til offentligheden; anser menneskehandel med børn for en form for organiseret kriminalitet, hvorfor der kræves en fælles indsats fra medlemsstaternes side for at bekæmpe kriminaliteten og sætte barnets ret til beskyttelse i centrum; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvilken rolle efterspørgslen spiller for såvel kommerciel seksuel udnyttelse af børn som andre former for udnyttelse af børn; kræver derefter, at der træffes foranstaltninger for at hæmme denne efterspørgsel, bl.a. gennem kampagner henvendt til offentligheden; anser menneskehandel med børn for en form for organiseret kriminalitet, hvorfor der kræves en fælles indsats fra medlemsstaternes side for at bekæmpe kriminaliteten og sætte barnets ret til beskyttelse i centrum;

| 83. | opfordrer alle medlemsstater til at anerkende, at der er en uforholdsmæssigt høj andel af piger blandt børn, der udnyttes seksuelt, og at en indsats mod seksuel udnyttelse af børn derfor skal indeholde et kønsperspektiv; |
| --- | --- |

83.

opfordrer alle medlemsstater til at anerkende, at der er en uforholdsmæssigt høj andel af piger blandt børn, der udnyttes seksuelt, og at en indsats mod seksuel udnyttelse af børn derfor skal indeholde et kønsperspektiv;

| 84. | gør opmærksom på, at forholdet mellem de to køn tidligt i livet er en forudsætning for lighed mellem kønnene i livets senere faser; |
| --- | --- |

84.

gør opmærksom på, at forholdet mellem de to køn tidligt i livet er en forudsætning for lighed mellem kønnene i livets senere faser;

| 85. | anmoder om, at der for mindreårige fastsættes alternativer til fængselsstraf, der står i et passende forhold til lovovertrædelsens grovhed, og at der i alle tilfælde sikres resocialiseringsforanstaltninger såsom ungdomssamfundstjeneste med henblik på deres efterfølgende genindslusning i samfundet og på arbejdsmarkedet under skyldig hensyntagen til nødvendigheden af at bevidstgøre børn om, at de har rettigheder, men også pligter, idet det bemærkes, at fængsling af mindreårige lovovertrædere kun bør finde sted som absolut sidste udvej og i en så kort periode som muligt; anmoder endvidere om uddannelsesforanstaltninger med henblik på at sikre de pågældendes sociale og erhvervsmæssige reintegration; mener, at formålet med resocialiseringsforanstaltningerne bl.a. skal være at give de unge de nødvendige kundskaber og værktøjer til at håndtere den virkelighed, som de skal leve i, dvs. at gøre dem bevidste om deres ansvar for at respektere andre menneskers rettigheder og leve i overensstemmelse med de love og regler, som samfundet har opstillet; betragter det som en forudsætning for, at unge mennesker kan udvikle sig til ansvarsfulde individer, at de inddrages og får indflydelse på deres egen situation og de spørgsmål, som berører dem; |
| --- | --- |

85.

anmoder om, at der for mindreårige fastsættes alternativer til fængselsstraf, der står i et passende forhold til lovovertrædelsens grovhed, og at der i alle tilfælde sikres resocialiseringsforanstaltninger såsom ungdomssamfundstjeneste med henblik på deres efterfølgende genindslusning i samfundet og på arbejdsmarkedet under skyldig hensyntagen til nødvendigheden af at bevidstgøre børn om, at de har rettigheder, men også pligter, idet det bemærkes, at fængsling af mindreårige lovovertrædere kun bør finde sted som absolut sidste udvej og i en så kort periode som muligt; anmoder endvidere om uddannelsesforanstaltninger med henblik på at sikre de pågældendes sociale og erhvervsmæssige reintegration; mener, at formålet med resocialiseringsforanstaltningerne bl.a. skal være at give de unge de nødvendige kundskaber og værktøjer til at håndtere den virkelighed, som de skal leve i, dvs. at gøre dem bevidste om deres ansvar for at respektere andre menneskers rettigheder og leve i overensstemmelse med de love og regler, som samfundet har opstillet; betragter det som en forudsætning for, at unge mennesker kan udvikle sig til ansvarsfulde individer, at de inddrages og får indflydelse på deres egen situation og de spørgsmål, som berører dem;

| 86. | konstaterer, at den kriminelle lavalder i EU's medlemsstater i dag varierer, og anmoder Kommissionen om at foretage en undersøgelse af medlemsstaternes forskellige synspunkter angående den kriminelle lavalder, behandlingen af unge lovovertrædere og deres strategier til forebyggelse af ungdomskriminalitet |
| --- | --- |

86.

konstaterer, at den kriminelle lavalder i EU's medlemsstater i dag varierer, og anmoder Kommissionen om at foretage en undersøgelse af medlemsstaternes forskellige synspunkter angående den kriminelle lavalder, behandlingen af unge lovovertrædere og deres strategier til forebyggelse af ungdomskriminalitet

| 87. | understreger nødvendigheden af at give ansatte i ungdomsretssystemet (dommere, advokater, personale i socialvæsenet og politibetjente) særlig uddannelse; |
| --- | --- |

87.

understreger nødvendigheden af at give ansatte i ungdomsretssystemet (dommere, advokater, personale i socialvæsenet og politibetjente) særlig uddannelse;

| 88. | ønsker, at der inden for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol etableres en særlig afdeling for børns rettigheder; |
| --- | --- |

88.

ønsker, at der inden for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol etableres en særlig afdeling for børns rettigheder;

| 89. | opfordrer alle medlemsstater til at gennemføre helhjertede foranstaltninger, der forbyder alle former for udnyttelse af børn, herunder udnyttelse med henblik på prostitution eller andre former for seksuel udnyttelse, tvangsarbejde, slaveri eller slaveri- eller tvangsarbejdslignende praksis, brug af børn i forbindelse med tiggeri, ulovlige handlinger, sport og andre relaterede aktiviteter, ulovlig adoption, tvangsægteskab eller andre former for udnyttelse; |
| --- | --- |

89.

opfordrer alle medlemsstater til at gennemføre helhjertede foranstaltninger, der forbyder alle former for udnyttelse af børn, herunder udnyttelse med henblik på prostitution eller andre former for seksuel udnyttelse, tvangsarbejde, slaveri eller slaveri- eller tvangsarbejdslignende praksis, brug af børn i forbindelse med tiggeri, ulovlige handlinger, sport og andre relaterede aktiviteter, ulovlig adoption, tvangsægteskab eller andre former for udnyttelse;

| 90. | anmoder om, at der tages fat på problemet med internationale bortførelser af mindreårige, der ofte er genstand for forældres konflikter i forbindelse med skilsmisse og separation, idet der tages størst muligt hensyn til barnets tarv; |
| --- | --- |

90.

anmoder om, at der tages fat på problemet med internationale bortførelser af mindreårige, der ofte er genstand for forældres konflikter i forbindelse med skilsmisse og separation, idet der tages størst muligt hensyn til barnets tarv;

| 91. | understreger, at følgende er fastsat i artikel 3 i konventionen om barnets rettigheder er følgende fastsat: »I alle foranstaltninger vedrørende børn, hvad enten disse udøves af offentlige eller private institutioner for socialt velfærd, domstole, forvaltningsmyndigheder eller lovgivende organer, skal barnets tarv komme i første række«; ifølge konventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (Haag-konventionen), forstås der ved barnets tarv en hurtig tilbagevenden efter bortførelse; barnets tarv omfatter dog mere end en hurtig tilbagevenden, f.eks. sikre fysiske rammer, kærlige omgivelser, en støttende fleksibel opdragelse, forældrene skal være et passende forbillede for barnet, kontinuitet i opdragelse og omsorg samt ordentlige levevilkår; Haag-konventionen tager intet hensyn til disse kriterier; der ses således ikke på, hvem af forældrene der har bortført barnet, om denne har forældremyndigheden eller ej, hvor gammelt barnet er, hvor længe barnet allerede har opholdt sig i det andet land, om det går i skole dér og har fået venner mv.; det kan konkluderes, at barnets rettigheder ofte ikke sikres på passende måde trods de »gode« hensigter i Haag-konventionen om den nye forordning (EF) nr. 2201/2003; opfordrer derfor Kommissionen til at træffe foranstaltninger til bedre at sikre barnets rettigheder også på dette område og henstiller, at der fremsættes forslag herom; |
| --- | --- |

91.

understreger, at følgende er fastsat i artikel 3 i konventionen om barnets rettigheder er følgende fastsat: »I alle foranstaltninger vedrørende børn, hvad enten disse udøves af offentlige eller private institutioner for socialt velfærd, domstole, forvaltningsmyndigheder eller lovgivende organer, skal barnets tarv komme i første række«; ifølge konventionen fra 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (Haag-konventionen), forstås der ved barnets tarv en hurtig tilbagevenden efter bortførelse; barnets tarv omfatter dog mere end en hurtig tilbagevenden, f.eks. sikre fysiske rammer, kærlige omgivelser, en støttende fleksibel opdragelse, forældrene skal være et passende forbillede for barnet, kontinuitet i opdragelse og omsorg samt ordentlige levevilkår; Haag-konventionen tager intet hensyn til disse kriterier; der ses således ikke på, hvem af forældrene der har bortført barnet, om denne har forældremyndigheden eller ej, hvor gammelt barnet er, hvor længe barnet allerede har opholdt sig i det andet land, om det går i skole dér og har fået venner mv.; det kan konkluderes, at barnets rettigheder ofte ikke sikres på passende måde trods de »gode« hensigter i Haag-konventionen om den nye forordning (EF) nr. 2201/2003; opfordrer derfor Kommissionen til at træffe foranstaltninger til bedre at sikre barnets rettigheder også på dette område og henstiller, at der fremsættes forslag herom;

| 92. | anmoder om, at der hurtigt træffes passende foranstaltninger for at eftersøge og finde forsvundne børn; glæder sig over den europæiske hotline for efterlyste børn og tilsvarende initiativer fra ngo'er og opfordrer Kommissionen til at fremme etableringen af et europæisk kontor, som børn og unge med problemer altid kan ringe til; |
| --- | --- |

92.

anmoder om, at der hurtigt træffes passende foranstaltninger for at eftersøge og finde forsvundne børn; glæder sig over den europæiske hotline for efterlyste børn og tilsvarende initiativer fra ngo'er og opfordrer Kommissionen til at fremme etableringen af et europæisk kontor, som børn og unge med problemer altid kan ringe til;

| 93. | anmoder EU's institutioner og medlemsstater om at gennemføre De Forenede Nationers Generalforsamlings resolutioner A/RES/46/121, A/RES/47/134 og A/RES/49/179 om menneskerettigheder og ekstrem fattigdom, A/RES/47/196 om indførelse af en international dag for udryddelse af fattigdom og A/RES/50/107 om afholdelse af det internationale år for udryddelse af fattigdom og proklamering af det første FN-årti mod fattigdom samt følgende dokumenter fra De Forenede Nationers Økonomiske og Sociale Råd: E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 og E/CN.4/1990/15 om menneskerettigheder og ekstrem fattigdom, E/CN.4/1996/25 om retten til udvikling og E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 om gennemførelse af de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; |
| --- | --- |

93.

anmoder EU's institutioner og medlemsstater om at gennemføre De Forenede Nationers Generalforsamlings resolutioner A/RES/46/121, A/RES/47/134 og A/RES/49/179 om menneskerettigheder og ekstrem fattigdom, A/RES/47/196 om indførelse af en international dag for udryddelse af fattigdom og A/RES/50/107 om afholdelse af det internationale år for udryddelse af fattigdom og proklamering af det første FN-årti mod fattigdom samt følgende dokumenter fra De Forenede Nationers Økonomiske og Sociale Råd: E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 og E/CN.4/1990/15 om menneskerettigheder og ekstrem fattigdom, E/CN.4/1996/25 om retten til udvikling og E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 om gennemførelse af de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder;

Fattigdom/forskelsbehandling

| 94. | minder om, at 19 % af alle børn i EU lever under fattigdomsgrænsen, og at det derfor er nødvendigt at træffe passende støtteforanstaltninger, der er afpasset efter børnenes behov, herunder foranstaltninger til støtte for deres familier, og opfordrer medlemsstaterne til at vedtage ambitiøse og gennemførlige mål, der kan nedbringe og i sidste ende udrydde børnefattigdom; |
| --- | --- |

94.

minder om, at 19 % af alle børn i EU lever under fattigdomsgrænsen, og at det derfor er nødvendigt at træffe passende støtteforanstaltninger, der er afpasset efter børnenes behov, herunder foranstaltninger til støtte for deres familier, og opfordrer medlemsstaterne til at vedtage ambitiøse og gennemførlige mål, der kan nedbringe og i sidste ende udrydde børnefattigdom;

| 95. | går ind for, at der i medlemsstaterne etableres passende strukturer, som kan hjælpe børn og deres forældre med at tilpasse sig til ændrede familieforhold; |
| --- | --- |

95.

går ind for, at der i medlemsstaterne etableres passende strukturer, som kan hjælpe børn og deres forældre med at tilpasse sig til ændrede familieforhold;

| 96. | opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der gør det muligt for børn at nyde deres barndom og deltage i aktiviteter for børn uden at blive udsat for social forskelsbehandling eller udstødelse; |
| --- | --- |

96.

opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der gør det muligt for børn at nyde deres barndom og deltage i aktiviteter for børn uden at blive udsat for social forskelsbehandling eller udstødelse;

| 97. | opfordrer Kommissionen til at forsøge at integrere strategier med særligt sigte på bekæmpelse af børnefattigdom, ungdomsarbejdsløshed og social inddragelse af minoriteter i alle relevante udviklingsstrategier, herunder strategidokumenter om fattigdomsbekæmpelse og vejledende programmer; |
| --- | --- |

97.

opfordrer Kommissionen til at forsøge at integrere strategier med særligt sigte på bekæmpelse af børnefattigdom, ungdomsarbejdsløshed og social inddragelse af minoriteter i alle relevante udviklingsstrategier, herunder strategidokumenter om fattigdomsbekæmpelse og vejledende programmer;

| 98. | anmoder de berørte institutioner om at give børnene mulighed for reelt at bidrage til fattigdomsbekæmpelsen; kræver ud fra et ønske om at effektivisere bekæmpelsen af børnefattigdom, at samtlige berørte parter, heriblandt de fattigste børn, skal deltage aktivt i udformning, iværksættelse og evaluering af projekter, der har til formål at bekæmpe ekstrem fattigdom; |
| --- | --- |

98.

anmoder de berørte institutioner om at give børnene mulighed for reelt at bidrage til fattigdomsbekæmpelsen; kræver ud fra et ønske om at effektivisere bekæmpelsen af børnefattigdom, at samtlige berørte parter, heriblandt de fattigste børn, skal deltage aktivt i udformning, iværksættelse og evaluering af projekter, der har til formål at bekæmpe ekstrem fattigdom;

| 99. | understreger, at bekæmpelse af kommerciel seksuel udnyttelse af børn, dvs. handel med børn i seksuelt øjemed, børnepornografi og børnesexturisme, skal gøres til en af de vigtigste målsætninger i strategien både i og uden for EU, navnlig i lyset af målsætningerne i FN's millenniumudviklingsmål; påpeger, at fattigdom ofte er en af mange årsager til social udstødelse, diskriminering og børns udsathed; har imidlertid den opfattelse, at hovedårsagen til kommerciel seksuel udnyttelse af børn er efterspørgslen efter sex med børn og den organiserede kriminalitet, som er rede til at udnytte børns udsathed; |
| --- | --- |

99.

understreger, at bekæmpelse af kommerciel seksuel udnyttelse af børn, dvs. handel med børn i seksuelt øjemed, børnepornografi og børnesexturisme, skal gøres til en af de vigtigste målsætninger i strategien både i og uden for EU, navnlig i lyset af målsætningerne i FN's millenniumudviklingsmål; påpeger, at fattigdom ofte er en af mange årsager til social udstødelse, diskriminering og børns udsathed; har imidlertid den opfattelse, at hovedårsagen til kommerciel seksuel udnyttelse af børn er efterspørgslen efter sex med børn og den organiserede kriminalitet, som er rede til at udnytte børns udsathed;

| 100. | opfordrer til opmærksomhed omkring tilvejebringelse af psykologisk og social omsorg samt følelsesmæssig støtte til børn, der lever under vanskelige forhold såsom væbnede konflikter og krisesituationer, fordrevne børn eller børn, der lever i ekstrem fattigdom; |
| --- | --- |

100.

opfordrer til opmærksomhed omkring tilvejebringelse af psykologisk og social omsorg samt følelsesmæssig støtte til børn, der lever under vanskelige forhold såsom væbnede konflikter og krisesituationer, fordrevne børn eller børn, der lever i ekstrem fattigdom;

| 101. | anmoder medlemsstaterne om at varetage deres forpligtelse til at hjælpe og beskytte alle børn mod risikoen for underernæring, sygdom eller vanrøgt uanset deres egen eller forældrenes sociale situation eller retlige status; |
| --- | --- |

101.

anmoder medlemsstaterne om at varetage deres forpligtelse til at hjælpe og beskytte alle børn mod risikoen for underernæring, sygdom eller vanrøgt uanset deres egen eller forældrenes sociale situation eller retlige status;

| 102. | anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag til direktiv, der dækker alle former for forskelsbehandling i EF-traktatens artikel 13 og alle områder i Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (13); |
| --- | --- |

102.

anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag til direktiv, der dækker alle former for forskelsbehandling i EF-traktatens artikel 13 og alle områder i Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (13);

| 103. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på alle former for forskelsbehandling, der vedrører børn, herunder forskelsbehandling af børn, der lider af indlæringsvanskeligheder (f.eks. ordblindhed, dyskalkuli eller dyspraxi) eller andre former for handicap; |
| --- | --- |

103.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på alle former for forskelsbehandling, der vedrører børn, herunder forskelsbehandling af børn, der lider af indlæringsvanskeligheder (f.eks. ordblindhed, dyskalkuli eller dyspraxi) eller andre former for handicap;

| 104. | glæder sig over, at der findes talrige ngo'er og frivillige, der arbejder på at fremme venskabet og solidariteten mellem de dårligst stillede børn og børn fra forskellige sociale lag for at bekæmpe nød og social udstødelse; anmoder EU's institutioner og medlemsstater om at sikre, at også de fattigste børn kan nyde godt af fællesskabsprojekter, og at disse organisationer gennem projekter under Den Europæiske Volontørtjeneste i højere grad får mulighed for at modtage unge volontører; |
| --- | --- |

104.

glæder sig over, at der findes talrige ngo'er og frivillige, der arbejder på at fremme venskabet og solidariteten mellem de dårligst stillede børn og børn fra forskellige sociale lag for at bekæmpe nød og social udstødelse; anmoder EU's institutioner og medlemsstater om at sikre, at også de fattigste børn kan nyde godt af fællesskabsprojekter, og at disse organisationer gennem projekter under Den Europæiske Volontørtjeneste i højere grad får mulighed for at modtage unge volontører;

| 105. | anmoder om, at navnlig romabørn omfattes af målrettede foranstaltninger, navnlig for at stoppe forskelsbehandling, segregation, social og undervisningsmæssig udstødelse samt den udnyttelse, de ofte er udsat for; anmoder også medlemsstaterne om at bestræbe sig på at fjerne overrepræsentationen af romabørn i institutioner for mentalt handicappede; ønsker desuden, at der ydes støtte til kampagner for skolegang, foranstaltninger, der kan kompensere for den ofte spredte skolegang, samt projekter til forebyggelse og støtte på sundhedsområdet, herunder vaccinationer; |
| --- | --- |

105.

anmoder om, at navnlig romabørn omfattes af målrettede foranstaltninger, navnlig for at stoppe forskelsbehandling, segregation, social og undervisningsmæssig udstødelse samt den udnyttelse, de ofte er udsat for; anmoder også medlemsstaterne om at bestræbe sig på at fjerne overrepræsentationen af romabørn i institutioner for mentalt handicappede; ønsker desuden, at der ydes støtte til kampagner for skolegang, foranstaltninger, der kan kompensere for den ofte spredte skolegang, samt projekter til forebyggelse og støtte på sundhedsområdet, herunder vaccinationer;

| 106. | mener, at EU bør gøre det til et mål, at der ikke skal forekomme hjemløse børn eller gadebørn i EU; anmoder om, at der træffes passende og målrettede foranstaltninger for at hjælpe hjemløse børn og gadebørn, eftersom de fleste er dybt traumatiserede, socialt udstødte, ikke modtager formel undervisning eller sundhedspleje og er særligt udsatte for at blive ofre for menneskehandel (herunder prostitution, organhandel og ulovlig adoption), narkotikamisbrug og kriminalitet eller tvinges ud i tiggeri; |
| --- | --- |

106.

mener, at EU bør gøre det til et mål, at der ikke skal forekomme hjemløse børn eller gadebørn i EU; anmoder om, at der træffes passende og målrettede foranstaltninger for at hjælpe hjemløse børn og gadebørn, eftersom de fleste er dybt traumatiserede, socialt udstødte, ikke modtager formel undervisning eller sundhedspleje og er særligt udsatte for at blive ofre for menneskehandel (herunder prostitution, organhandel og ulovlig adoption), narkotikamisbrug og kriminalitet eller tvinges ud i tiggeri;

| 107. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at anerkende problemet med tusinder af gadebørn og børn, der er tvunget til at tigge, som et alvorligt socialt og menneskerettighedsrelateret anliggende, som er i strid med FN's konvention om barnets rettigheder, og opfordrer desuden medlemsstaterne til at indføre sanktioner mod dem, der bærer ansvaret for, at børn tvinges ud i nedværdigende tiggeri; |
| --- | --- |

107.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at anerkende problemet med tusinder af gadebørn og børn, der er tvunget til at tigge, som et alvorligt socialt og menneskerettighedsrelateret anliggende, som er i strid med FN's konvention om barnets rettigheder, og opfordrer desuden medlemsstaterne til at indføre sanktioner mod dem, der bærer ansvaret for, at børn tvinges ud i nedværdigende tiggeri;

| 108. | anmoder EU, medlemsstaterne og det organiserede civilsamfunds organisationer om at sørge for, at alle børn gives mulighed for at tilhøre en børnegruppe eller -forening for at møde andre børn og udveksle deres tanker med dem; anmoder derfor om, at der indføres støtteordninger tilbudt af voksne, der ønsker at gøre det muligt for børn at tilhøre og udtrykke sig i en gruppe; anmoder følgelig medlemsstaterne og de kompetente instanser om at støtte projekter, der giver børn mulighed for at udtrykke sig, som f.eks. kommunale børneråd eller børneparlamenter, idet det påses, at de mest udstødte børn deltager; |
| --- | --- |

108.

anmoder EU, medlemsstaterne og det organiserede civilsamfunds organisationer om at sørge for, at alle børn gives mulighed for at tilhøre en børnegruppe eller -forening for at møde andre børn og udveksle deres tanker med dem; anmoder derfor om, at der indføres støtteordninger tilbudt af voksne, der ønsker at gøre det muligt for børn at tilhøre og udtrykke sig i en gruppe; anmoder følgelig medlemsstaterne og de kompetente instanser om at støtte projekter, der giver børn mulighed for at udtrykke sig, som f.eks. kommunale børneråd eller børneparlamenter, idet det påses, at de mest udstødte børn deltager;

| 109. | anmoder om, at man overvejer muligheden for at skabe et fællesskabsinstrument vedrørende adoption, udformet i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder og andre relevante internationale forskrifter, der skal forbedre kvaliteten med hensyn til informationstjenesterne, forberedelsen af internationale adoptioner, behandlingen af ansøgninger om international adoption og serviceydelserne efter adoptionen, idet der bør tages højde for, at alle internationale konventioner om beskyttelse af børns rettigheder anerkender efterladte og forældreløse børns ret til at have en familie og blive beskyttet; |
| --- | --- |

109.

anmoder om, at man overvejer muligheden for at skabe et fællesskabsinstrument vedrørende adoption, udformet i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder og andre relevante internationale forskrifter, der skal forbedre kvaliteten med hensyn til informationstjenesterne, forberedelsen af internationale adoptioner, behandlingen af ansøgninger om international adoption og serviceydelserne efter adoptionen, idet der bør tages højde for, at alle internationale konventioner om beskyttelse af børns rettigheder anerkender efterladte og forældreløse børns ret til at have en familie og blive beskyttet;

| 110. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på at sikre børns grundlæggende ret til en familie; opfordrer derfor medlemsstaterne til at finde effektive løsninger for at forebygge, at børn bliver forladt, og undgå, at efterladte eller forældreløse børn anbringes i institutioner; påpeger, at det, når der søges en ny løsning for et barn, som foreskrevet i FN's konvention om barnets rettigheder altid er barnet tarv, der skal komme i første række; |
| --- | --- |

110.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på at sikre børns grundlæggende ret til en familie; opfordrer derfor medlemsstaterne til at finde effektive løsninger for at forebygge, at børn bliver forladt, og undgå, at efterladte eller forældreløse børn anbringes i institutioner; påpeger, at det, når der søges en ny løsning for et barn, som foreskrevet i FN's konvention om barnets rettigheder altid er barnet tarv, der skal komme i første række;

| 111. | mener, at adoption kan finde sted i barnets hjemland eller ved at finde en familie via international adoption i overensstemmelse med national lovgivning eller internationale konventioner, og at institutionsanbringelse kun bør benyttes som en midlertidig løsning; mener, at alternative løsninger til familieanbringelse såsom plejefamilier kan overvejes; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i samarbejde med Haag-konferencen, Europarådet og børneorganisationer at etablere en ramme, der kan sikre transparens og effektiv overvågning af disse børns fremtid, og til at samordne deres indsats for at forebygge handel med børn; opfordrer medlemsstaterne til i denne forbindelse at lægge særlig vægt på børn med særlige behov, f.eks. børn, der har behov for lægebehandling, og handicappede; |
| --- | --- |

111.

mener, at adoption kan finde sted i barnets hjemland eller ved at finde en familie via international adoption i overensstemmelse med national lovgivning eller internationale konventioner, og at institutionsanbringelse kun bør benyttes som en midlertidig løsning; mener, at alternative løsninger til familieanbringelse såsom plejefamilier kan overvejes; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i samarbejde med Haag-konferencen, Europarådet og børneorganisationer at etablere en ramme, der kan sikre transparens og effektiv overvågning af disse børns fremtid, og til at samordne deres indsats for at forebygge handel med børn; opfordrer medlemsstaterne til i denne forbindelse at lægge særlig vægt på børn med særlige behov, f.eks. børn, der har behov for lægebehandling, og handicappede;

| 112. | opfordrer medlemsstaterne til at tage initiativer for unge fra børnehjem eller institutioner, så ledsageforanstaltninger kan hjælpe dem med at udarbejde planer for deres erhvervsmæssige fremtid og blive integreret i samfundet; |
| --- | --- |

112.

opfordrer medlemsstaterne til at tage initiativer for unge fra børnehjem eller institutioner, så ledsageforanstaltninger kan hjælpe dem med at udarbejde planer for deres erhvervsmæssige fremtid og blive integreret i samfundet;

| 113. | understreger den sociale udstødelse, som mange mindreårige lovovertrædere oplever, og som i mange tilfælde gør deres gnidningsløse sociale reintegration umulig; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle ledsagestrategier for disse mindreårige eller unge udsatte for at hjælpe dem med at udarbejde planer for deres erhvervsmæssige fremtid og blive integreret i samfundet; |
| --- | --- |

113.

understreger den sociale udstødelse, som mange mindreårige lovovertrædere oplever, og som i mange tilfælde gør deres gnidningsløse sociale reintegration umulig; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle ledsagestrategier for disse mindreårige eller unge udsatte for at hjælpe dem med at udarbejde planer for deres erhvervsmæssige fremtid og blive integreret i samfundet;

| 114. | bemærker, at børn, der fungerer som plejere for forældre eller søskende med særlige behov, bør have ret til en specifik, målrettet støtte; |
| --- | --- |

114.

bemærker, at børn, der fungerer som plejere for forældre eller søskende med særlige behov, bør have ret til en specifik, målrettet støtte;

| 115. | påpeger, at man i den fremtidige EU-strategi bør anerkende familiens vigtige rolle som den samfundsinstitution, der har det grundlæggende ansvar for barnets overlevelse, tryghed og udvikling; mener, at der bør tages fuldt hensyn til børns rettigheder i spørgsmål vedrørende forening af arbejds- og familieliv og arbejdstid med særlig hensyntagen til forholdene for handicappede mødre og mødre til handicappede børn samt i udformningen af politikker for offentlig og/eller privat støtte til børn og deres forældre med henblik på at sætte begge forældre i stand til at påtage sig og dele ansvaret for deres børns opdragelse og pasning; er af den opfattelse, at man bør anerkende det faktum, at et stigende antal mennesker nu lever i alternative familieformer, der ikke svarer til den traditionelle kernefamilie bestående af en mor, en far og deres biologiske børn; |
| --- | --- |

115.

påpeger, at man i den fremtidige EU-strategi bør anerkende familiens vigtige rolle som den samfundsinstitution, der har det grundlæggende ansvar for barnets overlevelse, tryghed og udvikling; mener, at der bør tages fuldt hensyn til børns rettigheder i spørgsmål vedrørende forening af arbejds- og familieliv og arbejdstid med særlig hensyntagen til forholdene for handicappede mødre og mødre til handicappede børn samt i udformningen af politikker for offentlig og/eller privat støtte til børn og deres forældre med henblik på at sætte begge forældre i stand til at påtage sig og dele ansvaret for deres børns opdragelse og pasning; er af den opfattelse, at man bør anerkende det faktum, at et stigende antal mennesker nu lever i alternative familieformer, der ikke svarer til den traditionelle kernefamilie bestående af en mor, en far og deres biologiske børn;

| 116. | opfordrer medlemsstaterne til at afskaffe alle begrænsninger af forældres ret til at have kontakt med deres børn som følge af nationale forskelle, navnlig i forbindelse med valget af at tale et andet sprog end det officielle sprog i et givent land; mener, at afskaffelse af begrænsninger for multinationale familier, i hvilke der er en konflikt mellem forældrene, bør medføre ubegrænset frihed til at tale på det sprog, barnet og forælderen vælger, med behørig hensyntagen til eventuelle domstolskrav om, at møderne skal være overvåget; |
| --- | --- |

116.

opfordrer medlemsstaterne til at afskaffe alle begrænsninger af forældres ret til at have kontakt med deres børn som følge af nationale forskelle, navnlig i forbindelse med valget af at tale et andet sprog end det officielle sprog i et givent land; mener, at afskaffelse af begrænsninger for multinationale familier, i hvilke der er en konflikt mellem forældrene, bør medføre ubegrænset frihed til at tale på det sprog, barnet og forælderen vælger, med behørig hensyntagen til eventuelle domstolskrav om, at møderne skal være overvåget;

| 117. | glæder sig over etableringen af en ombudsmand for børns rettigheder og opfordrer alle EU's medlemsstater til at lette etableringen af en sådan på nationalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

117.

glæder sig over etableringen af en ombudsmand for børns rettigheder og opfordrer alle EU's medlemsstater til at lette etableringen af en sådan på nationalt og lokalt niveau;

Børnearbejde

| 118. | understreger den afgørende betydning af at sikre, at børn, der i lovens forstand er gamle nok til at have et arbejde, lønnes efter princippet om lige løn for lige arbejde; |
| --- | --- |

118.

understreger den afgørende betydning af at sikre, at børn, der i lovens forstand er gamle nok til at have et arbejde, lønnes efter princippet om lige løn for lige arbejde;

| 119. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at man i forbindelse med drøftelser i udvalg for menneskerettigheder og underudvalg, der er nedsat i forbindelse med handels- og samarbejdsaftaler, fokuserer på problemet vedrørende børnearbejde og beskyttelse af børn mod alle former for misbrug, udnyttelse og diskrimination; |
| --- | --- |

119.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at man i forbindelse med drøftelser i udvalg for menneskerettigheder og underudvalg, der er nedsat i forbindelse med handels- og samarbejdsaftaler, fokuserer på problemet vedrørende børnearbejde og beskyttelse af børn mod alle former for misbrug, udnyttelse og diskrimination;

| 120. | understreger behovet for at sikre, at alle politikker af såvel intern som ekstern karakter og på både medlemsstats- og EU-plan, tager hensyn til målsætningen om afskaffelse af børnearbejde uanset i hvilken form; mener, at uddannelse på fuld tid er den bedste måde at løse problemet på for både piger og drenge, både med hensyn til at forebygge sådan udnyttelse, men også i forbindelse med at bryde cirklen af analfabetisme og fattigdom i fremtiden; |
| --- | --- |

120.

understreger behovet for at sikre, at alle politikker af såvel intern som ekstern karakter og på både medlemsstats- og EU-plan, tager hensyn til målsætningen om afskaffelse af børnearbejde uanset i hvilken form; mener, at uddannelse på fuld tid er den bedste måde at løse problemet på for både piger og drenge, både med hensyn til at forebygge sådan udnyttelse, men også i forbindelse med at bryde cirklen af analfabetisme og fattigdom i fremtiden;

| 121. | fordømmer på det kraftigste alle former for børnearbejde, slaveri og tvangsarbejde og andre former for arbejde, der skader børns helbred og sikkerhed; opfordrer Kommissionen og Rådet til at knytte EU's handel med og udviklingsstøtte til tredjelande tættere sammen med disse landes gennemførelse af ILO's konvention om forbud mod og omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde; |
| --- | --- |

121.

fordømmer på det kraftigste alle former for børnearbejde, slaveri og tvangsarbejde og andre former for arbejde, der skader børns helbred og sikkerhed; opfordrer Kommissionen og Rådet til at knytte EU's handel med og udviklingsstøtte til tredjelande tættere sammen med disse landes gennemførelse af ILO's konvention om forbud mod og omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde;

| 122. | påpeger, at produkter, der sælges i EU, kan være fremstillet ved hjælp af børnearbejde; opfordrer Kommissionen til at indføre en mekanisme, der gør det muligt for børnearbejdere at søge erstatning over for virksomheder i EU ved de nationale domstole i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at gældende regler og principper overholdes i hele forsyningskæden, og navnlig til at udvikle mekanismer, der gør hovedvirksomheden erstatningspligtig i Europa i sager om overtrædelse af FN's konventioner om børnearbejde i forsyningskæden; opfordrer med henblik herpå EU til at anvende proceduren under den generelle præferenceordning (GSP) som en af de metoder, hvorved man mere effektivt kan bekæmpe den udnyttelse af børnearbejdere, der foregår forskellige steder i verden, med særligt fokus på farligt arbejde, som mange børn tvinges til at udføre; |
| --- | --- |

122.

påpeger, at produkter, der sælges i EU, kan være fremstillet ved hjælp af børnearbejde; opfordrer Kommissionen til at indføre en mekanisme, der gør det muligt for børnearbejdere at søge erstatning over for virksomheder i EU ved de nationale domstole i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at gældende regler og principper overholdes i hele forsyningskæden, og navnlig til at udvikle mekanismer, der gør hovedvirksomheden erstatningspligtig i Europa i sager om overtrædelse af FN's konventioner om børnearbejde i forsyningskæden; opfordrer med henblik herpå EU til at anvende proceduren under den generelle præferenceordning (GSP) som en af de metoder, hvorved man mere effektivt kan bekæmpe den udnyttelse af børnearbejdere, der foregår forskellige steder i verden, med særligt fokus på farligt arbejde, som mange børn tvinges til at udføre;

Børn af indvandrere, asylansøgere eller flygtninge

| 123. | anmoder om, at der i barnets bedste interesse især fokuseres på flygtninge-, asylansøger- og indvandrerbørn samt børn, hvis forældre er asylansøgere, flygtninge eller ulovlige indvandrere, for at børnene kan nyde godt af deres rettigheder uafhængigt af deres forældres retlige status og ikke skal lide under de negative følger af en situation, som de ikke selv er ansvarlige for, samt at deres særlige behov tilgodeses; |
| --- | --- |

123.

anmoder om, at der i barnets bedste interesse især fokuseres på flygtninge-, asylansøger- og indvandrerbørn samt børn, hvis forældre er asylansøgere, flygtninge eller ulovlige indvandrere, for at børnene kan nyde godt af deres rettigheder uafhængigt af deres forældres retlige status og ikke skal lide under de negative følger af en situation, som de ikke selv er ansvarlige for, samt at deres særlige behov tilgodeses;

| 124. | anmoder om, at der især fokuseres på uledsagede børn i alle slags indvandringsanliggender, eftersom den organiserede kriminalitet udnytter alle muligheder for at føre et barn ind i et land for at kunne udnytte barnet; derfor må medlemsstaterne være årvågne og sikre, at der findes »child protection policies« i alle tænkelige situationer; |
| --- | --- |

124.

anmoder om, at der især fokuseres på uledsagede børn i alle slags indvandringsanliggender, eftersom den organiserede kriminalitet udnytter alle muligheder for at føre et barn ind i et land for at kunne udnytte barnet; derfor må medlemsstaterne være årvågne og sikre, at der findes »child protection policies« i alle tænkelige situationer;

| 125. | kræver adgang til uddannelse for indvandrerbørn samt etablering af programmer og ressourcer med et interkulturelt perspektiv med særlig opmærksomhed mod situationer, hvor børn er sårbare, og uledsagede børn; |
| --- | --- |

125.

kræver adgang til uddannelse for indvandrerbørn samt etablering af programmer og ressourcer med et interkulturelt perspektiv med særlig opmærksomhed mod situationer, hvor børn er sårbare, og uledsagede børn;

| 126. | minder om, at de internationale standarder for beskyttelse af børn også gælder for uledsagede børn, som ankommer til EU's område ved ulovlig indvandring; kræver, at alle lokale, regionale og nationale myndigheder samt EU- institutionerne samarbejder i størst muligt omfang for at beskytte disse uledsagede mindreårige; opfordrer Kommissionen til sammen med oprindelseslandene at indføre procedurer for internationalt bistandssamarbejde for at sikre en korrekt hjemsendelse af disse mindreårige til deres lande, ligesom der bør indføres mekanismer til beskyttelse af disse mindreårige, når de først er vendt hjem, både i deres biologiske familier og i form af ordninger eller institutioner, som skal beskytte dem effektivt; |
| --- | --- |

126.

minder om, at de internationale standarder for beskyttelse af børn også gælder for uledsagede børn, som ankommer til EU's område ved ulovlig indvandring; kræver, at alle lokale, regionale og nationale myndigheder samt EU- institutionerne samarbejder i størst muligt omfang for at beskytte disse uledsagede mindreårige; opfordrer Kommissionen til sammen med oprindelseslandene at indføre procedurer for internationalt bistandssamarbejde for at sikre en korrekt hjemsendelse af disse mindreårige til deres lande, ligesom der bør indføres mekanismer til beskyttelse af disse mindreårige, når de først er vendt hjem, både i deres biologiske familier og i form af ordninger eller institutioner, som skal beskytte dem effektivt;

| 127. | ønsker, at der i forbindelse med vedtagelsen under den fælles beslutningsprocedure af de nye instrumenter, der skal ligge til grund for det fælles asylsystem, lægges særlig vægt på beskyttelse af børns rettigheder, og at der træffes særlige foranstaltninger for børn, der tager hensyn til deres sårbarhed, og som sikrer, at der især er tilstrækkelig adgang til asylsystemet for børn, vejledning omkring børnerelaterede procedurer, behørig hensyntagen til individuelle begrundelser for asyl til børn i asylsøgende familier og videre rammer for familiesammenføringer i asylprocessen; |
| --- | --- |

127.

ønsker, at der i forbindelse med vedtagelsen under den fælles beslutningsprocedure af de nye instrumenter, der skal ligge til grund for det fælles asylsystem, lægges særlig vægt på beskyttelse af børns rettigheder, og at der træffes særlige foranstaltninger for børn, der tager hensyn til deres sårbarhed, og som sikrer, at der især er tilstrækkelig adgang til asylsystemet for børn, vejledning omkring børnerelaterede procedurer, behørig hensyntagen til individuelle begrundelser for asyl til børn i asylsøgende familier og videre rammer for familiesammenføringer i asylprocessen;

| 128. | henleder opmærksomheden på den særlige situation for indvandrerbørn, der er adskilte fra begge deres forældre eller deres tidligere juridiske eller normale primære forsørger, og opfordrer til at overveje behovet for en særlig EU-foranstaltning, der omfatter alle uledsagede mindreåriges ret til hjælp, behandler deres ret til adgang til EU samt befatter sig med udnævnelse af værger og disses rolle, retten til at blive hørt, betingelser for modtagelse og foranstaltninger til opsporing af familie og andre langsigtede løsninger; |
| --- | --- |

128.

henleder opmærksomheden på den særlige situation for indvandrerbørn, der er adskilte fra begge deres forældre eller deres tidligere juridiske eller normale primære forsørger, og opfordrer til at overveje behovet for en særlig EU-foranstaltning, der omfatter alle uledsagede mindreåriges ret til hjælp, behandler deres ret til adgang til EU samt befatter sig med udnævnelse af værger og disses rolle, retten til at blive hørt, betingelser for modtagelse og foranstaltninger til opsporing af familie og andre langsigtede løsninger;

| 129. | gør opmærksom på, at børn uden voksen ledsagelse og statsløse børn samt børn, der ikke er blevet registreret ved fødslen, er særlig udsatte, og opfordrer medlemsstaterne til at træffe særlige foranstaltninger baseret på, hvad der tjener det enkelte barn bedst, som det fastlægges navnlig af konventionen om barnets rettigheder og FN's Højkommissær for Flygtninge; |
| --- | --- |

129.

gør opmærksom på, at børn uden voksen ledsagelse og statsløse børn samt børn, der ikke er blevet registreret ved fødslen, er særlig udsatte, og opfordrer medlemsstaterne til at træffe særlige foranstaltninger baseret på, hvad der tjener det enkelte barn bedst, som det fastlægges navnlig af konventionen om barnets rettigheder og FN's Højkommissær for Flygtninge;

| 130. | henleder opmærksomheden på betydningen af uddannelse, som bør være ikke-diskriminerende og uden anvendelse af vold eller fysisk afstraffelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til at stille de ressourcer til rådighed, der er nødvendige for at forhindre alle former for vold i flygtningesamfund, navnlig kønsbestemt vold og seksuel udnyttelse, ved at indføre uddannelses- og oplysningsprogrammer, der henvender sig til både mindreårige af begge køn, om kønsspørgsmål, menneskerettigheder, seksuel og reproduktiv sundhed, kønslig lemlæstelse af piger og hiv/aids; |
| --- | --- |

130.

henleder opmærksomheden på betydningen af uddannelse, som bør være ikke-diskriminerende og uden anvendelse af vold eller fysisk afstraffelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til at stille de ressourcer til rådighed, der er nødvendige for at forhindre alle former for vold i flygtningesamfund, navnlig kønsbestemt vold og seksuel udnyttelse, ved at indføre uddannelses- og oplysningsprogrammer, der henvender sig til både mindreårige af begge køn, om kønsspørgsmål, menneskerettigheder, seksuel og reproduktiv sundhed, kønslig lemlæstelse af piger og hiv/aids;

| 131. | understreger, at lovgivning og praksis med hensyn til gennemførelsen af europæiske asylinstrumenter ikke stemmer overens, og at der stadig er stor forskel på, hvordan børn med flygtningestatus behandles i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

131.

understreger, at lovgivning og praksis med hensyn til gennemførelsen af europæiske asylinstrumenter ikke stemmer overens, og at der stadig er stor forskel på, hvordan børn med flygtningestatus behandles i de forskellige medlemsstater;

| 132. | fremhæver, at 5 % af asylansøgerne er uledsagede mindreårige, hvilket tyder på, at der er behov for at udnævne veluddannede værger for uledsagede børn til varetagelse af disses interesser efter deres ankomst til værtslandet; kræver, at levevilkårene for børn på modtagelsescentre forbedres; er skuffet over, at der ikke tages hensyn til børnenes interesser i forbindelse med asylprocedurer; |
| --- | --- |

132.

fremhæver, at 5 % af asylansøgerne er uledsagede mindreårige, hvilket tyder på, at der er behov for at udnævne veluddannede værger for uledsagede børn til varetagelse af disses interesser efter deres ankomst til værtslandet; kræver, at levevilkårene for børn på modtagelsescentre forbedres; er skuffet over, at der ikke tages hensyn til børnenes interesser i forbindelse med asylprocedurer;

| 133. | bemærker, at mange af de risici, som flygtningebørn udsættes for, også gælder for børn, der er blevet fordrevet inden for grænserne af deres hjemland; |
| --- | --- |

133.

bemærker, at mange af de risici, som flygtningebørn udsættes for, også gælder for børn, der er blevet fordrevet inden for grænserne af deres hjemland;

| 134. | insisterer på, at børn kun bør sendes tilbage til deres oprindelsesland, hvis deres sikkerhed kan garanteres, og understreger behovet for opsporing af familie og familiesammenføring; understreger, at det ikke skal være lovligt at sende børn tilbage til deres oprindelsesland, hvis der er fare for, at de vil lide alvorlig skade, herunder i form af børnearbejde, seksuel udnyttelse, vold eller risiko for kønslig lemlæstelse af piger, social udstødelse eller indblanding i væbnede konflikter; |
| --- | --- |

134.

insisterer på, at børn kun bør sendes tilbage til deres oprindelsesland, hvis deres sikkerhed kan garanteres, og understreger behovet for opsporing af familie og familiesammenføring; understreger, at det ikke skal være lovligt at sende børn tilbage til deres oprindelsesland, hvis der er fare for, at de vil lide alvorlig skade, herunder i form af børnearbejde, seksuel udnyttelse, vold eller risiko for kønslig lemlæstelse af piger, social udstødelse eller indblanding i væbnede konflikter;

| 135. | understreger behovet for at forbedre indsamlingen af data om børn, der ansøger om flygtningestatus eller opholder sig ulovligt på en anden medlemsstats territorium uden at ansøge om flygtningestatus, om resultatet af asylprocedurer og om sådanne børns fremtid, efter at deres asylansøgning er blevet godkendt eller afslået, med henblik på at sikre, at sådanne børn ikke forsvinder ud af systemet eller bliver ofre for en forbrydelse; |
| --- | --- |

135.

understreger behovet for at forbedre indsamlingen af data om børn, der ansøger om flygtningestatus eller opholder sig ulovligt på en anden medlemsstats territorium uden at ansøge om flygtningestatus, om resultatet af asylprocedurer og om sådanne børns fremtid, efter at deres asylansøgning er blevet godkendt eller afslået, med henblik på at sikre, at sådanne børn ikke forsvinder ud af systemet eller bliver ofre for en forbrydelse;

| 136. | fremhæver de negative konsekvenser af udvandring og den prekære situation for børn, der efterlades alene i deres hjemland af forældre, som er udvandret; understreger behovet for at sikre omfattende pleje, integration og uddannelse af sådanne børn samt genforening af familien, hvis det er muligt; |
| --- | --- |

136.

fremhæver de negative konsekvenser af udvandring og den prekære situation for børn, der efterlades alene i deres hjemland af forældre, som er udvandret; understreger behovet for at sikre omfattende pleje, integration og uddannelse af sådanne børn samt genforening af familien, hvis det er muligt;

| 137. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for, at børn, der er født i EU, uanset forældrenes juridiske status kan opnå europæisk statsborgerskab; |
| --- | --- |

137.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for, at børn, der er født i EU, uanset forældrenes juridiske status kan opnå europæisk statsborgerskab;

| 138. | minder om, at administrativ tilbageholdelse af indvandrerbørn kun må finde sted i undtagelsestilfælde; understreger, at børn ledsaget af deres familier i henhold til artikel 37, litra b), i FN's konvention om barnets rettigheder kun må tilbageholdes som en sidste udvej og for det kortest mulige tidsrum, samt hvis det anses for at tjene barnets tarv, og at uledsagede mindreårige ikke må tilbageholdes eller udvises; |
| --- | --- |

138.

minder om, at administrativ tilbageholdelse af indvandrerbørn kun må finde sted i undtagelsestilfælde; understreger, at børn ledsaget af deres familier i henhold til artikel 37, litra b), i FN's konvention om barnets rettigheder kun må tilbageholdes som en sidste udvej og for det kortest mulige tidsrum, samt hvis det anses for at tjene barnets tarv, og at uledsagede mindreårige ikke må tilbageholdes eller udvises;

| 139. | påpeger, at indvandrerbørn har ret til uddannelse og til fornøjelser; |
| --- | --- |

139.

påpeger, at indvandrerbørn har ret til uddannelse og til fornøjelser;

Børns ret til information og uddannelse

| 140. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde et effektivt system for at sikre, at børn i hjemmet og i skolen og i en grad, der svarer til deres alder og intellektuelle udvikling, får information om og mulighed for at udøve deres rettigheder; |
| --- | --- |

140.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde et effektivt system for at sikre, at børn i hjemmet og i skolen og i en grad, der svarer til deres alder og intellektuelle udvikling, får information om og mulighed for at udøve deres rettigheder;

| 141. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette adgangen for unge piger til information og uddannelse om reproduktiv sundhed og reproduktive sundhedstjenester; |
| --- | --- |

141.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette adgangen for unge piger til information og uddannelse om reproduktiv sundhed og reproduktive sundhedstjenester;

| 142. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre kvaliteten af deres børnepasningsfaciliteter, herunder vedvarende erhvervsuddannelse samt uddannelse i børns rettigheder, gode arbejdsbetingelser og en anstændig betaling for dem, der professionelt tager sig af børn, da disse faciliteter og deres personale giver børnene et solidt fundament for deres fremtid, samtidig med at de også udgør en hjælp for forældrene, navnlig når der tænkes på arbejdsbyrden blandt forældre, der arbejder og er enlige — hvilket omvendt bidrager til mindske fattigdommen blandt kvinder og dermed også blandt børn; |
| --- | --- |

142.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre kvaliteten af deres børnepasningsfaciliteter, herunder vedvarende erhvervsuddannelse samt uddannelse i børns rettigheder, gode arbejdsbetingelser og en anstændig betaling for dem, der professionelt tager sig af børn, da disse faciliteter og deres personale giver børnene et solidt fundament for deres fremtid, samtidig med at de også udgør en hjælp for forældrene, navnlig når der tænkes på arbejdsbyrden blandt forældre, der arbejder og er enlige — hvilket omvendt bidrager til mindske fattigdommen blandt kvinder og dermed også blandt børn;

| 143. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til samordnet at bestræbe sig på at hjælpe partnerstaterne med at realisere målet om gratis grunduddannelse for alle (millenniumudviklingsmål 2) og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skaffe de fornødne midler til finansieringen af Fast Track-initiativet om uddannelse for alle; |
| --- | --- |

143.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til samordnet at bestræbe sig på at hjælpe partnerstaterne med at realisere målet om gratis grunduddannelse for alle (millenniumudviklingsmål 2) og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skaffe de fornødne midler til finansieringen af Fast Track-initiativet om uddannelse for alle;

| 144. | henleder opmærksomheden på nødvendigheden af at være særlig opmærksom på millenniumudviklingsmål 3 om ligestilling og uddannelse af piger, rekruttering og uddannelse af lokale kvindelige lærere, eliminering af den udprægede mandlige indflydelse på undervisningsplanerne, placeringen af skoler tættere på de lokalsamfund, de betjener, samt indretningen af ordentlige sanitære faciliteter; understreger, at skoler bør være sikre områder, hvor barnets rettigheder respekteres, og at der bør træffes kraftigt forebyggende foranstaltninger og gribes stærkt ind over for sexchikane og vold i og omkring skoler; |
| --- | --- |

144.

henleder opmærksomheden på nødvendigheden af at være særlig opmærksom på millenniumudviklingsmål 3 om ligestilling og uddannelse af piger, rekruttering og uddannelse af lokale kvindelige lærere, eliminering af den udprægede mandlige indflydelse på undervisningsplanerne, placeringen af skoler tættere på de lokalsamfund, de betjener, samt indretningen af ordentlige sanitære faciliteter; understreger, at skoler bør være sikre områder, hvor barnets rettigheder respekteres, og at der bør træffes kraftigt forebyggende foranstaltninger og gribes stærkt ind over for sexchikane og vold i og omkring skoler;

| 145. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme samlivsformer, hvor flere generationer lever sammen (f.eks. boliger for flere generationer), hvor børn kan vokse op sammen med ældre, og de ældre til gengæld kan nyde godt af et socialt nedværk og samtidig gavne børnenes udvikling ved at dele ud af deres lærdom og viden; |
| --- | --- |

145.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme samlivsformer, hvor flere generationer lever sammen (f.eks. boliger for flere generationer), hvor børn kan vokse op sammen med ældre, og de ældre til gengæld kan nyde godt af et socialt nedværk og samtidig gavne børnenes udvikling ved at dele ud af deres lærdom og viden;

| 146. | understreger, at retten til uddannelse er en grundlæggende forudsætning for børnenes samfundsmæssige udvikling og skal være tilgængelig for alle børn på grundlag af deres individuelle evner samt uafhængig af deres etniske og samfundsmæssige oprindelse samt af deres familiestilling; |
| --- | --- |

146.

understreger, at retten til uddannelse er en grundlæggende forudsætning for børnenes samfundsmæssige udvikling og skal være tilgængelig for alle børn på grundlag af deres individuelle evner samt uafhængig af deres etniske og samfundsmæssige oprindelse samt af deres familiestilling;

| 147. | mener, at børn uanset deres status og/eller deres forældres status bør have adgang til uddannelse; understreger, hvor vigtigt det er at sikre indvandrer- og/eller flygtningebørn denne adgang; |
| --- | --- |

147.

mener, at børn uanset deres status og/eller deres forældres status bør have adgang til uddannelse; understreger, hvor vigtigt det er at sikre indvandrer- og/eller flygtningebørn denne adgang;

| 148. | understreger, at den fremtidige EU-strategi bør anerkende retten til uddannelse på grundlag af princippet om lige muligheder og ikke-forskelsbehandling; |
| --- | --- |

148.

understreger, at den fremtidige EU-strategi bør anerkende retten til uddannelse på grundlag af princippet om lige muligheder og ikke-forskelsbehandling;

| 149. | opfordrer medlemsstaterne til at prioritere indføjelse af materiale om menneskerettigheder og de fælles værdier, der udgør selve grundlaget for demokratisk medborgerskab, i skolernes læseplaner; |
| --- | --- |

149.

opfordrer medlemsstaterne til at prioritere indføjelse af materiale om menneskerettigheder og de fælles værdier, der udgør selve grundlaget for demokratisk medborgerskab, i skolernes læseplaner;

| 150. | anmoder om, at en af strategiens prioriteter bliver at vedtage et antal sammenhængende foranstaltninger, der skal sikre, at handicappede børns rettigheder tilgodeses, for at undgå al forskelsbehandling og fremme den uddannelsesmæssige, sociale og faglige integration hele livet igennem; |
| --- | --- |

150.

anmoder om, at en af strategiens prioriteter bliver at vedtage et antal sammenhængende foranstaltninger, der skal sikre, at handicappede børns rettigheder tilgodeses, for at undgå al forskelsbehandling og fremme den uddannelsesmæssige, sociale og faglige integration hele livet igennem;

| 151. | anbefaler desuden Kommissionen og medlemsstaterne at undersøge handikappede elevers særlige behov og gennemførelsen af et undervisningsprogram, der er tilpasset disse særlige behov, med henblik på at fremme deres integrering i samfundet. |
| --- | --- |

151.

anbefaler desuden Kommissionen og medlemsstaterne at undersøge handikappede elevers særlige behov og gennemførelsen af et undervisningsprogram, der er tilpasset disse særlige behov, med henblik på at fremme deres integrering i samfundet.

| 152. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til navnlig at fokusere på integreret uddannelse af børn med handicap for dermed at sikre, at de på en gnidningsløs måde integreres i samfundet, mens de stadig går i skole, og for at højne sunde børns tolerance over for handicap og sociale forskelle; |
| --- | --- |

152.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til navnlig at fokusere på integreret uddannelse af børn med handicap for dermed at sikre, at de på en gnidningsløs måde integreres i samfundet, mens de stadig går i skole, og for at højne sunde børns tolerance over for handicap og sociale forskelle;

| 153. | anmoder om en mere målrettet tilgang til spørgsmål vedrørende forskelsbehandling, social mangfoldighed, undervisning i tolerance i skolen, undervisning i sund levevis, ernæringsrigtig kost, forebyggelse af misbrug af alkohol, narkotika, medicin og psykotrope produkter og andre rusgifte samt passende undervisning i seksuel sundhed; |
| --- | --- |

153.

anmoder om en mere målrettet tilgang til spørgsmål vedrørende forskelsbehandling, social mangfoldighed, undervisning i tolerance i skolen, undervisning i sund levevis, ernæringsrigtig kost, forebyggelse af misbrug af alkohol, narkotika, medicin og psykotrope produkter og andre rusgifte samt passende undervisning i seksuel sundhed;

| 154. | bemærker, at tidlig pasning af børn i kollektive institutioner (f.eks. vuggestuer og skoler) er en af de bedste måder at løse problemet vedrørende forening af arbejds- og familieliv på, ligesom det er en metode til at sikre barnets adgang til socialisering og lige muligheder på et tidligt trin i dets udvikling; |
| --- | --- |

154.

bemærker, at tidlig pasning af børn i kollektive institutioner (f.eks. vuggestuer og skoler) er en af de bedste måder at løse problemet vedrørende forening af arbejds- og familieliv på, ligesom det er en metode til at sikre barnets adgang til socialisering og lige muligheder på et tidligt trin i dets udvikling;

| 155. | påpeger, at forbud mod, at piger deltager i skoleundervisning og idræt, herunder svømning, ud fra kulturelle hensyn, ikke kan retfærdiggøres af nogen kultur eller religion og ikke må tolereres; |
| --- | --- |

155.

påpeger, at forbud mod, at piger deltager i skoleundervisning og idræt, herunder svømning, ud fra kulturelle hensyn, ikke kan retfærdiggøres af nogen kultur eller religion og ikke må tolereres;

| 156. | opfordrer alle medlemsstater til at give alle børn gratis eller økonomisk overkommelig adgang til lege- og sportsfaciliteter, der passer til deres alder; |
| --- | --- |

156.

opfordrer alle medlemsstater til at give alle børn gratis eller økonomisk overkommelig adgang til lege- og sportsfaciliteter, der passer til deres alder;

Sundhed

| 157. | understreger den foruroligende omstændighed, at fedme, særligt blandt børn, er tiltagende i Europa, og at beregninger viser, at flere end 21 mio. børn i EU er overvægtige, og at dette tal stiger med 400 000 årligt; opfordrer Kommissionen til at komme med forslag til regulering af aggressiv og vildledende reklame og til at forbedre bestemmelserne om næringsdeklarationer for forarbejdede fødevarer for at imødegå det voksende problem med fedme; |
| --- | --- |

157.

understreger den foruroligende omstændighed, at fedme, særligt blandt børn, er tiltagende i Europa, og at beregninger viser, at flere end 21 mio. børn i EU er overvægtige, og at dette tal stiger med 400 000 årligt; opfordrer Kommissionen til at komme med forslag til regulering af aggressiv og vildledende reklame og til at forbedre bestemmelserne om næringsdeklarationer for forarbejdede fødevarer for at imødegå det voksende problem med fedme;

| 158. | opfordrer medlemsstaterne og deres relevante myndigheder til at gøre deres yderste for at sikre, at børn lever i et sundt fysisk miljø, set i lyset af den negative effekt, som forurening og dårlige levevilkår har på børn og unge; opfordrer endvidere til, at der lægges ordentlig passende på forholdene i børns læringsmiljø, samt at der indføres passende normer; |
| --- | --- |

158.

opfordrer medlemsstaterne og deres relevante myndigheder til at gøre deres yderste for at sikre, at børn lever i et sundt fysisk miljø, set i lyset af den negative effekt, som forurening og dårlige levevilkår har på børn og unge; opfordrer endvidere til, at der lægges ordentlig passende på forholdene i børns læringsmiljø, samt at der indføres passende normer;

| 159. | minder om børns ret til sundhed og navnlig teenageres ret til seksuel og reproduktiv sundhed, og understreger, at beskyttelsen af mødrenes sundhed skal være en integreret del af den fremtidige EU-strategi for børns rettigheder, der skal fremme hensigtsmæssige leve- og arbejdsforhold for gravide og ammende kvinder og insistere på overholdelse af den eksisterende lovgivning om beskyttelse af kvindelige arbejdstageres rettigheder samt en lige og universel adgang for alle kvinder til præ- og postnatal offentlig sundhedspleje af høj kvalitet med henblik på at reducere moder- og børnedødeligheden og begrænse overførslen af sygdomme fra mor til barn; understreger den store betydning, som barselsorlov har for barnets udvikling, navnlig på grund af barnets tætte tilknytning til moderen ikke blot i de første måneder efter fødslen, men også i dets første leveår; |
| --- | --- |

159.

minder om børns ret til sundhed og navnlig teenageres ret til seksuel og reproduktiv sundhed, og understreger, at beskyttelsen af mødrenes sundhed skal være en integreret del af den fremtidige EU-strategi for børns rettigheder, der skal fremme hensigtsmæssige leve- og arbejdsforhold for gravide og ammende kvinder og insistere på overholdelse af den eksisterende lovgivning om beskyttelse af kvindelige arbejdstageres rettigheder samt en lige og universel adgang for alle kvinder til præ- og postnatal offentlig sundhedspleje af høj kvalitet med henblik på at reducere moder- og børnedødeligheden og begrænse overførslen af sygdomme fra mor til barn; understreger den store betydning, som barselsorlov har for barnets udvikling, navnlig på grund af barnets tætte tilknytning til moderen ikke blot i de første måneder efter fødslen, men også i dets første leveår;

| 160. | glæder sig over, at Kommissionen anerkender, at børn fra barnsben til voksenliv har meget forskellige behov på forskellige udviklingsstadier i deres liv; minder om børns ret til den højest opnåelige sundhedstilstand og især unges ret til seksuel og reproduktiv sundhed og familieplanlægningsundervisning og -tjenester, og at det derfor skal være en integreret del af en fremtidig EU-strategi for børns rettigheder; |
| --- | --- |

160.

glæder sig over, at Kommissionen anerkender, at børn fra barnsben til voksenliv har meget forskellige behov på forskellige udviklingsstadier i deres liv; minder om børns ret til den højest opnåelige sundhedstilstand og især unges ret til seksuel og reproduktiv sundhed og familieplanlægningsundervisning og -tjenester, og at det derfor skal være en integreret del af en fremtidig EU-strategi for børns rettigheder;

| 161. | bemærker, at børns rettigheder, som de er fastsat i FN's konvention om barnets rettigheder, henviser til alle mennesker under 18 år, og at der skal tages hensyn til særlige behov med hensyn til teenageres seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder; |
| --- | --- |

161.

bemærker, at børns rettigheder, som de er fastsat i FN's konvention om barnets rettigheder, henviser til alle mennesker under 18 år, og at der skal tages hensyn til særlige behov med hensyn til teenageres seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder;

| 162. | understreger betydningen af, at der fremmes politikker om seksuel og reproduktiv sundhed for at begrænse og om muligt forebygge seksuelt overførte sygdomme (herunder hiv/aids), uønskede graviditeter og illegale og usikre aborter for unge kvinder og undgå unge menneskers manglende forståelse for deres reproduktive sundhedsbehov; |
| --- | --- |

162.

understreger betydningen af, at der fremmes politikker om seksuel og reproduktiv sundhed for at begrænse og om muligt forebygge seksuelt overførte sygdomme (herunder hiv/aids), uønskede graviditeter og illegale og usikre aborter for unge kvinder og undgå unge menneskers manglende forståelse for deres reproduktive sundhedsbehov;

| 163. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage skridt til at beskytte børn, hvis forældre lider af hiv/aids, og fremhæver behovet for at opfylde millenniumudviklingsmål 5 (bedre modersundhed), 4 (nedbringelse af børnedødeligheden) og 6 (bekæmpelse af hiv/aids, malaria og andre sygdomme); opfordrer desuden til investeringer i forskning og udvikling af pædiatriske anti-retrovirale formuleringer, i levering af sengenet mod malaria og i fremme af immunisering gennem GAVI-alliancen (tidligere kendt som den globale alliance for vaccination og immunisering). |
| --- | --- |

163.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage skridt til at beskytte børn, hvis forældre lider af hiv/aids, og fremhæver behovet for at opfylde millenniumudviklingsmål 5 (bedre modersundhed), 4 (nedbringelse af børnedødeligheden) og 6 (bekæmpelse af hiv/aids, malaria og andre sygdomme); opfordrer desuden til investeringer i forskning og udvikling af pædiatriske anti-retrovirale formuleringer, i levering af sengenet mod malaria og i fremme af immunisering gennem GAVI-alliancen (tidligere kendt som den globale alliance for vaccination og immunisering).

| 164. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for seksualundervisning samt information og rådgivning for at øge bevidstheden om og respekten for egen og andres seksualitet og forebygge uønskede graviditeter og spredning af hiv/aids samt andre seksuelt overførte sygdomme og til at lette adgangen til og information om forskellige svangerskabsforebyggende midler; |
| --- | --- |

164.

opfordrer medlemsstaterne til at sørge for seksualundervisning samt information og rådgivning for at øge bevidstheden om og respekten for egen og andres seksualitet og forebygge uønskede graviditeter og spredning af hiv/aids samt andre seksuelt overførte sygdomme og til at lette adgangen til og information om forskellige svangerskabsforebyggende midler;

| 165. | opfordrer alle medlemsstater til at sikre, at alle børn og unge i og uden for skolesystemet får stillet skræddersyede og omfattende videnskabelige oplysninger til rådighed om seksuel og reproduktiv sundhed, så de kan foretage oplyste valg angående spørgsmål, der har med deres personlige velvære at gøre, herunder beskyttelse mod seksuelt overførte sygdomme og hiv/aids; |
| --- | --- |

165.

opfordrer alle medlemsstater til at sikre, at alle børn og unge i og uden for skolesystemet får stillet skræddersyede og omfattende videnskabelige oplysninger til rådighed om seksuel og reproduktiv sundhed, så de kan foretage oplyste valg angående spørgsmål, der har med deres personlige velvære at gøre, herunder beskyttelse mod seksuelt overførte sygdomme og hiv/aids;

| 166. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til både i og uden for EU at fremme lige adgang for piger og drenge til sundhedspleje med særlig vægt på dårligt stillede børn, navnlig børn tilhørende etniske eller sociale minoriteter; |
| --- | --- |

166.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til både i og uden for EU at fremme lige adgang for piger og drenge til sundhedspleje med særlig vægt på dårligt stillede børn, navnlig børn tilhørende etniske eller sociale minoriteter;

| 167. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at bekæmpe alkoholskader hos kvinder og børn ved at:






  a) | informere kvinder bedre om føtalt alkoholsyndrom; |
| --- | --- | --- |

167.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at bekæmpe alkoholskader hos kvinder og børn ved at:

a)

informere kvinder bedre om føtalt alkoholsyndrom;

| b) | stille passende sundhedsservice og -rådgivning til rådighed for kvinder med alkoholproblemer under og efter graviditeten samt for kvinder og børn i familier med alkohol- og stofmisbrugsproblemer |
| --- | --- |

b)

stille passende sundhedsservice og -rådgivning til rådighed for kvinder med alkoholproblemer under og efter graviditeten samt for kvinder og børn i familier med alkohol- og stofmisbrugsproblemer

| c) | indføre en strammere regulering af alkoholindustriens reklamer for alkoholholdige drikke og sponsorering af sportsbegivenheder i form af forbud mod reklamer mellem kl. 6.00 og 21.00 og ved at forbyde alkoholreklamer med børneindhold (computerspil, tegneserier) for ikke at give børnene et positivt billede af alkohol og |
| --- | --- |

c)

indføre en strammere regulering af alkoholindustriens reklamer for alkoholholdige drikke og sponsorering af sportsbegivenheder i form af forbud mod reklamer mellem kl. 6.00 og 21.00 og ved at forbyde alkoholreklamer med børneindhold (computerspil, tegneserier) for ikke at give børnene et positivt billede af alkohol og

| d) | forbyde alkoholholdige drikkevarer, der i deres udformning er svære at skelne fra slik eller legetøj, fordi børn ikke kan skelne mellem alkoholiske og ikke-alkoholiske drikkevarer; |
| --- | --- |

d)

forbyde alkoholholdige drikkevarer, der i deres udformning er svære at skelne fra slik eller legetøj, fordi børn ikke kan skelne mellem alkoholiske og ikke-alkoholiske drikkevarer;

| 168. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at der skabes forudsætninger for, at alle børn har adgang til alle former for sundhedspleje på alle niveauer, om nødvendigt ved at træffe positive foranstaltninger, der gør det muligt for udsatte grupper at få adgang til læge- eller hospitalsbehandling, som de ellers ikke ville kunne opnå; |
| --- | --- |

168.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at der skabes forudsætninger for, at alle børn har adgang til alle former for sundhedspleje på alle niveauer, om nødvendigt ved at træffe positive foranstaltninger, der gør det muligt for udsatte grupper at få adgang til læge- eller hospitalsbehandling, som de ellers ikke ville kunne opnå;

| 169. | minder om, at Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (14), fastsætter gravide og ammende kvinders rettigheder på arbejdsmarkedet, herunder kravet om, at arbejdsgiverne skal træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at hverken kvinderne eller de ufødte børn udsættes for sundhedsrisici på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

169.

minder om, at Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (14), fastsætter gravide og ammende kvinders rettigheder på arbejdsmarkedet, herunder kravet om, at arbejdsgiverne skal træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at hverken kvinderne eller de ufødte børn udsættes for sundhedsrisici på arbejdspladsen;

| 170. | opfordrer til forskning i vurdering af miljømæssige virkninger på hormonsystemet, det neurologiske system, det psykologiske system og immunsystemet, indførelse af afprøvning af børnevenlighed i forbindelse med al transportplanlægning og fysisk planlægning samt positiv mærkning, som viser, at importeret legetøj ikke er fremstillet ved børnearbejde; |
| --- | --- |

170.

opfordrer til forskning i vurdering af miljømæssige virkninger på hormonsystemet, det neurologiske system, det psykologiske system og immunsystemet, indførelse af afprøvning af børnevenlighed i forbindelse med al transportplanlægning og fysisk planlægning samt positiv mærkning, som viser, at importeret legetøj ikke er fremstillet ved børnearbejde;

Fødselsregistrering

| 171. | erkender, at ethvert barn har ret til at blive registreret ved fødslen som en retlig anerkendelse af dets eksistens og dets ret til at få tildelt et statsborgerskab og en identitet, uanset køn eller etnisk oprindelse eller forældrenes nationalitet eller status som flygtninge, immigranter eller asylansøgere; |
| --- | --- |

171.

erkender, at ethvert barn har ret til at blive registreret ved fødslen som en retlig anerkendelse af dets eksistens og dets ret til at få tildelt et statsborgerskab og en identitet, uanset køn eller etnisk oprindelse eller forældrenes nationalitet eller status som flygtninge, immigranter eller asylansøgere;

| 172. | anerkender, at en fødselsattest bidrager til at beskytte barnet mod krænkelser af dets rettigheder på grundlag af tvivl omkring dets alder eller identitet; mener, at pålidelige fødselsregistreringssystemer hindrer handel med børn og deres organer, dæmmer op for ulovlig adoption og forhindrer, at børns alder overdrives med henblik på tidligt ægteskab, militærets rekruttering af mindreårige, seksuel udnyttelse af børn, børnearbejde (15) og domstolenes behandling af mindreårige som voksne; |
| --- | --- |

172.

anerkender, at en fødselsattest bidrager til at beskytte barnet mod krænkelser af dets rettigheder på grundlag af tvivl omkring dets alder eller identitet; mener, at pålidelige fødselsregistreringssystemer hindrer handel med børn og deres organer, dæmmer op for ulovlig adoption og forhindrer, at børns alder overdrives med henblik på tidligt ægteskab, militærets rekruttering af mindreårige, seksuel udnyttelse af børn, børnearbejde (15) og domstolenes behandling af mindreårige som voksne;

| 173. | fremhæver, at ikke-registrerede børns »usynlighed« gør disse børn mere sårbare og øger risikoen for, at deres rettigheder krænkes, uden at det bemærkes; |
| --- | --- |

173.

fremhæver, at ikke-registrerede børns »usynlighed« gør disse børn mere sårbare og øger risikoen for, at deres rettigheder krænkes, uden at det bemærkes;

| 174. | beklager, at der i nogle lande udøves forskelsbehandling på grund af køn ved registrering af fødsler og anvendes love og praksisser, der er i strid med FN's konvention om afskaffelse af alle former for forskelsbehandling af kvinder, og som fører til afslag på registrering for enlige mødre, afvisning af moderens nationalitet og forskelsbehandling i forbindelse med registrering af piger uden skoleuddannelse, når adgang til registrering er baseret på uddannelsessystemet; |
| --- | --- |

174.

beklager, at der i nogle lande udøves forskelsbehandling på grund af køn ved registrering af fødsler og anvendes love og praksisser, der er i strid med FN's konvention om afskaffelse af alle former for forskelsbehandling af kvinder, og som fører til afslag på registrering for enlige mødre, afvisning af moderens nationalitet og forskelsbehandling i forbindelse med registrering af piger uden skoleuddannelse, når adgang til registrering er baseret på uddannelsessystemet;

| 175. | opfordrer Kommissionen samt børnerettigheds- og humanitære bistandsorganisationer til i fællesskab at søge at øge bevidstheden om behovet for fødselsregistrering i tredjelande; bemærker, at det, hvis der ikke foreligger en fødselsattest, vil kunne forhindre barnet i at få anerkendt arverettigheder og få adgang til uddannelse, sundhedstjenester og materiel bistand fra staten; opfordrer til fremme af foranstaltninger, der skal sikre universel adgang til sådanne tjenester, indtil den officielle registrering har fundet sted; |
| --- | --- |

175.

opfordrer Kommissionen samt børnerettigheds- og humanitære bistandsorganisationer til i fællesskab at søge at øge bevidstheden om behovet for fødselsregistrering i tredjelande; bemærker, at det, hvis der ikke foreligger en fødselsattest, vil kunne forhindre barnet i at få anerkendt arverettigheder og få adgang til uddannelse, sundhedstjenester og materiel bistand fra staten; opfordrer til fremme af foranstaltninger, der skal sikre universel adgang til sådanne tjenester, indtil den officielle registrering har fundet sted;

| 176. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til på nationalt plan og helt ned til landsbyplan at etablere permanente registreringssystemer, der er gratis for hele befolkningen, herunder de borgere, der er bosat i afsides beliggende områder, ved, hvor det er hensigtsmæssigt, at oprette bl.a. mobile registreringsenheder, tilbyde relevant undervisning af civile registratorer og tildele tilstrækkelige midler til at finansiering af disse initiativer; |
| --- | --- |

176.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til på nationalt plan og helt ned til landsbyplan at etablere permanente registreringssystemer, der er gratis for hele befolkningen, herunder de borgere, der er bosat i afsides beliggende områder, ved, hvor det er hensigtsmæssigt, at oprette bl.a. mobile registreringsenheder, tilbyde relevant undervisning af civile registratorer og tildele tilstrækkelige midler til at finansiering af disse initiativer;

| 177. | opfordrer Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at sikre en effektiv samordning af politikker til fremme af fødselsregistrering, især med inddragelse af FN og tilknyttede agenturer, med det formål at nå til enighed om en fælles dagsorden, der kan fremme en effektiv indsats på verdensplan; |
| --- | --- |

177.

opfordrer Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at sikre en effektiv samordning af politikker til fremme af fødselsregistrering, især med inddragelse af FN og tilknyttede agenturer, med det formål at nå til enighed om en fælles dagsorden, der kan fremme en effektiv indsats på verdensplan;

Børn i væbnede konflikter

| 178. | understreger det presserende behov for at gennemføre EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter; |
| --- | --- |

178.

understreger det presserende behov for at gennemføre EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter;

| 179. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol i deres nationale lovgivning og til at undersøge, retsforfølge og straffe alle, der uretmæssigt har rekrutteret børn i væbnede styrker eller grupper eller brugt dem til at deltage aktivt i konflikter for at sikre, at der gøres enhver mulig indsats for at sætte en stopper for straffriheden med hensyn til sådanne kriminelle handlinger; |
| --- | --- |

179.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol i deres nationale lovgivning og til at undersøge, retsforfølge og straffe alle, der uretmæssigt har rekrutteret børn i væbnede styrker eller grupper eller brugt dem til at deltage aktivt i konflikter for at sikre, at der gøres enhver mulig indsats for at sætte en stopper for straffriheden med hensyn til sådanne kriminelle handlinger;

| 180. | glæder sig over de forpligtelser, der blev indgået i Paris i 2007 med henblik på at beskytte børn mod at blive ulovligt rekrutteret eller brugt af væbnede styrker eller grupper, som er en opdatering af de principper, der vedtoges i Cape Town i 1997, og opfordrer indtrængende alle stater til at vedtage disse forpligtelser; |
| --- | --- |

180.

glæder sig over de forpligtelser, der blev indgået i Paris i 2007 med henblik på at beskytte børn mod at blive ulovligt rekrutteret eller brugt af væbnede styrker eller grupper, som er en opdatering af de principper, der vedtoges i Cape Town i 1997, og opfordrer indtrængende alle stater til at vedtage disse forpligtelser;

| 181. | mener, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at sikre, at børn, der har fået frataget deres frihed, bliver behandlet i overensstemmelse med humanitær folkeret og de internationale regler om menneskerettigheder under hensyntagen til deres særlige status som børn, og for at forbyde, at børn sættes i fængsel sammen med voksne, bortset fra hvis der er tale om forældre med små børn; understreger i denne henseende behovet for at fremme uddannelsesprogrammer med henblik på at øge bevidstheden om dette spørgsmål hos ansatte og personale i retsvæsenet og politiet i lande, hvor man har konstateret anvendelse af drenge eller piger som børnesoldater; |
| --- | --- |

181.

mener, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at sikre, at børn, der har fået frataget deres frihed, bliver behandlet i overensstemmelse med humanitær folkeret og de internationale regler om menneskerettigheder under hensyntagen til deres særlige status som børn, og for at forbyde, at børn sættes i fængsel sammen med voksne, bortset fra hvis der er tale om forældre med små børn; understreger i denne henseende behovet for at fremme uddannelsesprogrammer med henblik på at øge bevidstheden om dette spørgsmål hos ansatte og personale i retsvæsenet og politiet i lande, hvor man har konstateret anvendelse af drenge eller piger som børnesoldater;

| 182. | understreger, at det er nødvendigt at behandle børn i overensstemmelse med ungdomsretsplejen og finde alternativer til retsprocedurer; opfordrer til, at der anvendes i ungdomssager specialicerede offentlige anklagere og advokater, der beskæftiger sig med sociallovgivning, til at bistå børn i retten; kræver, at der nedsættes sandheds- og forsoningskommissioner; |
| --- | --- |

182.

understreger, at det er nødvendigt at behandle børn i overensstemmelse med ungdomsretsplejen og finde alternativer til retsprocedurer; opfordrer til, at der anvendes i ungdomssager specialicerede offentlige anklagere og advokater, der beskæftiger sig med sociallovgivning, til at bistå børn i retten; kræver, at der nedsættes sandheds- og forsoningskommissioner;

| 183. | kræver, at tidligere børnesoldater og andre børn, der har været berørte af væbnede konflikter, reintegreres og rehabiliteres socialt, fysisk og psykisk, at disse børn genforenes med deres familier eller, hvis dette ikke er muligt, tilbydes alternativ omsorg, at børnene tilbydes særlig undervisning for at komme op på et passende niveau, og at der sørges for oplysning om hiv/aids; understreger behovet for at afhjælpe manglerne i reintegrationen af pigesoldater, der undertiden er socialt udstødte og marginaliserede, ved at stille særlige ressourcer til rådighed til etableringen af programmer for uddannelse, seksuel sundhed, psykologisk bistand og familiemægling; |
| --- | --- |

183.

kræver, at tidligere børnesoldater og andre børn, der har været berørte af væbnede konflikter, reintegreres og rehabiliteres socialt, fysisk og psykisk, at disse børn genforenes med deres familier eller, hvis dette ikke er muligt, tilbydes alternativ omsorg, at børnene tilbydes særlig undervisning for at komme op på et passende niveau, og at der sørges for oplysning om hiv/aids; understreger behovet for at afhjælpe manglerne i reintegrationen af pigesoldater, der undertiden er socialt udstødte og marginaliserede, ved at stille særlige ressourcer til rådighed til etableringen af programmer for uddannelse, seksuel sundhed, psykologisk bistand og familiemægling;

| 184. | understreger behovet for, at medlemsstaterne træffer fælles diplomatiske foranstaltninger, når det rapporteres, at børn rekrutteres til militære enheder eller væbnede grupper; |
| --- | --- |

184.

understreger behovet for, at medlemsstaterne træffer fælles diplomatiske foranstaltninger, når det rapporteres, at børn rekrutteres til militære enheder eller væbnede grupper;

| 185. | bemærker, at katastrofehjælpen til børn i konfliktramte svage stater sjældent rækker til at sikre tilstrækkelig uddannelse, og opfordrer Kommissionen til at støtte uddannelsesaktiviteter, herunder gennemførelsen af de mindstestandarder, som agenturnetværket for uddannelse i katastrofeområder har fastsat, både i katastrofesituationer og i overgangsfasen fra krise til udvikling; |
| --- | --- |

185.

bemærker, at katastrofehjælpen til børn i konfliktramte svage stater sjældent rækker til at sikre tilstrækkelig uddannelse, og opfordrer Kommissionen til at støtte uddannelsesaktiviteter, herunder gennemførelsen af de mindstestandarder, som agenturnetværket for uddannelse i katastrofeområder har fastsat, både i katastrofesituationer og i overgangsfasen fra krise til udvikling;

| 186. | understreger, at udeblivelsen af en endelig afslutning på fastkørte konflikter skaber en situation, hvor retsstatsprincippet ikke respekteres, og hvor der begås menneskerettighedskrænkelser i de pågældende områder, og at dette udgør en væsentlig hindring, når det gælder om at sikre og respektere alle barnets rettigheder; opfordrer til, at der træffes foranstaltninger med henblik på at opfylde børns og deres familiers særlige behov i områder med fastlåste konflikter; |
| --- | --- |

186.

understreger, at udeblivelsen af en endelig afslutning på fastkørte konflikter skaber en situation, hvor retsstatsprincippet ikke respekteres, og hvor der begås menneskerettighedskrænkelser i de pågældende områder, og at dette udgør en væsentlig hindring, når det gælder om at sikre og respektere alle barnets rettigheder; opfordrer til, at der træffes foranstaltninger med henblik på at opfylde børns og deres familiers særlige behov i områder med fastlåste konflikter;

Børn og demokrati

| 187. | understreger børns ret til at vokse op i et frit og åbent samfund, hvor menneskerettigheder og ytringsfrihed respekteres, og der ikke længere afsiges dødsdomme, navnlig over mindreårige; |
| --- | --- |

187.

understreger børns ret til at vokse op i et frit og åbent samfund, hvor menneskerettigheder og ytringsfrihed respekteres, og der ikke længere afsiges dødsdomme, navnlig over mindreårige;

| 188. | understreger, at børns stilling i stater uden demokrati er meget usikker, og opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på denne gruppes forhold; |
| --- | --- |

188.

understreger, at børns stilling i stater uden demokrati er meget usikker, og opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på denne gruppes forhold;

| 189. | opfordrer Kommissionen til at behandle spørgsmålet om, hvorledes den politiske bevidsthed kan højnes hos børn og unge mennesker i tredjelande, hvor demokratiet er begrænset, således at disse unge mennesker kan udvikle sig til politisk bevidste borgere; |
| --- | --- |

189.

opfordrer Kommissionen til at behandle spørgsmålet om, hvorledes den politiske bevidsthed kan højnes hos børn og unge mennesker i tredjelande, hvor demokratiet er begrænset, således at disse unge mennesker kan udvikle sig til politisk bevidste borgere;

| 190. | opfordrer Kommissionen til at understrege betydningen af, at unge mennesker kan give udtryk for deres holdninger på frivillig basis gennem (politiske) ungdomsorganisationer; |
| --- | --- |

190.

opfordrer Kommissionen til at understrege betydningen af, at unge mennesker kan give udtryk for deres holdninger på frivillig basis gennem (politiske) ungdomsorganisationer;

| 191. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og det europæiske netværk af nationale observatorier for barndom (ChildONEurope), Europarådet, FN's Komité for Barnets Rettigheder, UNICEF, Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), FN's Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

191.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og det europæiske netværk af nationale observatorier for barndom (ChildONEurope), Europarådet, FN's Komité for Barnets Rettigheder, UNICEF, Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), FN's Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

---

(1)  EUT C 303 af 14.12.2007, s. 1.

(2)  EUT L 53 af 22.2.2007, s. 1.

(3)  http://www.savethechildren.net/alliance/where_we_work/europegrp_haveyoursay.html.

(4)  EUT C 300 E af 9.12.2006, s. 259.

(5)  http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/thematic_comments_2006_en.pdf.

(6)  EUT L 13 af 20.1.2004, s. 44.

(7)  EUT L 338 af 23.12.2003, s. 1.Ændret ved forordning (EF) nr. 2116/2004 (EUT L 367 af 14.12.2004, s. 1).

(8)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 355.

(9)  ILO-konvention nr. 182 om de værste former for børnearbejde henviser direkte til menneskehandel som en af de værste former for udnyttelse.

(10)  EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27.

(11)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 220.

(12)  ECPAT, der står for »End Child Prostitution, Child Pornography and Trafficking in Children for Sexual Purposes«, er et internationalt støttenetværk.

(13)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(14)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

(15)  Som defineret i artikel 32, stk. 1, i FN's konvention om barnets rettigheder.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/46

---

P6_TA(2008)0013

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om »Voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære«(2007/2114(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære«(KOM(2006)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære«(KOM(2006)0614),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (3),

| — | der henviser til Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 149 og artikel 150, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 149 og artikel 150,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen af 25. september 2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse og udvikling af statistikker over uddannelse og livslang læring (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen af 25. september 2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse og udvikling af statistikker over uddannelse og livslang læring (4),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen af 24. oktober 2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen af 24. oktober 2007 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer (6),

| — | der henviser til sine beslutninger af 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (7) og af 27. september 2007 om ligestilling mellem kønnene i Den Europæiske Union — 2007 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (7) og af 27. september 2007 om ligestilling mellem kønnene i Den Europæiske Union — 2007 (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0502/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0502/2007),

| A. | der henviser til, at voksenuddannelse er blevet en politisk prioritering, som kræver konkrete og hensigtsmæssige programmer, synlighed, tilgængelighed og ressourcer og evalueringsmetoder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at voksenuddannelse er blevet en politisk prioritering, som kræver konkrete og hensigtsmæssige programmer, synlighed, tilgængelighed og ressourcer og evalueringsmetoder,

| B. | der henviser til, at almen uddannelse og erhvervsuddannelse er faktorer, der er afgørende for at nå Lissabon-strategiens mål om stigende økonomisk vækst, konkurrenceevne og social integration. |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at almen uddannelse og erhvervsuddannelse er faktorer, der er afgørende for at nå Lissabon-strategiens mål om stigende økonomisk vækst, konkurrenceevne og social integration.

| C. | der henviser til, at der for at nå op på den deltagelseskvote, som medlemsstaterne har fastsat som referenceramme i forbindelse med arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, skulle deltage yderligere 4 mio. voksne i livslang læring. |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der for at nå op på den deltagelseskvote, som medlemsstaterne har fastsat som referenceramme i forbindelse med arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, skulle deltage yderligere 4 mio. voksne i livslang læring.

| D. | der henviser til, at en effektiv voksenuddannelse med klare prioriteringer og en kontrolleret gennemførelse, der er integreret i strategier for livslang læring, kan forbedre den sproglige, sociale og kulturelle integration af udstødte grupper, f.eks. indvandrere og romaer, hvoraf mange også er gået ud af skolen tidligt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en effektiv voksenuddannelse med klare prioriteringer og en kontrolleret gennemførelse, der er integreret i strategier for livslang læring, kan forbedre den sproglige, sociale og kulturelle integration af udstødte grupper, f.eks. indvandrere og romaer, hvoraf mange også er gået ud af skolen tidligt;

| E. | der henviser til, at investeringer i voksenuddannelse giver større udbytte på det sociale og kulturelle plan i form af større personligt velbefindende og tilfredshed og aktiv deltagelse i civilsamfundet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at investeringer i voksenuddannelse giver større udbytte på det sociale og kulturelle plan i form af større personligt velbefindende og tilfredshed og aktiv deltagelse i civilsamfundet,

| F. | der henviser til, at voksenuddannelsens bidrag via erhvervelse af nøglekompetencer er vigtig for beskæftigelsesegnethed og mobilitet på arbejdsmarkedet og for social integration, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at voksenuddannelsens bidrag via erhvervelse af nøglekompetencer er vigtig for beskæftigelsesegnethed og mobilitet på arbejdsmarkedet og for social integration,

| G. | der henviser til, at der er behov for pålidelige data for at overvåge, sammenligne og evaluere alle muligheder inden for voksenuddannelse med henblik på udformning af politikker, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er behov for pålidelige data for at overvåge, sammenligne og evaluere alle muligheder inden for voksenuddannelse med henblik på udformning af politikker,

| H. | der henviser til, at informationerne og adgangen til systemer for livslang læring er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at informationerne og adgangen til systemer for livslang læring er meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat,

| I. | der henviser til, at anerkendelse og validering af formel, ikke-formel og uformel læring er en hjørnesten i strategien for livslang læring, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at anerkendelse og validering af formel, ikke-formel og uformel læring er en hjørnesten i strategien for livslang læring,

| J. | der henviser til, at det er af den allerstørste betydning at knytte voksenuddannelse sammen med den europæiske referenceramme for kvalifikationer og øge dens potentiale med hensyn til nøglekompetencer samt sociale og personlige kompetencer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er af den allerstørste betydning at knytte voksenuddannelse sammen med den europæiske referenceramme for kvalifikationer og øge dens potentiale med hensyn til nøglekompetencer samt sociale og personlige kompetencer,

| 1. | glæder sig over Kommissionens forslag til en handlingsplan for voksenuddannelse; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens forslag til en handlingsplan for voksenuddannelse;

| 2. | er klar over, at der bør træffes foranstaltninger på forskellige planer med henblik på at fremme, styrke og skabe vækst i en uddannelseskultur, især for voksne, som også Den Europæiske Union ud over medlemsstaterne skal deltage i; |
| --- | --- |

2.

er klar over, at der bør træffes foranstaltninger på forskellige planer med henblik på at fremme, styrke og skabe vækst i en uddannelseskultur, især for voksne, som også Den Europæiske Union ud over medlemsstaterne skal deltage i;

| 3. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at etablere en kultur for livslang læring, hvor der hovedsageligt lægges vægt på almen uddannelse og erhvervsuddannelse for voksne ved at gennemføre politiske foranstaltninger og aktioner, der tager sigte på at fremme erhvervelse af viden og gøre viden attraktiv og tilgængelig og ved hele tiden at ajourføre kvalifikationerne; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at etablere en kultur for livslang læring, hvor der hovedsageligt lægges vægt på almen uddannelse og erhvervsuddannelse for voksne ved at gennemføre politiske foranstaltninger og aktioner, der tager sigte på at fremme erhvervelse af viden og gøre viden attraktiv og tilgængelig og ved hele tiden at ajourføre kvalifikationerne;

| 4. | understreger betydningen af ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med programmer, der vedrører livslang læring, således at mænd og kvinder i samme omfang kan drage fordel af de muligheder, som en sådan læring giver; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af alle til rådighed stående værktøjer til overvågning af følsomme ligestillingspolitikker i tilrettelæggelsen af voksenuddannelse i samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med programmer, der vedrører livslang læring, således at mænd og kvinder i samme omfang kan drage fordel af de muligheder, som en sådan læring giver; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af alle til rådighed stående værktøjer til overvågning af følsomme ligestillingspolitikker i tilrettelæggelsen af voksenuddannelse i samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder;

Forbedring af motivation til deltagelse i voksenuddannelse

| 5. | opfordrer indtrængende til øget fremme af voksenuddannelse for at motivere flere til at påbegynde en sådan uddannelse; mener, at voksenuddannelse bør spille en central rolle i politikker til fremme af en generel kultur for læring via mediekampagner, information og vejlednings- og rådgivningsservice og især information og vejlednings- og rådgivningsservice for dårligt stillede grupper; mener, at dette, såfremt det skal være effektivt, bør ledsages af aktive politikker i medlemsstaterne, hvilket vil gøre det lettere at kombinere uddannelse med arbejds- og familieliv; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende til øget fremme af voksenuddannelse for at motivere flere til at påbegynde en sådan uddannelse; mener, at voksenuddannelse bør spille en central rolle i politikker til fremme af en generel kultur for læring via mediekampagner, information og vejlednings- og rådgivningsservice og især information og vejlednings- og rådgivningsservice for dårligt stillede grupper; mener, at dette, såfremt det skal være effektivt, bør ledsages af aktive politikker i medlemsstaterne, hvilket vil gøre det lettere at kombinere uddannelse med arbejds- og familieliv;

| 6. | er enig i, at særlige telefonlinjer og websider er meget velegnede midler til fremme af voksenundervisning; |
| --- | --- |

6.

er enig i, at særlige telefonlinjer og websider er meget velegnede midler til fremme af voksenundervisning;

| 7. | mener, at fremme af mediekompetence inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse spiller en væsentlig rolle med henblik på at overvinde den digitale kløft mellem generationerne; |
| --- | --- |

7.

mener, at fremme af mediekompetence inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse spiller en væsentlig rolle med henblik på at overvinde den digitale kløft mellem generationerne;

Statistiske data

| 8. | mener, at sammenlignelige statistiske data er nødvendige for at kunne udvikle, kontrollere og evaluere politiske foranstaltninger inden for voksenuddannelse, således at der kan gives henvisninger om og retningslinjer for det integrerede program for livslang læring; |
| --- | --- |

8.

mener, at sammenlignelige statistiske data er nødvendige for at kunne udvikle, kontrollere og evaluere politiske foranstaltninger inden for voksenuddannelse, således at der kan gives henvisninger om og retningslinjer for det integrerede program for livslang læring;

| 9. | mener, at undersøgelser i forbindelse med europæisk voksenundervisning bør støttes som et middel til såvel indsamling af sammenlignelige informationer om voksenundervisning som fremme af fælles koncepter; |
| --- | --- |

9.

mener, at undersøgelser i forbindelse med europæisk voksenundervisning bør støttes som et middel til såvel indsamling af sammenlignelige informationer om voksenundervisning som fremme af fælles koncepter;

| 10. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilskynde til udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilskynde til udveksling af bedste praksis;

Forening af arbejdsliv, familieliv og livslang læring og effektiv undervisning

| 11. | henviser til målene fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15.-16. marts 2002 og understreger de fremskridt, som medlemsstaterne har gjort for at nå målet om at tilbyde vuggestue- og børnehavepladser og førskoleuddannelse og indføre en »dag for børnepasning og pasning af plejekrævende personer«; påpeger samtidig, at nogle medlemsstater er langt bagud i forhold til tidsplanen med hensyn til at nå Barcelona-målene; |
| --- | --- |

11.

henviser til målene fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15.-16. marts 2002 og understreger de fremskridt, som medlemsstaterne har gjort for at nå målet om at tilbyde vuggestue- og børnehavepladser og førskoleuddannelse og indføre en »dag for børnepasning og pasning af plejekrævende personer«; påpeger samtidig, at nogle medlemsstater er langt bagud i forhold til tidsplanen med hensyn til at nå Barcelona-målene;

| 12. | påpeger, at foreningen af familieliv, arbejdsliv og livslang læring ikke kun kræver større fleksibilitet med hensyn til inddeling af tid og rum, men også sociale, økonomiske og skattemæssige incitamenter med henblik på at fremme voksnes adgang til programmer for almen uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at foreningen af familieliv, arbejdsliv og livslang læring ikke kun kræver større fleksibilitet med hensyn til inddeling af tid og rum, men også sociale, økonomiske og skattemæssige incitamenter med henblik på at fremme voksnes adgang til programmer for almen uddannelse og erhvervsuddannelse;

| 13. | understreger, at der er behov for en bedre anvendelse af nye teknologier, og bemærker i denne forbindelse, at udbygningen af adgangen til internettet samt programmer for digital inklusion til overvindelse af den digitale kløft bør fremmes for at tilskynde til nye videnkilder og indlæringsmetoder, som f.eks. fjernundervisningsprogrammer og tilbud om lærepladser; understreger desuden at der bør være adgang for alle; |
| --- | --- |

13.

understreger, at der er behov for en bedre anvendelse af nye teknologier, og bemærker i denne forbindelse, at udbygningen af adgangen til internettet samt programmer for digital inklusion til overvindelse af den digitale kløft bør fremmes for at tilskynde til nye videnkilder og indlæringsmetoder, som f.eks. fjernundervisningsprogrammer og tilbud om lærepladser; understreger desuden at der bør være adgang for alle;

| 14. | understreger, at der er behov for at øge kvinders adgang til nye teknologier, herunder kvinder, der bor i fjerntliggende områder og i landdistrikter, og ældre kvinder, og på denne måde give dem lige muligheder for at konkurrere på arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at der er behov for at støtte foranstaltninger til at mindske afstanden mellem mænd og kvinder i forbindelse med tekniske og videnskabelige kvalifikationer; |
| --- | --- |

14.

understreger, at der er behov for at øge kvinders adgang til nye teknologier, herunder kvinder, der bor i fjerntliggende områder og i landdistrikter, og ældre kvinder, og på denne måde give dem lige muligheder for at konkurrere på arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at der er behov for at støtte foranstaltninger til at mindske afstanden mellem mænd og kvinder i forbindelse med tekniske og videnskabelige kvalifikationer;

| 15. | henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt at udbrede omfanget af offentlige og private børnepasningsfaciliteter og at inddrage og opmuntre arbejdsgivere, som kan stille børnepasningsfaciliteter i virksomheden til rådighed og gøre det muligt for især mødre at vende tilbage til arbejdsmarkedet, idet sådanne forældre skal have mulighed for samtidigt og i arbejdstiden at fortsætte den livslange læring; understreger ligeledes, at der er behov for bedre offentlige faciliteter til hjælp for plejeafhængige personer og ældre; |
| --- | --- |

15.

henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt at udbrede omfanget af offentlige og private børnepasningsfaciliteter og at inddrage og opmuntre arbejdsgivere, som kan stille børnepasningsfaciliteter i virksomheden til rådighed og gøre det muligt for især mødre at vende tilbage til arbejdsmarkedet, idet sådanne forældre skal have mulighed for samtidigt og i arbejdstiden at fortsætte den livslange læring; understreger ligeledes, at der er behov for bedre offentlige faciliteter til hjælp for plejeafhængige personer og ældre;

Solidaritet mellem generationerne (mod »ældregettoer«) og solidaritet mellem kulturerne

| 16. | minder om, at den demografiske ændring vil stille medlemsstaterne over for en række komplicerede indbyrdes forbundne udfordringer, og at vore samfund må udvikle nye former for solidaritet mellem kulturer og mellem generationer; |
| --- | --- |

16.

minder om, at den demografiske ændring vil stille medlemsstaterne over for en række komplicerede indbyrdes forbundne udfordringer, og at vore samfund må udvikle nye former for solidaritet mellem kulturer og mellem generationer;

| 17. | foreslår derfor en forbedret overførsel og udveksling af voksnes viden, færdigheder og erfaringer, især mellem generationerne, i form af mentorsystemer, der skal tjene som støtte for forskellige former for iværksætter- og håndværksvirksomhed; finder det også vigtigt, at sådanne mentorer er forbundet via et net, hvor de kan dele og udveksle informationer; |
| --- | --- |

17.

foreslår derfor en forbedret overførsel og udveksling af voksnes viden, færdigheder og erfaringer, især mellem generationerne, i form af mentorsystemer, der skal tjene som støtte for forskellige former for iværksætter- og håndværksvirksomhed; finder det også vigtigt, at sådanne mentorer er forbundet via et net, hvor de kan dele og udveksle informationer;

| 18. | understreger betydningen af en »familielæringsstrategi«, hvor forældre motiveres til igen at gå i gang med at lære, så de kan hjælpe deres børn med at opnå gode resultater i skolen; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af en »familielæringsstrategi«, hvor forældre motiveres til igen at gå i gang med at lære, så de kan hjælpe deres børn med at opnå gode resultater i skolen;

| 19. | støtter i betragtning af den rolle, de spiller i solidariteten mellem generationerne og anerkendelsen af erfaringer og kvalifikationer, at der udarbejdes volontørprogrammer; |
| --- | --- |

19.

støtter i betragtning af den rolle, de spiller i solidariteten mellem generationerne og anerkendelsen af erfaringer og kvalifikationer, at der udarbejdes volontørprogrammer;

| 20. | understreger som et led i mobilitet og social samhørighed, at der er behov for at give især indvandrere fleksible muligheder for programmer for almen undervisning og videreuddannelse såvel som rimelige vilkår for at gennemføre sådanne programmer; |
| --- | --- |

20.

understreger som et led i mobilitet og social samhørighed, at der er behov for at give især indvandrere fleksible muligheder for programmer for almen undervisning og videreuddannelse såvel som rimelige vilkår for at gennemføre sådanne programmer;

Betydningen af fremmedsprogsundervisning og risikogruppers særlige behov

| 21. | betragter etableringen af nationale og lokale centre for støtte til indvandrere som et centralt instrument, hvorigennem der kan stilles nyttige informationer til rådighed og skabes klarhed i spørgsmål, som vedrører indvandreres fuldstændige integrering i samfundet; |
| --- | --- |

21.

betragter etableringen af nationale og lokale centre for støtte til indvandrere som et centralt instrument, hvorigennem der kan stilles nyttige informationer til rådighed og skabes klarhed i spørgsmål, som vedrører indvandreres fuldstændige integrering i samfundet;

| 22. | understreger betydningen af, at der ydes større støtte til sprogkurser, især til de kurser, der tager sigte på indvandrere, og at befolkningen generelt tilskyndes til at lære fremmedsprog; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af, at der ydes større støtte til sprogkurser, især til de kurser, der tager sigte på indvandrere, og at befolkningen generelt tilskyndes til at lære fremmedsprog;

| 23. | støtter tanken om at indføre færdighedsundersøgelser (skills audits) for indvandrere, lavt uddannede og handicappede; mener, at sådanne færdighedsundersøgelser, ud over at de giver økonomiske fordele, også kan bidrage til at mindske racisme, fremmedhad, forskelsbehandling og udelukkelse; |
| --- | --- |

23.

støtter tanken om at indføre færdighedsundersøgelser (skills audits) for indvandrere, lavt uddannede og handicappede; mener, at sådanne færdighedsundersøgelser, ud over at de giver økonomiske fordele, også kan bidrage til at mindske racisme, fremmedhad, forskelsbehandling og udelukkelse;

Adgang til højere uddannelse

| 24. | mener, at adgang til højere uddannelser bør omfatte en bredere offentlighed, herunder voksne med arbejdserfaring og ældre, og at uddannelsessystemerne med henblik herpå bør tilpasses og gøres mere fleksible; mener desuden, at der skal ydes støtte til hensigtsmæssige infrastrukturforanstaltninger og tilvejebringelse af de personalemæssige ressourcer; |
| --- | --- |

24.

mener, at adgang til højere uddannelser bør omfatte en bredere offentlighed, herunder voksne med arbejdserfaring og ældre, og at uddannelsessystemerne med henblik herpå bør tilpasses og gøres mere fleksible; mener desuden, at der skal ydes støtte til hensigtsmæssige infrastrukturforanstaltninger og tilvejebringelse af de personalemæssige ressourcer;

| 25. | påpeger, at det er nødvendigt at modernisere gymnasieundervisningssystemerne, hvis de skal blive mere konkurrencedygtige, fleksible, tilgængelige og effektive; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at det er nødvendigt at modernisere gymnasieundervisningssystemerne, hvis de skal blive mere konkurrencedygtige, fleksible, tilgængelige og effektive;

Forbedring af kvalitet, undervisning og uddannelsestilbud

| 26. | understreger, at der er behov for højt kvalificeret personale inden for voksenundervisningen; mener, at der bør ydes støtte til særprogrammer for voksenundervisere, og tilskynder til, at der oprettes kompetencegivende programmer ved de højere læreanstalter inden for voksenundervisningsområdet; |
| --- | --- |

26.

understreger, at der er behov for højt kvalificeret personale inden for voksenundervisningen; mener, at der bør ydes støtte til særprogrammer for voksenundervisere, og tilskynder til, at der oprettes kompetencegivende programmer ved de højere læreanstalter inden for voksenundervisningsområdet;

| 27. | støtter aktioner, der tager sigte på at forbedre overførslen af kompetence og øge mobiliteten inden for voksenundervisning, f.eks.:






  a) | gennemførelse og udvidelse af den europæiske referenceramme for kvalifikationer og Europass; |
| --- | --- | --- |

27.

støtter aktioner, der tager sigte på at forbedre overførslen af kompetence og øge mobiliteten inden for voksenundervisning, f.eks.:

a)

gennemførelse og udvidelse af den europæiske referenceramme for kvalifikationer og Europass;

| b) | anerkendelse og validering af grundviden, nøglekompetencer, formelle, ikke-formelle og uformelle kvalifikationer og undervisning for at sikre gennemsigtighed med hensyn til uddannelsens resultater, hvorved anerkendelsen af indlæringspræstationer og overgangen mellem de forskellige indlæringsforløb fremmes; |
| --- | --- |

b)

anerkendelse og validering af grundviden, nøglekompetencer, formelle, ikke-formelle og uformelle kvalifikationer og undervisning for at sikre gennemsigtighed med hensyn til uddannelsens resultater, hvorved anerkendelsen af indlæringspræstationer og overgangen mellem de forskellige indlæringsforløb fremmes;

Beskæftigelsesudsigter

| 28. | er enig i, at livslang læring spiller en vigtig rolle, især med henblik på at fremme social inddragelse og anvendelighed på arbejdsmarkedet, men også for et menneskes personlige udvikling samt for løsningen af problemerne på arbejdsmarkedet og opfyldelse af Lissabon-målet om en højere beskæftigelsesprocent for folk over 50 år og endelig for konkurrencedygtigheden; |
| --- | --- |

28.

er enig i, at livslang læring spiller en vigtig rolle, især med henblik på at fremme social inddragelse og anvendelighed på arbejdsmarkedet, men også for et menneskes personlige udvikling samt for løsningen af problemerne på arbejdsmarkedet og opfyldelse af Lissabon-målet om en højere beskæftigelsesprocent for folk over 50 år og endelig for konkurrencedygtigheden;

| 29. | understreger, at voksenuddannelse er vigtig med henblik på at nå målet om at skabe bedre job i Europa og forbedre livskvaliteten og fremme den personlige udvikling, opfyldelsen af personlige mål og et aktivt medborgerskab; henleder opmærksomheden på, at det er vigtigt for virksomhederne at forudse nye uddannelses- og arbejdsmarkedskrav, således at voksenuddannelsen afspejler kompetencekravene; henviser til, at indholdet af uddannelsen skal være skræddersyet til faglige og praktiske krav; understreger betydningen af sociale partnerskaber i denne forbindelse; |
| --- | --- |

29.

understreger, at voksenuddannelse er vigtig med henblik på at nå målet om at skabe bedre job i Europa og forbedre livskvaliteten og fremme den personlige udvikling, opfyldelsen af personlige mål og et aktivt medborgerskab; henleder opmærksomheden på, at det er vigtigt for virksomhederne at forudse nye uddannelses- og arbejdsmarkedskrav, således at voksenuddannelsen afspejler kompetencekravene; henviser til, at indholdet af uddannelsen skal være skræddersyet til faglige og praktiske krav; understreger betydningen af sociale partnerskaber i denne forbindelse;

| 30. | understreger, at livslang læring ikke blot øger arbejdstagernes mulighed for at finde beskæftigelse, men også deres tilpasningsevne og geografiske og faglige mobilitet, som er vigtig for det indre markeds funktion; understreger værdien af at fremme indlæringen af et andet (og tredje) sprog for at øge arbejdstagernes mobilitet; |
| --- | --- |

30.

understreger, at livslang læring ikke blot øger arbejdstagernes mulighed for at finde beskæftigelse, men også deres tilpasningsevne og geografiske og faglige mobilitet, som er vigtig for det indre markeds funktion; understreger værdien af at fremme indlæringen af et andet (og tredje) sprog for at øge arbejdstagernes mobilitet;

| 31. | peger på, at et lavt kvalifikationsniveau, hvilket en tredjedel af EU's arbejdsstyrke (72 mio. arbejdstagere) har, medfører en høj risiko for arbejdsløshed, og at den enkelte via uddannelse fortsat vil kunne besidde eller erhverve de kompetencer, der er nødvendige for at finde arbejde og forbedre kvaliteten af sit arbejde; understreger, at det er vigtigt at anerkende og godkende kompetencer, der erhverves gennem ikke-formel og uformel uddannelse, som er grundlaget for udviklingen af livslang læring både inden for rammerne for faglige kvalifikationer på nationalt plan og inden for den europæiske referenceramme for kvalifikationer; |
| --- | --- |

31.

peger på, at et lavt kvalifikationsniveau, hvilket en tredjedel af EU's arbejdsstyrke (72 mio. arbejdstagere) har, medfører en høj risiko for arbejdsløshed, og at den enkelte via uddannelse fortsat vil kunne besidde eller erhverve de kompetencer, der er nødvendige for at finde arbejde og forbedre kvaliteten af sit arbejde; understreger, at det er vigtigt at anerkende og godkende kompetencer, der erhverves gennem ikke-formel og uformel uddannelse, som er grundlaget for udviklingen af livslang læring både inden for rammerne for faglige kvalifikationer på nationalt plan og inden for den europæiske referenceramme for kvalifikationer;

| 32. | understreger, at det er vigtigt, at alle borgere har lige adgang til og mulighed for at deltage i programmerne for livslang læring og beklager i denne forbindelse, at de mennesker, der har det laveste oprindelige uddannelsesniveau, kvinder, indvandrere, ældre mennesker, folk i landdistrikter og handicappede, har den største risiko for ikke at komme til at deltage; henviser til, at de skal tilbydes andre relevante programmer og metoder; mener i denne sammenhæng, at der bør lægges særlig vægt på uddannelse og erhvervsuddannelse inden for nye teknologier for arbejdstagere og arbejdsløse og opfordrer medlemsstaterne til at støtte brugen af nye informations- og kommunikationsteknologier i uddannelsesøjemed, eftersom de spiller en vigtig rolle, for så vidt angår sikring af lige muligheder for alle, idet det gøres nemmere at deltage i livslang læring, og især at yde støtte og bidrag til de dårligst uddannede; |
| --- | --- |

32.

understreger, at det er vigtigt, at alle borgere har lige adgang til og mulighed for at deltage i programmerne for livslang læring og beklager i denne forbindelse, at de mennesker, der har det laveste oprindelige uddannelsesniveau, kvinder, indvandrere, ældre mennesker, folk i landdistrikter og handicappede, har den største risiko for ikke at komme til at deltage; henviser til, at de skal tilbydes andre relevante programmer og metoder; mener i denne sammenhæng, at der bør lægges særlig vægt på uddannelse og erhvervsuddannelse inden for nye teknologier for arbejdstagere og arbejdsløse og opfordrer medlemsstaterne til at støtte brugen af nye informations- og kommunikationsteknologier i uddannelsesøjemed, eftersom de spiller en vigtig rolle, for så vidt angår sikring af lige muligheder for alle, idet det gøres nemmere at deltage i livslang læring, og især at yde støtte og bidrag til de dårligst uddannede;

| 33. | understreger betydningen af voksenuddannelse, herunder sprogundervisning og faglig uddannelse af indvandrere, med henblik på at integrere dem og forbedre deres anvendelighed og aktive deltagelse på arbejdsmarkedet og styrke deres sociale inddragelse; |
| --- | --- |

33.

understreger betydningen af voksenuddannelse, herunder sprogundervisning og faglig uddannelse af indvandrere, med henblik på at integrere dem og forbedre deres anvendelighed og aktive deltagelse på arbejdsmarkedet og styrke deres sociale inddragelse;

| 34. | understreger, at det er vigtigt aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter og andre aktører, herunder sociale ngo'er, eftersom det udelukkende er via funktionelle aftaler med arbejdsmarkedet, at arbejdsgivere og arbejdstagere kan agere på samme niveau; mener, at man bør støtte udviklingen af en aftalestruktur mellem arbejdsmarkedets parter i medlemsstater uden sådanne aftaler; |
| --- | --- |

34.

understreger, at det er vigtigt aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter og andre aktører, herunder sociale ngo'er, eftersom det udelukkende er via funktionelle aftaler med arbejdsmarkedet, at arbejdsgivere og arbejdstagere kan agere på samme niveau; mener, at man bør støtte udviklingen af en aftalestruktur mellem arbejdsmarkedets parter i medlemsstater uden sådanne aftaler;

| 35. | understreger betydningen af Den Europæiske Socialfond og andre strukturfonde med henblik på at nå målet om livslang læring for alle og anmoder om overvågning af strukturfondene for at sikre, at der afsættes flere midler til dem, der har størst behov for livslang læring; beklager, at nogle medlemsstater ikke i tilstrækkelig grad prioriterer og afsætter midler til øgede muligheder for voksenuddannelse, særligt for ældre og lavt uddannede arbejdstagere; anmoder medlemsstaterne om at bruge strukturfondene og især Den Europæiske Socialfond mere aktivt; opfordrer Kommissionen til at styrke de specifikke programmer på dette område; |
| --- | --- |

35.

understreger betydningen af Den Europæiske Socialfond og andre strukturfonde med henblik på at nå målet om livslang læring for alle og anmoder om overvågning af strukturfondene for at sikre, at der afsættes flere midler til dem, der har størst behov for livslang læring; beklager, at nogle medlemsstater ikke i tilstrækkelig grad prioriterer og afsætter midler til øgede muligheder for voksenuddannelse, særligt for ældre og lavt uddannede arbejdstagere; anmoder medlemsstaterne om at bruge strukturfondene og især Den Europæiske Socialfond mere aktivt; opfordrer Kommissionen til at styrke de specifikke programmer på dette område;

| 36. | understreger, at en bedre voksenuddannelse, bedre information samt bedre muligheder for at kombinere arbejde og familieliv er af væsentlig betydning for en øget deltagelse og er effektive, hvis de kombineres med andre incitamenter; henviser til, at foranstaltninger til at fremme effektiv uddannelse omfatter tilstedeværelsen af uddannelsessteder, bedre uddannelsesmuligheder på arbejdspladsen via justering af arbejdstiden, børnepasningsfaciliteter lokalt, muligheder for fjernstudium for handicappede og sårbare befolkningsgrupper i fjerntliggende områder, information og vejledning om foranstaltninger vedrørende livslang læring og om jobmuligheder, skræddersyede programmer og tilstedeværelsen af fleksible undervisningsordninger; understreger, at sådanne foranstaltninger skal være generelt anerkendte og karrierefremmende; |
| --- | --- |

36.

understreger, at en bedre voksenuddannelse, bedre information samt bedre muligheder for at kombinere arbejde og familieliv er af væsentlig betydning for en øget deltagelse og er effektive, hvis de kombineres med andre incitamenter; henviser til, at foranstaltninger til at fremme effektiv uddannelse omfatter tilstedeværelsen af uddannelsessteder, bedre uddannelsesmuligheder på arbejdspladsen via justering af arbejdstiden, børnepasningsfaciliteter lokalt, muligheder for fjernstudium for handicappede og sårbare befolkningsgrupper i fjerntliggende områder, information og vejledning om foranstaltninger vedrørende livslang læring og om jobmuligheder, skræddersyede programmer og tilstedeværelsen af fleksible undervisningsordninger; understreger, at sådanne foranstaltninger skal være generelt anerkendte og karrierefremmende;

| 37. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger med henblik på at gøre noget ved den lave beskæftigelsesprocent for ældre arbejdstagere, især dem, der har et atypisk karriereforløb eller mangler færdigheder inden for informations- og kommunikationsteknologi, og skabe de nødvendige muligheder for livslang læring på alle niveauer for at fremme fremskridt i beskæftigelsen, uanset om det er det første job, tilbagevenden til beskæftigelse eller et ønske om at forlænge arbejdslivet; betragter det som ikke mindre væsentligt at tilskynde virksomhederne — og skabe incitamenter for dette — til at ansætte eller beholde ældre medarbejdere længere, eftersom de som regel er yderst kompetente, erfarne, pålidelige og særdeles veluddannede; |
| --- | --- |

37.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger med henblik på at gøre noget ved den lave beskæftigelsesprocent for ældre arbejdstagere, især dem, der har et atypisk karriereforløb eller mangler færdigheder inden for informations- og kommunikationsteknologi, og skabe de nødvendige muligheder for livslang læring på alle niveauer for at fremme fremskridt i beskæftigelsen, uanset om det er det første job, tilbagevenden til beskæftigelse eller et ønske om at forlænge arbejdslivet; betragter det som ikke mindre væsentligt at tilskynde virksomhederne — og skabe incitamenter for dette — til at ansætte eller beholde ældre medarbejdere længere, eftersom de som regel er yderst kompetente, erfarne, pålidelige og særdeles veluddannede;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at arbejdstagere, der er tvunget til at skifte job efter en arbejdsulykke eller sygdom, fortsat kan deltage i videreuddannelse og forbedre deres karrieremuligheder; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at arbejdstagere, der er tvunget til at skifte job efter en arbejdsulykke eller sygdom, fortsat kan deltage i videreuddannelse og forbedre deres karrieremuligheder;

| 39. | tilskynder medlemsstaterne til at udarbejde økonomiske og andre incitamenter både for at sikre arbejdstagerne et længere arbejdsliv og for at tilskynde arbejdsgiverne til at ansætte og beholde ældre arbejdstagere ved at skabe muligheder livslang læring og ved at forbedre arbejdsvilkårene og kvaliteten i arbejdet; |
| --- | --- |

39.

tilskynder medlemsstaterne til at udarbejde økonomiske og andre incitamenter både for at sikre arbejdstagerne et længere arbejdsliv og for at tilskynde arbejdsgiverne til at ansætte og beholde ældre arbejdstagere ved at skabe muligheder livslang læring og ved at forbedre arbejdsvilkårene og kvaliteten i arbejdet;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at hver enkelt medlemsstat tager de nødvendige retlige og økonomiske skridt med henblik på at tilbyde og skaffe adgang til livslang læring for alle arbejdstagere og jobsøgende; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at hver enkelt medlemsstat tager de nødvendige retlige og økonomiske skridt med henblik på at tilbyde og skaffe adgang til livslang læring for alle arbejdstagere og jobsøgende;

Finansiering

| 41. | opfordrer investorer til at fokusere på udviklingsprogrammer, færdigheder og kvalifikationer, som giver kvinder mulighed for at opnå grundlæggende færdigheder på leder- og iværksætterområder og forbedre deres kvalifikationer med henblik på forfremmelse til ledende stillinger; |
| --- | --- |

41.

opfordrer investorer til at fokusere på udviklingsprogrammer, færdigheder og kvalifikationer, som giver kvinder mulighed for at opnå grundlæggende færdigheder på leder- og iværksætterområder og forbedre deres kvalifikationer med henblik på forfremmelse til ledende stillinger;

| 42. | opfordrer til, at det bliver almindelig udbredt, at arbejdsgiverne finansierer og organiserer uddannelsen for deres arbejdstagere, og at dette ledsages af skattelempelser, eftersom arbejdstagernes kvalifikationer og færdigheder er et centralt aspekt i forbindelse med innovation, produktivitet og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at det bliver almindelig udbredt, at arbejdsgiverne finansierer og organiserer uddannelsen for deres arbejdstagere, og at dette ledsages af skattelempelser, eftersom arbejdstagernes kvalifikationer og færdigheder er et centralt aspekt i forbindelse med innovation, produktivitet og konkurrenceevne;

| 43. | mener, at voksenundervisning bør føre til høje kvalifikationsniveauer inden for alle sektorer gennem undervisningsforanstaltninger, kulturelle foranstaltninger og uddannelsesmodeller på højt niveau for at sikre, at de enkeltes viden og færdigheder svarer til de ændrede krav til arbejdstagerne og ændringerne i tilrettelæggelse af arbejdet og i arbejdsmetoderne; |
| --- | --- |

43.

mener, at voksenundervisning bør føre til høje kvalifikationsniveauer inden for alle sektorer gennem undervisningsforanstaltninger, kulturelle foranstaltninger og uddannelsesmodeller på højt niveau for at sikre, at de enkeltes viden og færdigheder svarer til de ændrede krav til arbejdstagerne og ændringerne i tilrettelæggelse af arbejdet og i arbejdsmetoderne;

| 44. | opfordrer indtrængende til samordning, samarbejde, effektivitet og gennemsigtighed mellem lovgivningsforanstaltninger og de institutionelle rammer, net og partnerskaber af organer eller sammenslutninger, som er involveret i voksenundervisning, og som bruger lokale, regionale eller nationale europæiske (offentlige eller private) finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

44.

opfordrer indtrængende til samordning, samarbejde, effektivitet og gennemsigtighed mellem lovgivningsforanstaltninger og de institutionelle rammer, net og partnerskaber af organer eller sammenslutninger, som er involveret i voksenundervisning, og som bruger lokale, regionale eller nationale europæiske (offentlige eller private) finansielle ressourcer;

| 45. | mener, at det er vigtigt, at der tilbydes finansielle incitamenter, som gør det muligt at få fri adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse og de heraf følgende fordele; påpeger, at sådanne finansielle incitamenter kan gives i form af skatteincitamenter, tilskud, legater, samfinansiering eller skattenedsættelser eller nedsatte sociale sikringsbidrag for arbejdsgivere, der skaber hensigtsmæssige arbejdsvilkår for voksenuddannelse; |
| --- | --- |

45.

mener, at det er vigtigt, at der tilbydes finansielle incitamenter, som gør det muligt at få fri adgang til almen uddannelse og erhvervsuddannelse og de heraf følgende fordele; påpeger, at sådanne finansielle incitamenter kan gives i form af skatteincitamenter, tilskud, legater, samfinansiering eller skattenedsættelser eller nedsatte sociale sikringsbidrag for arbejdsgivere, der skaber hensigtsmæssige arbejdsvilkår for voksenuddannelse;

| 46. | glæder sig over betydningen af virksomhedsintern uddannelse og understreger, at små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder samt nye virksomheder bør prioriteres højt, da det er dem, der finansielt set har færrest muligheder for at uddanne deres personale; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over betydningen af virksomhedsintern uddannelse og understreger, at små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder samt nye virksomheder bør prioriteres højt, da det er dem, der finansielt set har færrest muligheder for at uddanne deres personale;

| 47. | tilskynder arbejdsgiverne til i forbindelse med virksomhedernes sociale ansvar at finansiere erhvervsuddannelsesprogrammer, der fremmer livslang læring, navnlig for kvindelige medarbejdere, med henblik på at forlænge deres aktive arbejdsliv og forbedre kvinders muligheder for deltagelse i arbejdsmarkedet og faglig udvikling; |
| --- | --- |

47.

tilskynder arbejdsgiverne til i forbindelse med virksomhedernes sociale ansvar at finansiere erhvervsuddannelsesprogrammer, der fremmer livslang læring, navnlig for kvindelige medarbejdere, med henblik på at forlænge deres aktive arbejdsliv og forbedre kvinders muligheder for deltagelse i arbejdsmarkedet og faglig udvikling;

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 327 af 24.11.2006, s. 45.

(2)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUT C 292 E af 1.12.2006, s. 131.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0400.

(5)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0463.

(6)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0417.

(7)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0063.

(8)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0423.

---

Torsdag, den 17. januar 2008

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/53

---

P6_TA(2008)0016

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus: fra løfter til handling (2007/2076(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Sydkaukasus og navnlig sin beslutning til Rådet af 26. februar 2004 med Europa-Parlamentets henstilling om EU's politik over for Sydkaukasus (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Sydkaukasus og navnlig sin beslutning til Rådet af 26. februar 2004 med Europa-Parlamentets henstilling om EU's politik over for Sydkaukasus (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om sortehavssynergien — nyt initiativ til regionalt samarbejde (KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om sortehavssynergien — nyt initiativ til regionalt samarbejde (KOM(2007)0160),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om styrkelse af EU's naboskabspolitik (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om styrkelse af EU's naboskabspolitik (KOM(2006)0726),

| — | der henviser til de handlingsplaner, der er udarbejdet inden for EU's naboskabspolitik (ENP) sammen med Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, |
| --- | --- |

—

der henviser til de handlingsplaner, der er udarbejdet inden for EU's naboskabspolitik (ENP) sammen med Armenien, Aserbajdsjan og Georgien,

| — | der henviser til det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), der er tæt forbundet med gennemførelsen af de fælles vedtagne handlingsplaner, der erstatter den tekniske bistand, som TACIS og MEDA hidtil har ydet, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), der er tæt forbundet med gennemførelsen af de fælles vedtagne handlingsplaner, der erstatter den tekniske bistand, som TACIS og MEDA hidtil har ydet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om en energipolitik for Europa (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om en energipolitik for Europa (KOM(2007)0001),

| — | der henviser til Kommissionens konference om den europæiske naboskabspolitik, der blev afholdt den 3. september 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens konference om den europæiske naboskabspolitik, der blev afholdt den 3. september 2007,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om styrkelse af EU's naboskabspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om styrkelse af EU's naboskabspolitik (2),

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings henstilling 1771 (2006) og beslutning 1525 (2006) om en stabilitetspagt for Sydkaukasus, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings henstilling 1771 (2006) og beslutning 1525 (2006) om en stabilitetspagt for Sydkaukasus,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (4),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 14.-15. december 2006 og den 21.-22. juni 2007 og til det tyske formandskabs statusrapport af 15. juni 2007 om styrkelse af den europæiske naboskabspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 14.-15. december 2006 og den 21.-22. juni 2007 og til det tyske formandskabs statusrapport af 15. juni 2007 om styrkelse af den europæiske naboskabspolitik,

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet om sikkerhed og udvikling af 19.-20. november 2007 og EU's forpligtelse til at gennemføre FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet om sikkerhed og udvikling af 19.-20. november 2007 og EU's forpligtelse til at gennemføre FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til de partnerskabs- og samarbejdsaftaler, der er indgået med Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, |
| --- | --- |

—

der henviser til de partnerskabs- og samarbejdsaftaler, der er indgået med Armenien, Aserbajdsjan og Georgien,

| — | der henviser til sluterklæringen og konklusionerne fra det niende møde i det parlamentariske samarbejdsudvalg EU-Armenien den 30. januar 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen og konklusionerne fra det niende møde i det parlamentariske samarbejdsudvalg EU-Armenien den 30. januar 2007,

| — | der henviser til sluterklæringen og konklusionerne fra det ottende møde i det parlamentariske samarbejdsudvalg EU-Aserbajdsjan den 12. september 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen og konklusionerne fra det ottende møde i det parlamentariske samarbejdsudvalg EU-Aserbajdsjan den 12. september 2007,

| — | der henviser til sluterklæringen og konklusionerne fra det niende møde i det parlamentariske samarbejdsudvalg EU-Georgien den 26. juni 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen og konklusionerne fra det niende møde i det parlamentariske samarbejdsudvalg EU-Georgien den 26. juni 2007,

| — | der henviser til de seneste parlamentsvalg i Armenien og Aserbajdsjan og til OSCE/ODIHR's overvågningsrapporter, |
| --- | --- |

—

der henviser til de seneste parlamentsvalg i Armenien og Aserbajdsjan og til OSCE/ODIHR's overvågningsrapporter,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1781 (2007) af 15. oktober 2007 om Georgien-Abkhasien-konflikten og forlængelse af mandatet for FN's observatører i Georgien, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1781 (2007) af 15. oktober 2007 om Georgien-Abkhasien-konflikten og forlængelse af mandatet for FN's observatører i Georgien,

| — | der henviser til Rådets formandskabserklæringer 14818/07 om den nuværende situation i Georgien og 14809/07 om domfældelsen af Eynulla Fatullayev i Adserbajdan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets formandskabserklæringer 14818/07 om den nuværende situation i Georgien og 14809/07 om domfældelsen af Eynulla Fatullayev i Adserbajdan,

| — | der henviser til Baku-initiativet om udvikling af energisamarbejdet og aftalememorandummet om et strategisk partnerskab på energiområdet, der blev undertegnet af EU og Aserbajdsjan den 7. november 2006 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til Baku-initiativet om udvikling af energisamarbejdet og aftalememorandummet om et strategisk partnerskab på energiområdet, der blev undertegnet af EU og Aserbajdsjan den 7. november 2006 i Bruxelles,

| — | der henviser til EU's forpligtelse til at fremme gennemførelsen af FN's millenniumudviklingsmål og til den europæiske konsensus om udvikling (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's forpligtelse til at fremme gennemførelsen af FN's millenniumudviklingsmål og til den europæiske konsensus om udvikling (5),

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi om et sikkert Europa i en bedre verden, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi om et sikkert Europa i en bedre verden, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,

| — | der henviser til valgobservatørernes beretning til Europarådets parlamentariske Forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til valgobservatørernes beretning til Europarådets parlamentariske Forsamling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0516/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0516/2007),

| A. | der henviser til, at Rådet (Almindelige Anliggender) på sit møde den 26. februar 2001 erklærede, at det var villigt til at spille en mere aktiv rolle i Sydkaukasus, undersøge, hvordan det kunne understøtte bestræbelserne på at forebygge og løse konflikter i området og deltage i genopbygningen efter konflikter, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet (Almindelige Anliggender) på sit møde den 26. februar 2001 erklærede, at det var villigt til at spille en mere aktiv rolle i Sydkaukasus, undersøge, hvordan det kunne understøtte bestræbelserne på at forebygge og løse konflikter i området og deltage i genopbygningen efter konflikter,

| B. | der henviser til, at færdiggørelsen af Baku-Tblisi-Kars-jernbanen vil skabe en ny kobling mellem Sydkaukasus-regionen, Tyrkiet og Vesteuropa, men også forstærke Armeniens isolering, hvilket strider mod ENP-målene men at henstillingerne fra gruppen på højt plan om transport skal gennemføres alligevel, og at transportkorridoren Europa-Kaukasus-Asien (Traceca) forbliver den vigtigste transnationale akse for Kaukasus, eftersom den forbinder alle landene i regionen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at færdiggørelsen af Baku-Tblisi-Kars-jernbanen vil skabe en ny kobling mellem Sydkaukasus-regionen, Tyrkiet og Vesteuropa, men også forstærke Armeniens isolering, hvilket strider mod ENP-målene men at henstillingerne fra gruppen på højt plan om transport skal gennemføres alligevel, og at transportkorridoren Europa-Kaukasus-Asien (Traceca) forbliver den vigtigste transnationale akse for Kaukasus, eftersom den forbinder alle landene i regionen,

| C. | der henviser til, at udvidelsen af naboskabspolitikken til at omfatte Armenien, Aserbajdsjan og Georgien udgør et vigtigt skridt fremad i EU's samarbejde med regionen med henblik på etablering af de nødvendige betingelser for en proaktiv inddragelse af EU i Sydkaukasus og en mulighed for disse lande for at et tættere samarbejde med EU, og at der er brug for flere incitamenter for at motivere Armenien, Aserbajdsjan og Georgien til at gøre fremskridt ad reformvejen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvidelsen af naboskabspolitikken til at omfatte Armenien, Aserbajdsjan og Georgien udgør et vigtigt skridt fremad i EU's samarbejde med regionen med henblik på etablering af de nødvendige betingelser for en proaktiv inddragelse af EU i Sydkaukasus og en mulighed for disse lande for at et tættere samarbejde med EU, og at der er brug for flere incitamenter for at motivere Armenien, Aserbajdsjan og Georgien til at gøre fremskridt ad reformvejen,

| D. | der henviser til, at naboskabspolitikken bygger på fælles værdier og en effektiv gennemførelse af politiske, økonomiske og institutionelle reformer med det formål at etablere et område med venligtsindede nabolande med stærke demokratier, der bygger på funktionelle markedsøkonomier og retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at naboskabspolitikken bygger på fælles værdier og en effektiv gennemførelse af politiske, økonomiske og institutionelle reformer med det formål at etablere et område med venligtsindede nabolande med stærke demokratier, der bygger på funktionelle markedsøkonomier og retsstatsprincippet,

| E. | der henviser til, at der er behov for at videreudvikle naboskabspolitikken for at formulere en bedre og mere effektiv EU-politik over for regionen og for at udnytte de muligheder, der er for at lade EU spille en rolle inden for sikkerhedspolitik og skabelse af stabilitet; der henviser til, at EU bør udvikle en klar profil og styrke sin tilstedeværelse i regionen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er behov for at videreudvikle naboskabspolitikken for at formulere en bedre og mere effektiv EU-politik over for regionen og for at udnytte de muligheder, der er for at lade EU spille en rolle inden for sikkerhedspolitik og skabelse af stabilitet; der henviser til, at EU bør udvikle en klar profil og styrke sin tilstedeværelse i regionen,

| F. | der henviser til, at inddragelsen af Sydkaukasus i den europæiske naboskabspolitik også indebærer et større ansvar og flere forpligtelser for de pågældende landes vedkommende, og at gode naboskabsforbindelser og et stærkt regionalt samarbejde er grundlæggende elementer i den europæiske naboskabspolitik, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at inddragelsen af Sydkaukasus i den europæiske naboskabspolitik også indebærer et større ansvar og flere forpligtelser for de pågældende landes vedkommende, og at gode naboskabsforbindelser og et stærkt regionalt samarbejde er grundlæggende elementer i den europæiske naboskabspolitik,

| G. | der henviser til, at en fredelig løsning på konflikten vedrørende Nagorno-Karabakh — en konflikt, som forværrer forholdet mellem Armenien og Aserbajdsjan — og på Georgiens interne konflikter i Abkhasien og Sydossetien er af afgørende betydning for stabilitet i EU's nabolag og for den økonomiske og sociale udvikling i Sydkaukasus, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en fredelig løsning på konflikten vedrørende Nagorno-Karabakh — en konflikt, som forværrer forholdet mellem Armenien og Aserbajdsjan — og på Georgiens interne konflikter i Abkhasien og Sydossetien er af afgørende betydning for stabilitet i EU's nabolag og for den økonomiske og sociale udvikling i Sydkaukasus,

| H. | der henviser til, at spørgsmålet om yderligere internationalisering af de uløste post-sovjetkonflikter bør være et af de vigtigste punkter i forbindelserne mellem EU og Rusland med henblik på at løse problemerne i de fælles nabolande på mere effektiv vis, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at spørgsmålet om yderligere internationalisering af de uløste post-sovjetkonflikter bør være et af de vigtigste punkter i forbindelserne mellem EU og Rusland med henblik på at løse problemerne i de fælles nabolande på mere effektiv vis,

| I. | der henviser til, at EU's interesse i et positivt samarbejde ikke blot skyldes regionens geografiske placering, som gør det til et transitområde for energiforsyningerne fra Centralasien til Europa, men også bygger på en gensidig interesse hos alle berørte parter i udviklingen af regionen med henblik på at styrke demokratiet, velfærden og retsstaten og således skabe en hensigtsmæssig ramme for udvikling og samarbejde på regionalt og interregionalt plan i Sydkaukasus, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's interesse i et positivt samarbejde ikke blot skyldes regionens geografiske placering, som gør det til et transitområde for energiforsyningerne fra Centralasien til Europa, men også bygger på en gensidig interesse hos alle berørte parter i udviklingen af regionen med henblik på at styrke demokratiet, velfærden og retsstaten og således skabe en hensigtsmæssig ramme for udvikling og samarbejde på regionalt og interregionalt plan i Sydkaukasus,

| J. | der henviser til, at regionen er blevet skueplads for konkurrence mellem en række store geopolitiske aktørers strategiske interesser, og at de individuelle partnerskabshandlingsplaner, som alle tre lande har aftalt med NATO gør alliancen til en ny spiller i regionen, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at regionen er blevet skueplads for konkurrence mellem en række store geopolitiske aktørers strategiske interesser, og at de individuelle partnerskabshandlingsplaner, som alle tre lande har aftalt med NATO gør alliancen til en ny spiller i regionen,

| K. | der henviser til, at dialog og samordning mellem EU, Rusland og USA kan bidrage til at fremme demokrati, øge energisikkerheden og til at styrke den regionale sikkerhed i Sydkaukasus, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at dialog og samordning mellem EU, Rusland og USA kan bidrage til at fremme demokrati, øge energisikkerheden og til at styrke den regionale sikkerhed i Sydkaukasus,

| L. | der henviser til, at Georgien og Armenien har oplevet en stærk økonomisk vækst i de seneste år, og til, at Aserbajdsjan hører til blandt verdens hurtigst voksende økonomier med en stigning i BNP på 34,5 % i 2006, hovedsageligt takket være landets gas- og oliereserver, og at samfundene i de tre lande til trods for disse vækstrater er præget af en fattigdom og en arbejdsløshed, der stadig er meget høj, af begrænset adgang til grundlæggende sociale ydelser, lave indkomster og en ulige fordeling af denne indkomst, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Georgien og Armenien har oplevet en stærk økonomisk vækst i de seneste år, og til, at Aserbajdsjan hører til blandt verdens hurtigst voksende økonomier med en stigning i BNP på 34,5 % i 2006, hovedsageligt takket være landets gas- og oliereserver, og at samfundene i de tre lande til trods for disse vækstrater er præget af en fattigdom og en arbejdsløshed, der stadig er meget høj, af begrænset adgang til grundlæggende sociale ydelser, lave indkomster og en ulige fordeling af denne indkomst,

| M. | der henviser til, at der i Sydkaukasus er ved at opstå et destabiliserende våbenkapløb, som er præget af en opbygning af militære arsenaler i et tempo, som er uden fortilfælde, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der i Sydkaukasus er ved at opstå et destabiliserende våbenkapløb, som er præget af en opbygning af militære arsenaler i et tempo, som er uden fortilfælde,

Armenien, Aserbajdsjan og Georgien in inden for rammerne af ENP

| 1. | glæder sig over Armeniens, Aserbajdsjans og Georgiens inddragelse i naboskabspolitikken og godkendelsen af de bilaterale ENP-handlingsplaner i de relevante samarbejdsråd den 14. november 2006; giver udtryk for sin støtte til de igangværende bestræbelser på gennemførelsen af disse planer, hvilket bør ske med deltagelse af alle interesserede parter i processen; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Armeniens, Aserbajdsjans og Georgiens inddragelse i naboskabspolitikken og godkendelsen af de bilaterale ENP-handlingsplaner i de relevante samarbejdsråd den 14. november 2006; giver udtryk for sin støtte til de igangværende bestræbelser på gennemførelsen af disse planer, hvilket bør ske med deltagelse af alle interesserede parter i processen;

| 2. | understreger, at der i forbindelse med udformningen af politikken over for de tre lande i Sydkaukasus ikke må ses bort fra de tre landes særegenheder; støtter den indbyggede differentiering i gennemførelsen af ENP-politikken over for de pågældende lande og understreger behovet for at styrke EU's forbindelser med disse lande i overensstemmelse med, hvor gode de er til at gennemføre deres respektive ENP-handlingsplaner; |
| --- | --- |

2.

understreger, at der i forbindelse med udformningen af politikken over for de tre lande i Sydkaukasus ikke må ses bort fra de tre landes særegenheder; støtter den indbyggede differentiering i gennemførelsen af ENP-politikken over for de pågældende lande og understreger behovet for at styrke EU's forbindelser med disse lande i overensstemmelse med, hvor gode de er til at gennemføre deres respektive ENP-handlingsplaner;

| 3. | fremhæver den geopolitiske situation i Armenien, Georgien og Aserbajdsjan i forhold til Rusland, Iran og Tyrkiet, og andre økonomiske magters stigende interesse, som f.eks. Ruslands, USA's og Kinas for dette område; mener derfor, at det er af afgørende betydning, at samarbejdet med Sydkaukasus gives højeste prioritet ikke mindst i energirelevante spørgsmål; |
| --- | --- |

3.

fremhæver den geopolitiske situation i Armenien, Georgien og Aserbajdsjan i forhold til Rusland, Iran og Tyrkiet, og andre økonomiske magters stigende interesse, som f.eks. Ruslands, USA's og Kinas for dette område; mener derfor, at det er af afgørende betydning, at samarbejdet med Sydkaukasus gives højeste prioritet ikke mindst i energirelevante spørgsmål;

| 4. | bekræfter, at EU's primære mål i regionen er at fremme udviklingen af de sydkaukasiske lande hen imod åbne, fredelige, sikre og stabile stater, der er i stand til at bidrage til gode naboskabsforbindelser i regionen og til regional stabilitet, og som er klar til at dele europæiske værdier og udvikle institutionel og retlig interoperabilitet blandt landene selv og i forhold til EU; opfordrer EU til med henblik på at gennemføre disse mål at udvikle en regionalpolitik for Sydkaukasus, der kan gennemføres i fællesskab med landene i regionen, og som kan suppleres af individuelle bilaterale politikker; |
| --- | --- |

4.

bekræfter, at EU's primære mål i regionen er at fremme udviklingen af de sydkaukasiske lande hen imod åbne, fredelige, sikre og stabile stater, der er i stand til at bidrage til gode naboskabsforbindelser i regionen og til regional stabilitet, og som er klar til at dele europæiske værdier og udvikle institutionel og retlig interoperabilitet blandt landene selv og i forhold til EU; opfordrer EU til med henblik på at gennemføre disse mål at udvikle en regionalpolitik for Sydkaukasus, der kan gennemføres i fællesskab med landene i regionen, og som kan suppleres af individuelle bilaterale politikker;

| 5. | understreger, at naboskabspolitikken blev udformet for at undgå kløfter i Europa gennem en gradvis udvidelse af området med demokrati, velstand og sikkerhed; opfordrer EU og landene i Sydkaukasus til gennem parvist samarbejde, udveksling af embedsmænd og andre eksisterende bistandsprogrammer at drage fordel af den omfattende viden og de omfattende erfaringer, som de nye medlemsstater har opnået i forbindelse med reformeringen af deres samfund og økonomi under integrationsprocessen i EU, navnlig for så vidt angår styrkelse af grænsekontrollen og toldvæsenet og udviklingen af et indbydes regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

5.

understreger, at naboskabspolitikken blev udformet for at undgå kløfter i Europa gennem en gradvis udvidelse af området med demokrati, velstand og sikkerhed; opfordrer EU og landene i Sydkaukasus til gennem parvist samarbejde, udveksling af embedsmænd og andre eksisterende bistandsprogrammer at drage fordel af den omfattende viden og de omfattende erfaringer, som de nye medlemsstater har opnået i forbindelse med reformeringen af deres samfund og økonomi under integrationsprocessen i EU, navnlig for så vidt angår styrkelse af grænsekontrollen og toldvæsenet og udviklingen af et indbydes regionalt samarbejde;

| 6. | understreger, at ENP-redegørelser og -finansiering bør anvendes til at fremme institutionsopbygning, respekt for menneskerettighederne, retsstatsprincippet, demokratisering og regionalt samarbejde; bekræfter behovet for, at EU træffer yderligere foranstaltninger for at opfordre til reelt regionalt samarbejde og integration; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge rapport om fremskridtene i den regionale samarbejdsproces og til at tilpasse sine politikker og instrumenter i overensstemmelse hermed; ser frem til, at der bliver udviklet mere konstruktive forbindelser mellem EU og de forskellige aktører, navnlig det civile samfund, i partnerlandene med henblik på at gøre ENP-processen mere dynamisk og gennemsigtig; |
| --- | --- |

6.

understreger, at ENP-redegørelser og -finansiering bør anvendes til at fremme institutionsopbygning, respekt for menneskerettighederne, retsstatsprincippet, demokratisering og regionalt samarbejde; bekræfter behovet for, at EU træffer yderligere foranstaltninger for at opfordre til reelt regionalt samarbejde og integration; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge rapport om fremskridtene i den regionale samarbejdsproces og til at tilpasse sine politikker og instrumenter i overensstemmelse hermed; ser frem til, at der bliver udviklet mere konstruktive forbindelser mellem EU og de forskellige aktører, navnlig det civile samfund, i partnerlandene med henblik på at gøre ENP-processen mere dynamisk og gennemsigtig;

| 7. | bemærker, at Aserbajdsjan som følge af væksten i dets BNP er blevet en bistandsyder, og at internationale bistandsydere mærkbart har nedtrappet deres aktiviteter i landet; mener, at bør EU koncentrere sig om overførsel af viden og bedste praksis inden for rammerne af Twinning, TAIEX og Sigma-programmerne (under ENPI); |
| --- | --- |

7.

bemærker, at Aserbajdsjan som følge af væksten i dets BNP er blevet en bistandsyder, og at internationale bistandsydere mærkbart har nedtrappet deres aktiviteter i landet; mener, at bør EU koncentrere sig om overførsel af viden og bedste praksis inden for rammerne af Twinning, TAIEX og Sigma-programmerne (under ENPI);

| 8. | mener, at handelspolitikken er et centralt element, når der skal sikres politisk stabilitet og økonomisk udvikling med henblik på mindskelse af fattigdommen i Sydkaukasus, og at den er afgørende for yderligere integration mellem EU og Sydkaukasus; understreger, at der skal tages hensyn til den sociale dimension i handelspolitikken; |
| --- | --- |

8.

mener, at handelspolitikken er et centralt element, når der skal sikres politisk stabilitet og økonomisk udvikling med henblik på mindskelse af fattigdommen i Sydkaukasus, og at den er afgørende for yderligere integration mellem EU og Sydkaukasus; understreger, at der skal tages hensyn til den sociale dimension i handelspolitikken;

| 9. | støtter Kommissionens initiativ til at foretage en forundersøgelse for at evaluere mulighederne for en frihandelsaftale med Georgien og Armenien; er af den opfattelse, at en sådan aftale ville komme alle parter til gode; opfordrer Kommissionen og Rådet til i mellemtiden at gennemføre foranstaltninger til sikring af, at Armenien, Georgien og Aserbajdsjan får så store fordele som muligt ud af den generelle præferenceordning; understreger, at det er vigtigt, at Aserbajdsjan bliver medlem af WTO med henblik på at udvide de bilaterale handelsforbindelser; opfordrer Aserbajdsjan til at fjerne de sidste hindringer for landets optagelse i WTO som f.eks. høje toldsatser, manglende åbenhed, utilstrækkelig håndhævelse af handelslovgivningen, korruption og manglende respekt for ophavsrettigheder og opfordrer Kommissionen til at yde mere støtte Aserbajdsjan i WTO-tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

9.

støtter Kommissionens initiativ til at foretage en forundersøgelse for at evaluere mulighederne for en frihandelsaftale med Georgien og Armenien; er af den opfattelse, at en sådan aftale ville komme alle parter til gode; opfordrer Kommissionen og Rådet til i mellemtiden at gennemføre foranstaltninger til sikring af, at Armenien, Georgien og Aserbajdsjan får så store fordele som muligt ud af den generelle præferenceordning; understreger, at det er vigtigt, at Aserbajdsjan bliver medlem af WTO med henblik på at udvide de bilaterale handelsforbindelser; opfordrer Aserbajdsjan til at fjerne de sidste hindringer for landets optagelse i WTO som f.eks. høje toldsatser, manglende åbenhed, utilstrækkelig håndhævelse af handelslovgivningen, korruption og manglende respekt for ophavsrettigheder og opfordrer Kommissionen til at yde mere støtte Aserbajdsjan i WTO-tiltrædelsesprocessen;

| 10. | bemærker, at Georgien har været under stort pres som følge af Ruslands økonomiske embargo, der blev indført for over et år siden, og som lukkede de traditionelle markeder for georgiske produkter og således berøvede et antal borgere deres levebrød; understreger, at det også er vigtigt hurtigst muligt at indgå en frihandelsaftale med Georgien for at styrke forholdet mellem EU og Georgien og begrænse konsekvenserne af den russiske embargo; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at Georgien har været under stort pres som følge af Ruslands økonomiske embargo, der blev indført for over et år siden, og som lukkede de traditionelle markeder for georgiske produkter og således berøvede et antal borgere deres levebrød; understreger, at det også er vigtigt hurtigst muligt at indgå en frihandelsaftale med Georgien for at styrke forholdet mellem EU og Georgien og begrænse konsekvenserne af den russiske embargo;

| 11. | understreger, at alle tre stater fortsat bør yde en indsats for at begrænse fattigdom og overholde princippet om bæredygtig udvikling; foreslår, at der vedtages effektive politikker for at reducere den sociale polarisering og sikre fuld adgang til socialsikringsordninger; anmoder Kommissionen om at hjælpe de tre lande med at styrke deres evne til på nationalt plan at forbedre og gennemføre fattigdomsbekæmpelsespolitik; |
| --- | --- |

11.

understreger, at alle tre stater fortsat bør yde en indsats for at begrænse fattigdom og overholde princippet om bæredygtig udvikling; foreslår, at der vedtages effektive politikker for at reducere den sociale polarisering og sikre fuld adgang til socialsikringsordninger; anmoder Kommissionen om at hjælpe de tre lande med at styrke deres evne til på nationalt plan at forbedre og gennemføre fattigdomsbekæmpelsespolitik;

| 12. | mener, at ENP udgør en fortrinlig ramme for regionalt og subregionalt samarbejde med henblik på at skabe et egentligt område med sikkerhed, demokrati og stabilitet både i Sydkaukasus og Sortehavsregionen; mener dog, at en differentieret bilateral strategi over for de tre lande i Sydkaukasus skal omfatte en global multilateral dimension, der indebærer udvikling af det regionale samarbejde;






  — | — tillægger en aktiv deltagelse og inddragelse af Armenien, Aserbajdsjan og Georgien i processen for gennemførelse af Sortehavssynergien og tilknyttede regionale projekter særlig betydning; |
| --- | --- | --- |

12.

mener, at ENP udgør en fortrinlig ramme for regionalt og subregionalt samarbejde med henblik på at skabe et egentligt område med sikkerhed, demokrati og stabilitet både i Sydkaukasus og Sortehavsregionen; mener dog, at en differentieret bilateral strategi over for de tre lande i Sydkaukasus skal omfatte en global multilateral dimension, der indebærer udvikling af det regionale samarbejde;

—

— tillægger en aktiv deltagelse og inddragelse af Armenien, Aserbajdsjan og Georgien i processen for gennemførelse af Sortehavssynergien og tilknyttede regionale projekter særlig betydning;

| — | — anbefaler, at den regelmæssige politiske dialog mellem EU og Armenien, Aserbajdsjan og Georgien intensiveres; |
| --- | --- |

—

— anbefaler, at den regelmæssige politiske dialog mellem EU og Armenien, Aserbajdsjan og Georgien intensiveres;

| — | — glæder sig over, at Georgien og Armenien overholder de fleste af EU's erklæringer og holdninger inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), og støtter beslutningen om ligeledes at inddrage Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

—

— glæder sig over, at Georgien og Armenien overholder de fleste af EU's erklæringer og holdninger inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), og støtter beslutningen om ligeledes at inddrage Aserbajdsjan;

| — | — opfordrer de berørte lande til ikke at hindre eller modsætte sig EU-finansierede grænseoverskridende programmer og projekter, der sigter mod at genoptage dialogen, opbygge tillid mellem parterne og løse regionale problemer; |
| --- | --- |

—

— opfordrer de berørte lande til ikke at hindre eller modsætte sig EU-finansierede grænseoverskridende programmer og projekter, der sigter mod at genoptage dialogen, opbygge tillid mellem parterne og løse regionale problemer;

| — | — opfordrer til et mere effektivt samarbejde mellem disse lande inden for rammerne af Det Regionale Miljøcenter for Kaukasus; |
| --- | --- |

—

— opfordrer til et mere effektivt samarbejde mellem disse lande inden for rammerne af Det Regionale Miljøcenter for Kaukasus;

| — | — opfordrer til udvidet samarbejde, hvad angår frihed, sikkerhed og retfærdighed og navnlig grænsekontrol, migration og asyl, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, illegal indvandring, terrorisme, hvidvaskning af penge og narkotikahandel; |
| --- | --- |

—

— opfordrer til udvidet samarbejde, hvad angår frihed, sikkerhed og retfærdighed og navnlig grænsekontrol, migration og asyl, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, illegal indvandring, terrorisme, hvidvaskning af penge og narkotikahandel;

| — | — opfordrer Kommissionen til at samordne og støtte foranstaltninger, som træffes af medlemsstater, der allerede er involveret i forsøget på at løse de regionale konflikter; |
| --- | --- |

—

— opfordrer Kommissionen til at samordne og støtte foranstaltninger, som træffes af medlemsstater, der allerede er involveret i forsøget på at løse de regionale konflikter;

Demokrati, menneskerettigheder og retsstatsforhold

| 13. | roser de interne politiske og institutionelle reformer, som Armenien har gennemført efter forfatningsreformen og i forbindelse med gennemførelsen af ENP-handlingsplanen; opfordrer de armenske myndigheder til at fortsætte denne udvikling og til at gøre yderlige fremskridt med henblik på at styrke de demokratiske strukturer, retsstatsprincippet og beskyttelsen af menneskerettighederne; opfordrer navnlig til, at der fortsat ydes en indsats for at etablere uafhængige domstole, fremme reformer af politiet, de offentlige myndigheder og de lokale forvaltninger, bekæmpe korruption og skabe et velfungerende civilt samfund; henviser til erklæringen fra den internationale valgobservationsmission om, at parlamentsvalget i maj 2007 i det store og hele foregik i overensstemmelse med de internationale forpligtelser; stoler på, at de armenske myndigheder vil arbejde tæt sammen med Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og Europarådet om at tage de resterende problemer op med henblik på at forbedre de allerede opnåede standarder yderligere og fuldt ud garantere, at præsidentvalget, der vil blive afholdt den 19. februar 2008, forløber som et frit og retfærdigt valg; opfordrer generelt til, at der etableres en konstruktiv dialog mellem regeringen og oppositionen med henblik på at styrke pluralismen, som er det vigtigste element i demokrati; opfordrer endvidere de armenske myndigheder til at efterforske påstandene om vold og dårlig behandling i politiets varetægtsfængsling og andre fængselsinstitutioner og korruption og krænkelser af ytringsfriheden; |
| --- | --- |

13.

roser de interne politiske og institutionelle reformer, som Armenien har gennemført efter forfatningsreformen og i forbindelse med gennemførelsen af ENP-handlingsplanen; opfordrer de armenske myndigheder til at fortsætte denne udvikling og til at gøre yderlige fremskridt med henblik på at styrke de demokratiske strukturer, retsstatsprincippet og beskyttelsen af menneskerettighederne; opfordrer navnlig til, at der fortsat ydes en indsats for at etablere uafhængige domstole, fremme reformer af politiet, de offentlige myndigheder og de lokale forvaltninger, bekæmpe korruption og skabe et velfungerende civilt samfund; henviser til erklæringen fra den internationale valgobservationsmission om, at parlamentsvalget i maj 2007 i det store og hele foregik i overensstemmelse med de internationale forpligtelser; stoler på, at de armenske myndigheder vil arbejde tæt sammen med Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og Europarådet om at tage de resterende problemer op med henblik på at forbedre de allerede opnåede standarder yderligere og fuldt ud garantere, at præsidentvalget, der vil blive afholdt den 19. februar 2008, forløber som et frit og retfærdigt valg; opfordrer generelt til, at der etableres en konstruktiv dialog mellem regeringen og oppositionen med henblik på at styrke pluralismen, som er det vigtigste element i demokrati; opfordrer endvidere de armenske myndigheder til at efterforske påstandene om vold og dårlig behandling i politiets varetægtsfængsling og andre fængselsinstitutioner og korruption og krænkelser af ytringsfriheden;

| 14. | gentager sin dybe bekymring over forværringen i menneskerettighedssituationen og den stigende trussel mod pressefriheden i Aserbajdsjan; opfordrer Aserbajdsjans myndigheder til at sikre mediefriheden; glæder sig i denne forbindelse over præsidentens benådning af 28. december 2007, som medførte at seks journalister blev løsladt fra fængsel, og opfordrer myndighederne i Aserbajdsjan til øjeblikkeligt at løslade samtlige fængslede journalister, til at standse chikane mod journalister, navnlig fejlagtig anvendelse af de kriminelle injuriebestemmelser og til at dekretere en suspendering af anvendelsen af de kriminelle injuriebestemmelser som et første tegn på, at de bakker op om ytringsfriheden; forventer, at Aserbajdsjans myndigheder følger Europarådets og dets Venedig-kommissions anbefalinger med henblik på at sikre respekt for forsamlingsfriheden, og at de afstår fra at indføre begrænsninger i de politiske partiers aktiviteter forud for valget til næste år, og at de sikrer, at OSCE's standarder overholdes fuldt ud; opfordrer ligeledes Aserbajdsjans myndigheder til at forhindre politivold og til at efterforske samtlige påstande om dårlige behandling under varetægtsfængsling; gentager, at EU er parat til at hjælpe Aserbajdsjan med at gennemføre reformer, hvad angår respekt for menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

14.

gentager sin dybe bekymring over forværringen i menneskerettighedssituationen og den stigende trussel mod pressefriheden i Aserbajdsjan; opfordrer Aserbajdsjans myndigheder til at sikre mediefriheden; glæder sig i denne forbindelse over præsidentens benådning af 28. december 2007, som medførte at seks journalister blev løsladt fra fængsel, og opfordrer myndighederne i Aserbajdsjan til øjeblikkeligt at løslade samtlige fængslede journalister, til at standse chikane mod journalister, navnlig fejlagtig anvendelse af de kriminelle injuriebestemmelser og til at dekretere en suspendering af anvendelsen af de kriminelle injuriebestemmelser som et første tegn på, at de bakker op om ytringsfriheden; forventer, at Aserbajdsjans myndigheder følger Europarådets og dets Venedig-kommissions anbefalinger med henblik på at sikre respekt for forsamlingsfriheden, og at de afstår fra at indføre begrænsninger i de politiske partiers aktiviteter forud for valget til næste år, og at de sikrer, at OSCE's standarder overholdes fuldt ud; opfordrer ligeledes Aserbajdsjans myndigheder til at forhindre politivold og til at efterforske samtlige påstande om dårlige behandling under varetægtsfængsling; gentager, at EU er parat til at hjælpe Aserbajdsjan med at gennemføre reformer, hvad angår respekt for menneskerettigheder og demokrati;

| 15. | henviser til de vidtrækkende reformer, som Georgiens regering har gennemført efter rosenrevolutionen; opfordrer til yderligere fremskridt i retning af en pluralistisk regeringsførelse og en dialog mellem regeringen og oppositionen, retsstatslige forhold og respekt for menneskerettighedsforpligtelserne, herunder navnlig domstolenes uafhængighed, nul-tolerance af politivold, reform af strafferetten og forbedringer af vilkårene for varetægtsfængslede; opfordrer Georgiens myndigheder til at respektere ejendomsretten, forsamlingsfriheden, ytringsfriheden, mindretals rettigheder i overensstemmelse med rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og pressefriheden; forventer, at Georgien opfylder målsætningerne i ENP-handlingsplanen og henstillingerne fra Europarådet med henblik på den demokratiske regeringsførelses bæredygtighed på lang sigt, navnlig hvad angår respekt for pluralisme og oppositionen, indbyggede kontrol- og tilsynsmekanismer og institutionel reform; |
| --- | --- |

15.

henviser til de vidtrækkende reformer, som Georgiens regering har gennemført efter rosenrevolutionen; opfordrer til yderligere fremskridt i retning af en pluralistisk regeringsførelse og en dialog mellem regeringen og oppositionen, retsstatslige forhold og respekt for menneskerettighedsforpligtelserne, herunder navnlig domstolenes uafhængighed, nul-tolerance af politivold, reform af strafferetten og forbedringer af vilkårene for varetægtsfængslede; opfordrer Georgiens myndigheder til at respektere ejendomsretten, forsamlingsfriheden, ytringsfriheden, mindretals rettigheder i overensstemmelse med rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal og pressefriheden; forventer, at Georgien opfylder målsætningerne i ENP-handlingsplanen og henstillingerne fra Europarådet med henblik på den demokratiske regeringsførelses bæredygtighed på lang sigt, navnlig hvad angår respekt for pluralisme og oppositionen, indbyggede kontrol- og tilsynsmekanismer og institutionel reform;

| 16. | gentager sin fortsatte støtte til Georgiens indsats for at indføre politiske og økonomiske reformer og styrke landets demokratiske institutioner, herunder reformen af valgloven, og således skabe et fredeligt og fremgangsrigt land, der kan bidrage til stabilitet både internt i regionen og i resten af Europa; giver udtryk for dyb bekymring over den
  politiske
  udvikling i Georgien i november 2007, der gik så vidt, at politiet slog hårdt ned på fredelige demonstrationer, uafhængige medier var nødt til at lukke og landet blev erklæret i undtagelsestilstand; udtrykker tilfredshed med, at den internationale valgovervågningsmissions generelle vurdering af præsidentvalget den 5. januar 2008 var, at valget i det væsentlige var i overensstemmelse med OSCE's og Europarådets normer og standarder for demokratiske valg; er af den opfattelse, at dette valg, selv om der blev afsløret betydelige problemer, som kræver en omgående løsning, var det første ægte frie præsidentvalg, som gjorde det muligt for det georgiske folk at udtrykke sit politiske valg; opfordrer alle de politiske kræfter i Georgien til at forsøge at skabe et demokratisk politisk miljø, hvor politiske modstandere respekteres, og hvor der føres en konstruktiv dialog for at støtte og styrke Georgiens skrøbelige demokratiske institutioner; opfordrer de georgiske myndigheder til at afhjælpe de utilfredsstillende forhold, der er fastslået i den indledende beretning fra den internationale valgovervågningsmission før parlamentsvalget i foråret 2008; |
| --- | --- |

16.

gentager sin fortsatte støtte til Georgiens indsats for at indføre politiske og økonomiske reformer og styrke landets demokratiske institutioner, herunder reformen af valgloven, og således skabe et fredeligt og fremgangsrigt land, der kan bidrage til stabilitet både internt i regionen og i resten af Europa; giver udtryk for dyb bekymring over den
  politiske
  udvikling i Georgien i november 2007, der gik så vidt, at politiet slog hårdt ned på fredelige demonstrationer, uafhængige medier var nødt til at lukke og landet blev erklæret i undtagelsestilstand; udtrykker tilfredshed med, at den internationale valgovervågningsmissions generelle vurdering af præsidentvalget den 5. januar 2008 var, at valget i det væsentlige var i overensstemmelse med OSCE's og Europarådets normer og standarder for demokratiske valg; er af den opfattelse, at dette valg, selv om der blev afsløret betydelige problemer, som kræver en omgående løsning, var det første ægte frie præsidentvalg, som gjorde det muligt for det georgiske folk at udtrykke sit politiske valg; opfordrer alle de politiske kræfter i Georgien til at forsøge at skabe et demokratisk politisk miljø, hvor politiske modstandere respekteres, og hvor der føres en konstruktiv dialog for at støtte og styrke Georgiens skrøbelige demokratiske institutioner; opfordrer de georgiske myndigheder til at afhjælpe de utilfredsstillende forhold, der er fastslået i den indledende beretning fra den internationale valgovervågningsmission før parlamentsvalget i foråret 2008;

| 17. | glæder sig over den fredelige afvikling af præsidentvalget den 5. januar 2008 og betragter dette som endnu et skridt på vejen til yderligere demokratisering af det georgiske samfund og opbygning og styrkelse af demokratiske institutioner i Georgien; forventer, at den nyvalgte præsident tager de nødvendige skridt til en konstruktiv dialog med oppositionen herom; udtrykker dog også bekymring over den måde, som valgkampagnen forløb på generelt, eftersom det skete i en stærkt polariseret atmosfære, der var præget af manglende tillid og udbredte beskyldninger om voldsanvendelse, og hvor den tidligere præsidents officielle embedsvirksomhed og hans valgkampagne helt bevidst overlappede hinanden, hvilket bidrog til at skabe ulige kampagnevilkår; opfordrer de georgiske myndigheder til at behandle alle klager over valgprocessen behørigt og øjeblikkeligt; tilskynder de georgiske myndigheder til at tage passende hensyn til de internationale observatørers bemærkninger for at løse alle påviste problemer og til at træffe fyldestgørende og grundige forberedelser til det kommende parlamentsvalg; opfordrer oppositionen til at handle ansvarligt ved at respektere valgresultaterne og til at deltage konstruktivt i den politiske debat i Georgiens demokratiske institutioner; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over den fredelige afvikling af præsidentvalget den 5. januar 2008 og betragter dette som endnu et skridt på vejen til yderligere demokratisering af det georgiske samfund og opbygning og styrkelse af demokratiske institutioner i Georgien; forventer, at den nyvalgte præsident tager de nødvendige skridt til en konstruktiv dialog med oppositionen herom; udtrykker dog også bekymring over den måde, som valgkampagnen forløb på generelt, eftersom det skete i en stærkt polariseret atmosfære, der var præget af manglende tillid og udbredte beskyldninger om voldsanvendelse, og hvor den tidligere præsidents officielle embedsvirksomhed og hans valgkampagne helt bevidst overlappede hinanden, hvilket bidrog til at skabe ulige kampagnevilkår; opfordrer de georgiske myndigheder til at behandle alle klager over valgprocessen behørigt og øjeblikkeligt; tilskynder de georgiske myndigheder til at tage passende hensyn til de internationale observatørers bemærkninger for at løse alle påviste problemer og til at træffe fyldestgørende og grundige forberedelser til det kommende parlamentsvalg; opfordrer oppositionen til at handle ansvarligt ved at respektere valgresultaterne og til at deltage konstruktivt i den politiske debat i Georgiens demokratiske institutioner;

| 18. | understreger, at en klar opbakning fra Armeniens, Aserbajdsjans og Georgiens side om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er af afgørende betydning for fastlæggelsen af landenes fremtidige forhold til EU; forventer, at disse lande opfylder målsætningerne i ENP-handlingsplanen og henstillingerne fra Europarådet i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at forhandle om nedsættelsen af et underudvalg om menneskerettigheder for disse tre lande; |
| --- | --- |

18.

understreger, at en klar opbakning fra Armeniens, Aserbajdsjans og Georgiens side om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er af afgørende betydning for fastlæggelsen af landenes fremtidige forhold til EU; forventer, at disse lande opfylder målsætningerne i ENP-handlingsplanen og henstillingerne fra Europarådet i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at forhandle om nedsættelsen af et underudvalg om menneskerettigheder for disse tre lande;

| 19. | forventer, at myndighederne i Armenien, Aserbajdsjan og Georgien sikrer ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og pressefriheden forud for de respektive valg i 2008; understreger, at landenes evne til at sikre en retfærdig og afbalanceret adgang til både offentlige og private medier og til at afholde valg i overensstemmelse med internationale standarder er af afgørende betydning for en yderligere styrkelse af deres forbindelser med EU; |
| --- | --- |

19.

forventer, at myndighederne i Armenien, Aserbajdsjan og Georgien sikrer ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og pressefriheden forud for de respektive valg i 2008; understreger, at landenes evne til at sikre en retfærdig og afbalanceret adgang til både offentlige og private medier og til at afholde valg i overensstemmelse med internationale standarder er af afgørende betydning for en yderligere styrkelse af deres forbindelser med EU;

| 20. | glæder sig over beslutningen om at udnævne Polen til på EU's vegne at mægle mellem regerings- og oppositionsmedierne i Georgien forud for valget i januar 2008; mener, at det er af stor betydning, at nye medlemsstater, der har snævre kulturelle og historiske bånd til denne region, engagerer sig; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over beslutningen om at udnævne Polen til på EU's vegne at mægle mellem regerings- og oppositionsmedierne i Georgien forud for valget i januar 2008; mener, at det er af stor betydning, at nye medlemsstater, der har snævre kulturelle og historiske bånd til denne region, engagerer sig;

| 21. | understreger betydningen af at støtte det civile samfund og give det beføjelser og udvikle menneskelige kontakter for at fremme demokratiet og retsstaten; opfordrer Kommissionen til i fuld udstrækning at udnytte mulighederne i det europæiske instrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder til bl.a. at føre tilsyn med gennemførelsen af ENP; understreger, at ENP-processen og navnlig kontrollen med gennemførelsen heraf bør være åben for samarbejde med og høring af det civile samfund; henstiller til Kommissionen at sætte et eksempel ved at indføre konkrete mekanismer for høring af civilsamfundet; understreger betydningen af at sikre, at midlerne fordeles retfærdigt uden politisk motiverede indgreb fra statsmagtens side; opfordrer endvidere Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for de lokale og regionale myndigheder vedrørende deres særlige rolle i forbindelse med gennemførelsen af ENP's handlingsplaner; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af at støtte det civile samfund og give det beføjelser og udvikle menneskelige kontakter for at fremme demokratiet og retsstaten; opfordrer Kommissionen til i fuld udstrækning at udnytte mulighederne i det europæiske instrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder til bl.a. at føre tilsyn med gennemførelsen af ENP; understreger, at ENP-processen og navnlig kontrollen med gennemførelsen heraf bør være åben for samarbejde med og høring af det civile samfund; henstiller til Kommissionen at sætte et eksempel ved at indføre konkrete mekanismer for høring af civilsamfundet; understreger betydningen af at sikre, at midlerne fordeles retfærdigt uden politisk motiverede indgreb fra statsmagtens side; opfordrer endvidere Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for de lokale og regionale myndigheder vedrørende deres særlige rolle i forbindelse med gennemførelsen af ENP's handlingsplaner;

| 22. | understreger betydningen af et samarbejde om fri bevægelighed på tværs af grænserne mellem EU og dets naboer; opfordrer Kommissionen og Rådet til snarest muligt at lade underudvalget om retfærdighed, frihed og sikkerhed for EU og Georgien blive aktivt og til at indlede forhandlinger mellem EU og Georgien om tilbagetagelses- og visumlettelsesaftaler og om undertegnelse af en aftale om mobilitetspartnerskab med EU, men til samtidig at understrege de negative følger af en forsinkelse af afslutningen af den interne konflikt i Georgien; bemærker, at de russiske myndigheders beslutning om at give befolkningen i Abkhasien og Sydossetien russiske pas har forårsaget vanskeligheder; støtter indledningen af forhandlinger om aftaler med Armenien og Aserbajdsjan; henstiller til medlemsstaterne at fremme samarbejdet for at forbedre de konsulære tjenesters effektivitet i landene i Sydkaukasus og fremskynde etableringen af fælles centre for visumansøgning; støtter udnyttelsen af supplerende initiativer inden for udviklingen af en global tilgang til indvandring i Øst- og Sydøsteuropa; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af et samarbejde om fri bevægelighed på tværs af grænserne mellem EU og dets naboer; opfordrer Kommissionen og Rådet til snarest muligt at lade underudvalget om retfærdighed, frihed og sikkerhed for EU og Georgien blive aktivt og til at indlede forhandlinger mellem EU og Georgien om tilbagetagelses- og visumlettelsesaftaler og om undertegnelse af en aftale om mobilitetspartnerskab med EU, men til samtidig at understrege de negative følger af en forsinkelse af afslutningen af den interne konflikt i Georgien; bemærker, at de russiske myndigheders beslutning om at give befolkningen i Abkhasien og Sydossetien russiske pas har forårsaget vanskeligheder; støtter indledningen af forhandlinger om aftaler med Armenien og Aserbajdsjan; henstiller til medlemsstaterne at fremme samarbejdet for at forbedre de konsulære tjenesters effektivitet i landene i Sydkaukasus og fremskynde etableringen af fælles centre for visumansøgning; støtter udnyttelsen af supplerende initiativer inden for udviklingen af en global tilgang til indvandring i Øst- og Sydøsteuropa;

| 23. | opfordrer Kommissionen til også ud fra en økonomisk synsvinkel at fremme tilstedeværelsen af europæiske ngo'er i Armenien, Aserbajdsjan og Georgien med henblik på udveksling af viden og erfaringer vedrørende etablering af et organiseret civilt samfund; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til også ud fra en økonomisk synsvinkel at fremme tilstedeværelsen af europæiske ngo'er i Armenien, Aserbajdsjan og Georgien med henblik på udveksling af viden og erfaringer vedrørende etablering af et organiseret civilt samfund;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at samle ngo'er og repræsentanter for det civile samfund i de tre lande i Sydkaukasus med henblik på at fremme dialog, skabe gensidig forståelse og sikre, at regionens problemer håndteres på hensigtsmæssig vis; opfordrer myndighederne i de relevante lande til ikke at hindre sådanne initiativer; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at samle ngo'er og repræsentanter for det civile samfund i de tre lande i Sydkaukasus med henblik på at fremme dialog, skabe gensidig forståelse og sikre, at regionens problemer håndteres på hensigtsmæssig vis; opfordrer myndighederne i de relevante lande til ikke at hindre sådanne initiativer;

| 25. | understreger, at en lettelse af den fri bevægelighed for personer forudsætter, at der er sikre grænser, og glæder sig over Kommissionen initiativ til at fremme det regionale samarbejde i Sydkaukasus om en integreret grænsekontrol; understreger nødvendigheden af effektivt at lempe visumkravene for den lokale grænsetrafik; erkender, at god vilje på begge sider er en forudsætning for samarbejde langs hele Georgiens grænse til Rusland; understreger, at det er nødvendigt, at der sikres åbenhed omkring statens indtægter og udgifter for at sikre, at udgifterne er underlagt regeringsansvarlighed i forhold til de almindelige borgere; |
| --- | --- |

25.

understreger, at en lettelse af den fri bevægelighed for personer forudsætter, at der er sikre grænser, og glæder sig over Kommissionen initiativ til at fremme det regionale samarbejde i Sydkaukasus om en integreret grænsekontrol; understreger nødvendigheden af effektivt at lempe visumkravene for den lokale grænsetrafik; erkender, at god vilje på begge sider er en forudsætning for samarbejde langs hele Georgiens grænse til Rusland; understreger, at det er nødvendigt, at der sikres åbenhed omkring statens indtægter og udgifter for at sikre, at udgifterne er underlagt regeringsansvarlighed i forhold til de almindelige borgere;

| 26. | opfordrer alle tre lande til at øge deres indsats i kampen mod korruption og etableringen af et gunstigt investerings- og erhvervsklima; understreger betydningen af, at der sikres åbenhed omkring statens indtægter og udgifter for at sikre, at udgifterne er underlagt regeringsansvarlighed; understreger at en konsolidering af bestemmelserne om ejendomsret er afgørende for fremvæksten af små og mellemstore virksomheder og for en bæredygtig økonomisk udvikling; tilskynder til fremme af reformer af markedsøkonomien med henblik på at øge konkurrenceevnen og konsolidere den private sektor; støtter harmoniseringen og en yderligere intensivering af liberaliseringsforanstaltningerne i overensstemmelse med WTO-principperne; understreger betydningen af, at de økonomiske reformer ledsages af passende sociale foranstaltninger; |
| --- | --- |

26.

opfordrer alle tre lande til at øge deres indsats i kampen mod korruption og etableringen af et gunstigt investerings- og erhvervsklima; understreger betydningen af, at der sikres åbenhed omkring statens indtægter og udgifter for at sikre, at udgifterne er underlagt regeringsansvarlighed; understreger at en konsolidering af bestemmelserne om ejendomsret er afgørende for fremvæksten af små og mellemstore virksomheder og for en bæredygtig økonomisk udvikling; tilskynder til fremme af reformer af markedsøkonomien med henblik på at øge konkurrenceevnen og konsolidere den private sektor; støtter harmoniseringen og en yderligere intensivering af liberaliseringsforanstaltningerne i overensstemmelse med WTO-principperne; understreger betydningen af, at de økonomiske reformer ledsages af passende sociale foranstaltninger;

| 27. | opfordrer myndighederne i alle tre lande til at sikre, at de foranstaltninger, der træffes i kampen mod korruption ikke anvendes i politisk øjemed, og at efterforskninger, sigtelser og retssager gennemføres på retfærdig og gennemsigtig vis; |
| --- | --- |

27.

opfordrer myndighederne i alle tre lande til at sikre, at de foranstaltninger, der træffes i kampen mod korruption ikke anvendes i politisk øjemed, og at efterforskninger, sigtelser og retssager gennemføres på retfærdig og gennemsigtig vis;

| 28. | bemærker, at de uløste post-sovjetkonflikter og den deraf følgende usikkerhed har været afgørende for stigningen i militærudgifter i landene i denne region, hvilket har haft negative konsekvenser for deres økonomiske og sociale udvikling; opfordrer derfor landene i regionen til at bremse stigningen i deres militærudgifter; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at de uløste post-sovjetkonflikter og den deraf følgende usikkerhed har været afgørende for stigningen i militærudgifter i landene i denne region, hvilket har haft negative konsekvenser for deres økonomiske og sociale udvikling; opfordrer derfor landene i regionen til at bremse stigningen i deres militærudgifter;

Fredelig konfliktløsning

| 29. | mener, at fredelige løsninger på de uløste post-sovjetkonflikter er nøglen til at opnå politisk stabilitet og økonomisk udvikling i Sydkaukasus samt i en bredere regional sammenhæng; understreger, at EU har en vigtig rolle at spille i udviklingen af et klima præget af dialog og forståelse i regionen og sikringen af gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000); går ind for grænseoverskridende programmer og en grænseoverskridende dialog mellem de forskellige civilsamfund som et middel til at løse op for konflikterne og skabe tillid på tværs af de eksisterende skillelinjer; glæder sig navnlig over Kommissionen bestræbelser på at give bistand og information til Abkhasien og Sydossetien; støtter det initiativ, som EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus, Peter Semneby, har taget ved at åbne informationskontorer i begge regioner; anmoder Kommissionen og Peter Semneby om at yde samme bistand og information til Nagorno-Karabakh; |
| --- | --- |

29.

mener, at fredelige løsninger på de uløste post-sovjetkonflikter er nøglen til at opnå politisk stabilitet og økonomisk udvikling i Sydkaukasus samt i en bredere regional sammenhæng; understreger, at EU har en vigtig rolle at spille i udviklingen af et klima præget af dialog og forståelse i regionen og sikringen af gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000); går ind for grænseoverskridende programmer og en grænseoverskridende dialog mellem de forskellige civilsamfund som et middel til at løse op for konflikterne og skabe tillid på tværs af de eksisterende skillelinjer; glæder sig navnlig over Kommissionen bestræbelser på at give bistand og information til Abkhasien og Sydossetien; støtter det initiativ, som EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus, Peter Semneby, har taget ved at åbne informationskontorer i begge regioner; anmoder Kommissionen og Peter Semneby om at yde samme bistand og information til Nagorno-Karabakh;

| 30. | afviser alle forsøg fra fremmede magters side på at etablere eksklusive interessezoner; opfordrer til et konstruktivt samarbejde med alle lande i det fælles nabolag og opfordrer Rusland at undlade at sætte sig imod et EU-engagement i konfliktstyring og fredsbevarende foranstaltninger i Sydkaukasus; |
| --- | --- |

30.

afviser alle forsøg fra fremmede magters side på at etablere eksklusive interessezoner; opfordrer til et konstruktivt samarbejde med alle lande i det fælles nabolag og opfordrer Rusland at undlade at sætte sig imod et EU-engagement i konfliktstyring og fredsbevarende foranstaltninger i Sydkaukasus;

| 31. | bemærker, at modsætningen mellem princippet om selvbestemmelse og territorial integritet bidrager til en fortsættelse af de uløste post-sovjetkonflikter i Sydkaukasus. mener, at dette problem kun kan løses gennem forhandlinger på grundlag af principperne i FN-Chartret og slutakten fra Helsinki og inden for rammerne af regional integration; bemærker, at denne proces ikke kan finde sted uden støtte fra det internationale samfund, og opfordrer EU til at tage initiativ til sådanne foranstaltninger; mener endvidere, at forbedringer i de interetniske forhold på grundlag af europæiske normer, og en forbedring af mindretallenes rettigheder på en måde, der styrker borgernes samhørighed i Sydkaukasus er af afgørende betydning for en forhandlingsløsning på konflikterne i denne region; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at modsætningen mellem princippet om selvbestemmelse og territorial integritet bidrager til en fortsættelse af de uløste post-sovjetkonflikter i Sydkaukasus. mener, at dette problem kun kan løses gennem forhandlinger på grundlag af principperne i FN-Chartret og slutakten fra Helsinki og inden for rammerne af regional integration; bemærker, at denne proces ikke kan finde sted uden støtte fra det internationale samfund, og opfordrer EU til at tage initiativ til sådanne foranstaltninger; mener endvidere, at forbedringer i de interetniske forhold på grundlag af europæiske normer, og en forbedring af mindretallenes rettigheder på en måde, der styrker borgernes samhørighed i Sydkaukasus er af afgørende betydning for en forhandlingsløsning på konflikterne i denne region;

| 32. | gentager sin ubetingede opbakning om Georgiens territoriale integritet og de internationalt anerkendte grænsers ukrænkelighed og støtter de georgiske myndigheders fortsatte bestræbelser på at finde frem til en løsning på de interne konflikter i Abkhasien og Sydossetien; beklager imidlertid det forsatte aggressive ordvalg fra begge parter i konflikten og støtter opfordringen fra FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, om at fordoble bestræbelserne på at undgå handlinger, som kunne føre til nye fjendtligheder i Abkhasien; tilskynder parterne til i fuldt omfang at udnytte dialogen og forhandlingerne for at finde en endelig løsning på konflikten i Sydossetien; opfordrer de faktiske myndigheder til at skabe sikre forhold, så de internt fordrevne personer kan vende tilbage, og til at respektere, at ejendomsrettighederne i konfliktzonerne er umistelige i overensstemmelse med den ovennævnte resolution fra FN's Sikkerhedsråd; understreger, at en tilfredsstillende løsning på grundlæggende menneskerettighedsspørgsmål som f.eks. fordrevne menneskers tilbagevenden og ejendomsrettighederne samt en fuldgyldig efterforskning fra alle sider af krigsforbrydelser og sager med forsvundne personer vil spille en nøglerolle til opnåelsen af en varig løsning; opfordrer alle parter til at vende tilbage til forhandlingsbordet og glæder sig over det første møde på højt plan mellem embedsmænd fra Georgien og Abkhasien, der fandt sted for nylig efter lang pause; |
| --- | --- |

32.

gentager sin ubetingede opbakning om Georgiens territoriale integritet og de internationalt anerkendte grænsers ukrænkelighed og støtter de georgiske myndigheders fortsatte bestræbelser på at finde frem til en løsning på de interne konflikter i Abkhasien og Sydossetien; beklager imidlertid det forsatte aggressive ordvalg fra begge parter i konflikten og støtter opfordringen fra FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, om at fordoble bestræbelserne på at undgå handlinger, som kunne føre til nye fjendtligheder i Abkhasien; tilskynder parterne til i fuldt omfang at udnytte dialogen og forhandlingerne for at finde en endelig løsning på konflikten i Sydossetien; opfordrer de faktiske myndigheder til at skabe sikre forhold, så de internt fordrevne personer kan vende tilbage, og til at respektere, at ejendomsrettighederne i konfliktzonerne er umistelige i overensstemmelse med den ovennævnte resolution fra FN's Sikkerhedsråd; understreger, at en tilfredsstillende løsning på grundlæggende menneskerettighedsspørgsmål som f.eks. fordrevne menneskers tilbagevenden og ejendomsrettighederne samt en fuldgyldig efterforskning fra alle sider af krigsforbrydelser og sager med forsvundne personer vil spille en nøglerolle til opnåelsen af en varig løsning; opfordrer alle parter til at vende tilbage til forhandlingsbordet og glæder sig over det første møde på højt plan mellem embedsmænd fra Georgien og Abkhasien, der fandt sted for nylig efter lang pause;

| 33. | bemærker, at yderligere forsinkelser i løsningen af denne konflikt ikke gavner nogen af de berørte parter, men true den regionale stabilitet og bremser det regionale, politiske og økonomiske fremskridt; gentager sin respekt for og støtte til Aserbajdsjans territoriale integritet og dets internationalt anerkendte grænser samt til retten til selvbestemmelse i overensstemmelse med FN-charteret og Helsingfors-slutakten; opfordrer Armenien og Aserbajdsjan til at gribe enhver mulighed for at finde frem til en fredelig løsning på Nagorno-Karabakh-konflikten; bekræfter sin stærke støtte til Minsk-gruppen under OSCE, men beklager manglen på substantielle fremskridt i forhandlingerne; opfordrer parterne til at lade de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd finde anvendelse, og navnlig give alle flygtninge og internt fordrevne personer ret til at vende hjem i sikkerhed og værdighed; advarer mod enhver form for militaristisk eller provokerende sprogbrug, som muligvis kan undergrave forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at yderligere forsinkelser i løsningen af denne konflikt ikke gavner nogen af de berørte parter, men true den regionale stabilitet og bremser det regionale, politiske og økonomiske fremskridt; gentager sin respekt for og støtte til Aserbajdsjans territoriale integritet og dets internationalt anerkendte grænser samt til retten til selvbestemmelse i overensstemmelse med FN-charteret og Helsingfors-slutakten; opfordrer Armenien og Aserbajdsjan til at gribe enhver mulighed for at finde frem til en fredelig løsning på Nagorno-Karabakh-konflikten; bekræfter sin stærke støtte til Minsk-gruppen under OSCE, men beklager manglen på substantielle fremskridt i forhandlingerne; opfordrer parterne til at lade de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd finde anvendelse, og navnlig give alle flygtninge og internt fordrevne personer ret til at vende hjem i sikkerhed og værdighed; advarer mod enhver form for militaristisk eller provokerende sprogbrug, som muligvis kan undergrave forhandlingsprocessen;

| 34. | beklager, at bestræbelser på at bringe de tre lande i regionen tættere sammen hindres af de vedvarende uløste post-sovjetkonflikter som følge af territoriale krav og separatisme; understreger, at konfliktområder ofte udnyttes som frizoner for den organiserede kriminalitet, hvidvaskning af penge, narkotikahandel og våbensmugling; |
| --- | --- |

34.

beklager, at bestræbelser på at bringe de tre lande i regionen tættere sammen hindres af de vedvarende uløste post-sovjetkonflikter som følge af territoriale krav og separatisme; understreger, at konfliktområder ofte udnyttes som frizoner for den organiserede kriminalitet, hvidvaskning af penge, narkotikahandel og våbensmugling;

| 35. | minder de berørte myndigheder om, at flygtninge og fordrevne ikke må anvendes som brikker i konflikten; opfordrer til, at der gøres en energisk indsats for at forbedre de fordrevnes leveforhold og social situation, inden de får lov til at vende hjem; |
| --- | --- |

35.

minder de berørte myndigheder om, at flygtninge og fordrevne ikke må anvendes som brikker i konflikten; opfordrer til, at der gøres en energisk indsats for at forbedre de fordrevnes leveforhold og social situation, inden de får lov til at vende hjem;

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at yde økonomisk støtte til Armeniens, Aserbajdsjans og Georgiens bestræbelser på at klare flygtninges og fordrevnes situation, ved at hjælpe med at renovere bygninger og bygge veje, vand- og elforsyning, hospitaler, skoler, så disse samfund kan integreres mere effektivt, og samtidig fremme udviklingen af de regioner, de bor i, uden at glemme den lokale befolkning, der ofte i lige så høj grad lever under fattigdomsgrænsen; understreger, hvor vigtigt det er at løse problemet med de mange landminer som følge af Nagorno-Karabakh-konflikten, der stadig kvæster og til tider dræber mennesker; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at yde økonomisk støtte til Armeniens, Aserbajdsjans og Georgiens bestræbelser på at klare flygtninges og fordrevnes situation, ved at hjælpe med at renovere bygninger og bygge veje, vand- og elforsyning, hospitaler, skoler, så disse samfund kan integreres mere effektivt, og samtidig fremme udviklingen af de regioner, de bor i, uden at glemme den lokale befolkning, der ofte i lige så høj grad lever under fattigdomsgrænsen; understreger, hvor vigtigt det er at løse problemet med de mange landminer som følge af Nagorno-Karabakh-konflikten, der stadig kvæster og til tider dræber mennesker;

| 37. | opfordrer nøgleaktørerne i regionen til at spille en konstruktiv rolle i forsøget på at løse regionens uløste post-sovjetkonflikter og indlede en normaliseringsproces med deres naboer; gentager sin opfordring til Tyrkiet om at yde en alvorlig og intensiv indsats for at løse de uløste konflikter med landets naboer i overensstemmelse med FN-charteret, de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd og andre relevante internationale konventioner, herunder en ærlig og åben drøftelse om tidligere begivenheder; gentager sin opfordring til den tyrkiske regering om at indlede en forsoningsproces for både nutiden og fortiden; opfordrer Kommissionen til at lette denne proces og udnytte det regionale samarbejde, der er iværksat inden for ENP og Sortehavssynergipolitikken; opfordrer Kommissionen og Rådet til at drøfte genåbningen af den tyrkiske grænse til Armenien med myndighederne i disse to lande; |
| --- | --- |

37.

opfordrer nøgleaktørerne i regionen til at spille en konstruktiv rolle i forsøget på at løse regionens uløste post-sovjetkonflikter og indlede en normaliseringsproces med deres naboer; gentager sin opfordring til Tyrkiet om at yde en alvorlig og intensiv indsats for at løse de uløste konflikter med landets naboer i overensstemmelse med FN-charteret, de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd og andre relevante internationale konventioner, herunder en ærlig og åben drøftelse om tidligere begivenheder; gentager sin opfordring til den tyrkiske regering om at indlede en forsoningsproces for både nutiden og fortiden; opfordrer Kommissionen til at lette denne proces og udnytte det regionale samarbejde, der er iværksat inden for ENP og Sortehavssynergipolitikken; opfordrer Kommissionen og Rådet til at drøfte genåbningen af den tyrkiske grænse til Armenien med myndighederne i disse to lande;

| 38. | foreslår, at der oprettes en 3+3 konference om sikkerhed og samarbejde i Sydkaukasus omfattende på den ene side de tre lande i Sydkaukasus og på den anden side EU, De Forenede Stater og Rusland med henblik på at drøfte spørgsmålet om sikkerhed og regionalt samarbejde i Sydkaukasus med fokus på etableringen af passende rammer for en opblødning af regionens uløste post-sovjetkonflikter; |
| --- | --- |

38.

foreslår, at der oprettes en 3+3 konference om sikkerhed og samarbejde i Sydkaukasus omfattende på den ene side de tre lande i Sydkaukasus og på den anden side EU, De Forenede Stater og Rusland med henblik på at drøfte spørgsmålet om sikkerhed og regionalt samarbejde i Sydkaukasus med fokus på etableringen af passende rammer for en opblødning af regionens uløste post-sovjetkonflikter;

Energi- og transportsamarbejde

| 39. | tillægger det stor betydning, at man har åbnet Baku-Tbilisi-Erzurum-gasrørledningen og Baku-Tbilisi-Ceyhan-olierørledningen, og understreger vigtigheden af åbningen af den transkaspiske energikorridor, som vil bidrage til den økonomiske og handelsmæssige udvikling i regionen og øge sikkerheden og diversificeringen omkring energiforsyningerne og transitsystemerne fra Aserbajdsjan og området omkring Det Kaspiske Hav til EU-markeder; opfordrer dog kraftigt de berørte lande og Kommissionen til at inddrage Armenien som aktør i Baku-Tbilisi-Erzerum-gasrørledningen og i det transkaspiske enerigkorridorprojekt i overensstemmelse med ENP's mål om regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

39.

tillægger det stor betydning, at man har åbnet Baku-Tbilisi-Erzurum-gasrørledningen og Baku-Tbilisi-Ceyhan-olierørledningen, og understreger vigtigheden af åbningen af den transkaspiske energikorridor, som vil bidrage til den økonomiske og handelsmæssige udvikling i regionen og øge sikkerheden og diversificeringen omkring energiforsyningerne og transitsystemerne fra Aserbajdsjan og området omkring Det Kaspiske Hav til EU-markeder; opfordrer dog kraftigt de berørte lande og Kommissionen til at inddrage Armenien som aktør i Baku-Tbilisi-Erzerum-gasrørledningen og i det transkaspiske enerigkorridorprojekt i overensstemmelse med ENP's mål om regionalt samarbejde;

| 40. | understreger betydningen af at uddybe energipartnerskabet mellem EU og Aserbajdsjan, således som det fremgår af ovennævnte aftalememorandum af 7. november 2006, og glæder sig over at regeringerne i Aserbajdsjan og Georgien er indstillet på at spille en aktiv rolle for at fremme markedsbaseret energiforsyning og transitdiversificering i regionen og på den måde yde et væsentligt bidrag til den europæiske energisikkerhed; |
| --- | --- |

40.

understreger betydningen af at uddybe energipartnerskabet mellem EU og Aserbajdsjan, således som det fremgår af ovennævnte aftalememorandum af 7. november 2006, og glæder sig over at regeringerne i Aserbajdsjan og Georgien er indstillet på at spille en aktiv rolle for at fremme markedsbaseret energiforsyning og transitdiversificering i regionen og på den måde yde et væsentligt bidrag til den europæiske energisikkerhed;

| 41. | bifalder beretningen fra ovennævnte gruppe på højt plan om transport med titlen »Netværk for fred og udvikling« og meddelelse fra Kommissionen med titlen »Udvidelse af de store transeuropæiske transportakser til nabolandene«(KOM(2007)0032); gentager sin støtte til oprettelsen af ny infrastruktur og bæredygtige transportkorridorer både for forskellige leverandører og forskellige ruter, f.eks. energikorridoren mellem Det Kaspiske Hav, Sortehavet og Nabucco-rørledningen samt projekterne Inogate og Traceca, der forbinder Sortehavet med Det Kaspiske Hav; |
| --- | --- |

41.

bifalder beretningen fra ovennævnte gruppe på højt plan om transport med titlen »Netværk for fred og udvikling« og meddelelse fra Kommissionen med titlen »Udvidelse af de store transeuropæiske transportakser til nabolandene«(KOM(2007)0032); gentager sin støtte til oprettelsen af ny infrastruktur og bæredygtige transportkorridorer både for forskellige leverandører og forskellige ruter, f.eks. energikorridoren mellem Det Kaspiske Hav, Sortehavet og Nabucco-rørledningen samt projekterne Inogate og Traceca, der forbinder Sortehavet med Det Kaspiske Hav;

| 42. | noterer sig, at der er opstået en ny situation, hvor klimaændringer og forsyningssikkerhed er elementer af afgørende betydning; anerkender, at det er afgørende betydning, at der skabes en differentiering af udbuddet, hvilket kun kan opnås gennem øget samarbejde mellem nabolande, navnlig mellem lande i Sydkaukasus og Centralasien, og opfordrer til regional og interregional udvikling; mener, at gennemførelsen af energidiversificeringsprojekterne bør være et af de prioriterede områder i den styrkede ENP, og opfordrer til øget støtte inden for energisektoren i producentens land og i transitlandet til forbedring af investeringsklimaet og de lovgivningsmæssige rammer på grundlag af principperne i energichartertraktaten; |
| --- | --- |

42.

noterer sig, at der er opstået en ny situation, hvor klimaændringer og forsyningssikkerhed er elementer af afgørende betydning; anerkender, at det er afgørende betydning, at der skabes en differentiering af udbuddet, hvilket kun kan opnås gennem øget samarbejde mellem nabolande, navnlig mellem lande i Sydkaukasus og Centralasien, og opfordrer til regional og interregional udvikling; mener, at gennemførelsen af energidiversificeringsprojekterne bør være et af de prioriterede områder i den styrkede ENP, og opfordrer til øget støtte inden for energisektoren i producentens land og i transitlandet til forbedring af investeringsklimaet og de lovgivningsmæssige rammer på grundlag af principperne i energichartertraktaten;

| 43. | bemærker, at Aserbajdsjans gas- og oliereserver skønnes at kunne udnyttes i de næste femten til tyve år; bemærker, at oliefelterne under Det kaspiske Hav indeholder ca. 14 mia. tønder olie, og at gasressourcerne svarer til mellem 850 og 1 370 mia. m3; erkender, at der må gøres en indsats, for at undgå at landet falder i fælden med »ressourceforbandelsen«; understreger derfor betydningen af bæredygtige alternativer både fra en politisk og en økonomisk synsvinkel; opfordrer Aserbajdsjans regering til at tage de nødvendige skridt for at skabe de nødvendige lovgivningsmæssige og administrative rammer for at sikre, at EU-bistanden til vedvarende energi og energieffektivitet kan udnyttes optimalt; |
| --- | --- |

43.

bemærker, at Aserbajdsjans gas- og oliereserver skønnes at kunne udnyttes i de næste femten til tyve år; bemærker, at oliefelterne under Det kaspiske Hav indeholder ca. 14 mia. tønder olie, og at gasressourcerne svarer til mellem 850 og 1 370 mia. m3; erkender, at der må gøres en indsats, for at undgå at landet falder i fælden med »ressourceforbandelsen«; understreger derfor betydningen af bæredygtige alternativer både fra en politisk og en økonomisk synsvinkel; opfordrer Aserbajdsjans regering til at tage de nødvendige skridt for at skabe de nødvendige lovgivningsmæssige og administrative rammer for at sikre, at EU-bistanden til vedvarende energi og energieffektivitet kan udnyttes optimalt;

| 44. | glæder sig over Kommissionens forslag om at gennemføre en gennemførlighedsundersøgelse om en eventuel »naboskabsaftale om energi«, og opfordrer i den forbindelse ENP-partnerlandene til at overholde folkeretten og de forpligtelser, der er indgået på verdensmarkederne; |
| --- | --- |

44.

glæder sig over Kommissionens forslag om at gennemføre en gennemførlighedsundersøgelse om en eventuel »naboskabsaftale om energi«, og opfordrer i den forbindelse ENP-partnerlandene til at overholde folkeretten og de forpligtelser, der er indgået på verdensmarkederne;

| 45. | støtter den armenske regerings bestræbelser på at nedlukke den aktuelle enhed i Madzamor-atomkraftværket før tiden og på at finde frem til bæredygtige alternative løsninger på landets energiforsyning, således som EU har anmodet om, men er foruroliget over regerings beslutning om at oprette en ny enhed i det samme kraftværk, der befinder sig i en seismisk zone og opfordrer de armenske myndigheder til at finde frem til alternative løsninger på landets energiforsyning; |
| --- | --- |

45.

støtter den armenske regerings bestræbelser på at nedlukke den aktuelle enhed i Madzamor-atomkraftværket før tiden og på at finde frem til bæredygtige alternative løsninger på landets energiforsyning, således som EU har anmodet om, men er foruroliget over regerings beslutning om at oprette en ny enhed i det samme kraftværk, der befinder sig i en seismisk zone og opfordrer de armenske myndigheder til at finde frem til alternative løsninger på landets energiforsyning;

| 46. | mener, at energisamarbejdet også bør tage hensyn til landenes egne energibehov og -fordele, navnlig hvad angår adgang til energi; anmoder Kommissionen om at sikre, at energiprojekter, der finansieres med støtte fra den statslige udviklingsbistand under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, har en direkte indvirkning på fattigdomsbekæmpelse, og at de er til gavn for lokalbefolkningen; opfordrer Kommissionen til at styrke sin støtte til de tre landes indsats for at bekæmpe klimaændringer og undersøge konkrete løsningsmuligheder, der hindrer ineffektiv energiproduktion og ineffektive energiforbrugsmønstre, blandt andet gennem teknologioverførsel; |
| --- | --- |

46.

mener, at energisamarbejdet også bør tage hensyn til landenes egne energibehov og -fordele, navnlig hvad angår adgang til energi; anmoder Kommissionen om at sikre, at energiprojekter, der finansieres med støtte fra den statslige udviklingsbistand under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, har en direkte indvirkning på fattigdomsbekæmpelse, og at de er til gavn for lokalbefolkningen; opfordrer Kommissionen til at styrke sin støtte til de tre landes indsats for at bekæmpe klimaændringer og undersøge konkrete løsningsmuligheder, der hindrer ineffektiv energiproduktion og ineffektive energiforbrugsmønstre, blandt andet gennem teknologioverførsel;

| 47. | bemærker interregionale initiativer såsom Baku-Tbilisi-Kars-jernbaneprojektet; mener, at dette initiativ baner vejen for en forbedring af den økonomiske og politiske integration af den del af verden i den europæiske og den internationale økonomi, og at det vil bidrage til regionens økonomiske og handelsmæssige udvikling; understreger dog, at projektet ser bort fra eksisterende og fuldt operative jernbaneforbindelser til Armenien; opfordrer Sydkaukasus og Tyrkiet til reelt at vedtage politikker vedrørende regional økonomisk integration og til at afstå fra at igangsætte kortsigtede og politisk motiverede regionale energi- og transportprojekter, der er i modstrid med ENP's principper om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

47.

bemærker interregionale initiativer såsom Baku-Tbilisi-Kars-jernbaneprojektet; mener, at dette initiativ baner vejen for en forbedring af den økonomiske og politiske integration af den del af verden i den europæiske og den internationale økonomi, og at det vil bidrage til regionens økonomiske og handelsmæssige udvikling; understreger dog, at projektet ser bort fra eksisterende og fuldt operative jernbaneforbindelser til Armenien; opfordrer Sydkaukasus og Tyrkiet til reelt at vedtage politikker vedrørende regional økonomisk integration og til at afstå fra at igangsætte kortsigtede og politisk motiverede regionale energi- og transportprojekter, der er i modstrid med ENP's principper om bæredygtig udvikling;

Andre bemærkninger

| 48. | gentager sit krav om, at de regelmæssige beretninger fra EU's særlige udsending for Sydkaukasus, herunder den endelige fuldstændige beretning, der blev fremsat ved afslutningen af hans mandat, stilles til rådighed for Parlamentet; |
| --- | --- |

48.

gentager sit krav om, at de regelmæssige beretninger fra EU's særlige udsending for Sydkaukasus, herunder den endelige fuldstændige beretning, der blev fremsat ved afslutningen af hans mandat, stilles til rådighed for Parlamentet;

| 49. | glæder sig over Kommissionens beslutning af 10. maj 2007 om at opnormere sin repræsentation i Yerevan og om at åbne en delegation i Baku ved udgangen af 2007; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse delegationer kommer i drift hurtigst muligt; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over Kommissionens beslutning af 10. maj 2007 om at opnormere sin repræsentation i Yerevan og om at åbne en delegation i Baku ved udgangen af 2007; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse delegationer kommer i drift hurtigst muligt;

| 50. | mener, at det er yderst vigtigt at gøre EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus mere synlig for at sikre mere information om EU's tilgang til de respektive lande og deres borgere; mener, at det er yderst vigtigt aktivt at inddrage det civile samfund i denne henseende; |
| --- | --- |

50.

mener, at det er yderst vigtigt at gøre EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus mere synlig for at sikre mere information om EU's tilgang til de respektive lande og deres borgere; mener, at det er yderst vigtigt aktivt at inddrage det civile samfund i denne henseende;

| 51. | opfordrer Kommissionen og Rådet til på grundlag af de enkelte landes resultater at overveje nye udvidede aftaler med de pågældende lande; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og Rådet til på grundlag af de enkelte landes resultater at overveje nye udvidede aftaler med de pågældende lande;

| 52. | opfordrer parlamenterne i de pågældende lande til at øge den parlamentariske oppositions repræsentation i delegationerne til samarbejdsrådene og støtter en udbygning af det regionale parlamentariske samarbejde, herunder den parlamentariske forsamling under Det Økonomiske Samarbejde i Sortehavsområdet og det parlamentariske initiativ for Sydkaukasus; |
| --- | --- |

52.

opfordrer parlamenterne i de pågældende lande til at øge den parlamentariske oppositions repræsentation i delegationerne til samarbejdsrådene og støtter en udbygning af det regionale parlamentariske samarbejde, herunder den parlamentariske forsamling under Det Økonomiske Samarbejde i Sortehavsområdet og det parlamentariske initiativ for Sydkaukasus;

| 53. | understreger behovet for at udnytte eksisterende multilaterale organisationer til at styrke samspillet mellem EU og landene i Sydkaukasus; |
| --- | --- |

53.

understreger behovet for at udnytte eksisterende multilaterale organisationer til at styrke samspillet mellem EU og landene i Sydkaukasus;

| 54. | bekræfter behovet for, at EU-institutionerne foretager en samordning med andre bilaterale og multilaterale aktører med henblik på at sikre overensstemmelse mellem handlingsplanerne og de forpligtelser, der er indgået over for Europarådet, OSCE, NATO og FN; |
| --- | --- |

54.

bekræfter behovet for, at EU-institutionerne foretager en samordning med andre bilaterale og multilaterale aktører med henblik på at sikre overensstemmelse mellem handlingsplanerne og de forpligtelser, der er indgået over for Europarådet, OSCE, NATO og FN;

| 55. | understreger Sydkaukasus-regionens betydning for EU og betydningen af, at gennemførelsen af de forskellige ENP-handlingsplaner gøres til genstand for nøje tilsyn fra Parlamentets side; |
| --- | --- |

55.

understreger Sydkaukasus-regionens betydning for EU og betydningen af, at gennemførelsen af de forskellige ENP-handlingsplaner gøres til genstand for nøje tilsyn fra Parlamentets side;

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, til regeringerne i Tyrkiet, De Forenede Stater og Den Russiske Føderation og til FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

56.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, til regeringerne i Tyrkiet, De Forenede Stater og Den Russiske Føderation og til FN's generalsekretær.

---

(1)  EUT C 98 E af 23.4.2004, s. 193.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0538.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0413.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0017.

(5)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/64 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/64

---

P6_TA(2008)0017

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (2007/2101(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om Sortehavssynergien — nyt initiativ til regionalt samarbejde (KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om Sortehavssynergien — nyt initiativ til regionalt samarbejde (KOM(2007)0160),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Regionalt samarbejde i Sortehavsområdet: status over forholdene — EU-foranstaltninger til fremme af udviklingen«(KOM(1997)0597), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Regionalt samarbejde i Sortehavsområdet: status over forholdene — EU-foranstaltninger til fremme af udviklingen«(KOM(1997)0597),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om styrkelse af EU's naboskabspolitik (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om styrkelse af EU's naboskabspolitik (KOM(2006)0726),

| — | der henviser til den europæiske naboskabspolitiks handlingsplaner (ENP), der er indgået med Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Republikken Moldova og Ukraine, samt til de partnerskabs- og samarbejdsaftaler, som er indgået med disse stater, og som udløber i 2008 og 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske naboskabspolitiks handlingsplaner (ENP), der er indgået med Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Republikken Moldova og Ukraine, samt til de partnerskabs- og samarbejdsaftaler, som er indgået med disse stater, og som udløber i 2008 og 2009,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om indgåelse af et partnerskab mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side, som trådte i kraft den 1. december 1997 og udløb i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om indgåelse af et partnerskab mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side, som trådte i kraft den 1. december 1997 og udløb i 2007,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2006/35/EF af 23. januar 2006 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet (1)(»tiltrædelsespartnerskabet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2006/35/EF af 23. januar 2006 om principperne, prioriteterne og betingelserne for tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet (1)(»tiltrædelsespartnerskabet«),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger vedrørende Republikken Moldova, Den Russiske Føderation, Tyrkiet, Ukraine og det sydlige Kaukasus, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger vedrørende Republikken Moldova, Den Russiske Føderation, Tyrkiet, Ukraine og det sydlige Kaukasus,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om styrkelse af den europæiske naboskabspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om styrkelse af den europæiske naboskabspolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2007 om skibsforlisene i Kertj-strædet i Sortehavet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2007 om skibsforlisene i Kertj-strædet i Sortehavet (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus: fra løfter til handling (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus: fra løfter til handling (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A6-0510/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A6-0510/2007),

| A. | der henviser til, at Sortehavsregionen ligger der, hvor Europa, Centralasien og Mellemøsten mødes, og er kendetegnet ved tætte historiske og kulturelle bånd og et stort potentiale, men også en overvældende mangfoldighed; der henviser til, at regionen indbefatter EU-medlemsstaterne Bulgarien, Grækenland og Rumænien, kandidatlandet Tyrkiet og, ENP-partnerne Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Republikken Moldova og Ukraine, samt Den Russiske Føderation, som EU har vedtaget at indgå et strategisk partnerskab med, baseret på fire fælles rum, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Sortehavsregionen ligger der, hvor Europa, Centralasien og Mellemøsten mødes, og er kendetegnet ved tætte historiske og kulturelle bånd og et stort potentiale, men også en overvældende mangfoldighed; der henviser til, at regionen indbefatter EU-medlemsstaterne Bulgarien, Grækenland og Rumænien, kandidatlandet Tyrkiet og, ENP-partnerne Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Republikken Moldova og Ukraine, samt Den Russiske Føderation, som EU har vedtaget at indgå et strategisk partnerskab med, baseret på fire fælles rum,

| B. | der henviser til, at med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU udgør Sortehavet delvist et EU-havområde og har dermed fået en ny dimension af strategisk betydning for EU, hvilket igen betyder en mangedobling af de fælles udfordringer og mål såvel som af fornyede muligheder for styrket samarbejde mellem EU og landene i regionen med henblik på at sikre et reelt område med sikkerhed, stabilitet og fremgang, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU udgør Sortehavet delvist et EU-havområde og har dermed fået en ny dimension af strategisk betydning for EU, hvilket igen betyder en mangedobling af de fælles udfordringer og mål såvel som af fornyede muligheder for styrket samarbejde mellem EU og landene i regionen med henblik på at sikre et reelt område med sikkerhed, stabilitet og fremgang,

| C. | der henviser til, at mulighederne for samarbejde om udviklingen og forvaltningen af synergier i Sortehavsregionen skal fastlægges på baggrund af et stort antal eksisterende politikker, fremgangsmåder og tilgangsvinkler til regionen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mulighederne for samarbejde om udviklingen og forvaltningen af synergier i Sortehavsregionen skal fastlægges på baggrund af et stort antal eksisterende politikker, fremgangsmåder og tilgangsvinkler til regionen,

| D. | der henviser til, at Kommissionen første gang fremlagde en strategi for Sortehavsregionen i 1997 i dens ovennævnte meddelelse om regionalt samarbejde i området omkring Sortehavet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen første gang fremlagde en strategi for Sortehavsregionen i 1997 i dens ovennævnte meddelelse om regionalt samarbejde i området omkring Sortehavet,

| E. | der henviser til, at de specifikke aspekter af EU's politik over for det sydlige Kaukasus er omfattet af ovennævnte beslutning af 17. januar 2008 om dette emne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de specifikke aspekter af EU's politik over for det sydlige Kaukasus er omfattet af ovennævnte beslutning af 17. januar 2008 om dette emne,

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse »Sortehavssynergien — nyt initiativ til regionalt samarbejde« og målsætningen om at øge samarbejdet med og i Sortehavsregionen ved at udbygge de eksisterende, bilaterale politikker med en ny, regional tilgangsvinkel; bemærker i særdeleshed, at spørgsmålet om energisikkerhed og optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet og forhandlingerne om fremtiden for de partnerskabs- og samarbejdsaftaler, som snart udløber, betyder, at regionalt samarbejde i området omkring Sortehavet er en af EU's vigtigste udenrigspolitiske prioriteter; mener, at en selvstændig Sortehavsstrategi på lang sigt i betydeligt omfang vil gavne den fremtidige udvikling i Sortehavsområdet; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse »Sortehavssynergien — nyt initiativ til regionalt samarbejde« og målsætningen om at øge samarbejdet med og i Sortehavsregionen ved at udbygge de eksisterende, bilaterale politikker med en ny, regional tilgangsvinkel; bemærker i særdeleshed, at spørgsmålet om energisikkerhed og optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet og forhandlingerne om fremtiden for de partnerskabs- og samarbejdsaftaler, som snart udløber, betyder, at regionalt samarbejde i området omkring Sortehavet er en af EU's vigtigste udenrigspolitiske prioriteter; mener, at en selvstændig Sortehavsstrategi på lang sigt i betydeligt omfang vil gavne den fremtidige udvikling i Sortehavsområdet;

| 2. | betoner, at Sortehavsregionen har behov for et mere sammenhængende, bæredygtigt og strategisk svar, der vil resultere i en politik for Sortehavet, der svarer til politikken for den nordlige dimension og Euromiddelhavspartnerskabet; |
| --- | --- |

2.

betoner, at Sortehavsregionen har behov for et mere sammenhængende, bæredygtigt og strategisk svar, der vil resultere i en politik for Sortehavet, der svarer til politikken for den nordlige dimension og Euromiddelhavspartnerskabet;

| 3. | mener, at for at kunne gennemføre en sammenhængende, virkningsfuld og resultatorienteret regionalpolitisk tilgang, må meddelelsen følges op af konsekvente tiltag fra EU's side, som kan fremme en virkelig regional dimension, der passer til området; er endvidere bekymret over, at resultaterne af den strategi for Sortehavsregionen, som er blevet fulgt siden 1997, ikke er blevet grundigt evalueret; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en grundig evaluering af de afsluttede og igangværende aktiviteter og at fremlægge konklusionerne for Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

mener, at for at kunne gennemføre en sammenhængende, virkningsfuld og resultatorienteret regionalpolitisk tilgang, må meddelelsen følges op af konsekvente tiltag fra EU's side, som kan fremme en virkelig regional dimension, der passer til området; er endvidere bekymret over, at resultaterne af den strategi for Sortehavsregionen, som er blevet fulgt siden 1997, ikke er blevet grundigt evalueret; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en grundig evaluering af de afsluttede og igangværende aktiviteter og at fremlægge konklusionerne for Parlamentet;

| 4. | glæder sig over, at det er Kommissionens hensigt at foretage en første evaluering af Sortehavssynergien i 2008, og opfordrer den til at forelægge konkrete forslag til udbygningen af det regionale samarbejde og et egentligt partnerskab i Sortehavsregionen, der skal tage udgangspunkt i denne evaluering og tage hensyn til henstillingerne i denne og andre relevante beslutninger, som Parlamentet har vedtaget; opfordrer Kommissionen til at udnytte erfaringerne fra den nordlige dimension, når den i fremtiden reviderer eller udbygger Sortehavsstrategien; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over, at det er Kommissionens hensigt at foretage en første evaluering af Sortehavssynergien i 2008, og opfordrer den til at forelægge konkrete forslag til udbygningen af det regionale samarbejde og et egentligt partnerskab i Sortehavsregionen, der skal tage udgangspunkt i denne evaluering og tage hensyn til henstillingerne i denne og andre relevante beslutninger, som Parlamentet har vedtaget; opfordrer Kommissionen til at udnytte erfaringerne fra den nordlige dimension, når den i fremtiden reviderer eller udbygger Sortehavsstrategien;

| 5. | understreger, at den regionalpolitiske tilgang til Sortehavsregionen hverken skal udgøre et alternativ til EU-medlemskab eller til at fastlægge EU's endelige grænser; er dog af den opfattelse, at målsætningerne i denne tilgang bør udgøre et integreret og kohærent element i EU's overordnede udenrigspolitik over for nabolandene og de lande, der deltager i den regionale strategi for Sortehavet; |
| --- | --- |

5.

understreger, at den regionalpolitiske tilgang til Sortehavsregionen hverken skal udgøre et alternativ til EU-medlemskab eller til at fastlægge EU's endelige grænser; er dog af den opfattelse, at målsætningerne i denne tilgang bør udgøre et integreret og kohærent element i EU's overordnede udenrigspolitik over for nabolandene og de lande, der deltager i den regionale strategi for Sortehavet;

| 6. | finder, at det regionale samarbejde i Sortehavsregionen bør omfatte EU, ENP-landene, kandidatlandet Tyrkiet samt Rusland som ligestillede partnere; mener, at det kun ved gradvist at tilvejebringe en følelse af fælles ansvarlighed hos Sortehavslandene over for de fælles udfordringer i regionen, herunder spørgsmålene om sikkerhed, vil være muligt at gøre brug af det fulde potentiale af Europas engagement i regionen; opfordrer Rådet og Kommissionen til aktivt at inddrage alle Sortehavslandene i den politiske strategi; |
| --- | --- |

6.

finder, at det regionale samarbejde i Sortehavsregionen bør omfatte EU, ENP-landene, kandidatlandet Tyrkiet samt Rusland som ligestillede partnere; mener, at det kun ved gradvist at tilvejebringe en følelse af fælles ansvarlighed hos Sortehavslandene over for de fælles udfordringer i regionen, herunder spørgsmålene om sikkerhed, vil være muligt at gøre brug af det fulde potentiale af Europas engagement i regionen; opfordrer Rådet og Kommissionen til aktivt at inddrage alle Sortehavslandene i den politiske strategi;

| 7. | mener, at den nye regionalpolitiske tilgang bør orienteres mod en række prioriterede områder, for hvilke Kommissionen bør udarbejde en detaljeret handlingsplan, som udstikker konkrete mål, kriterier og opfølgning, samt danner grundlag for at styrke EU's engagement i regionen såvel som det interregionale samarbejde; pointerer, at EU bør sætte ind på et begrænset antal prioriterede målsætninger og undgå spredning og overlapning; |
| --- | --- |

7.

mener, at den nye regionalpolitiske tilgang bør orienteres mod en række prioriterede områder, for hvilke Kommissionen bør udarbejde en detaljeret handlingsplan, som udstikker konkrete mål, kriterier og opfølgning, samt danner grundlag for at styrke EU's engagement i regionen såvel som det interregionale samarbejde; pointerer, at EU bør sætte ind på et begrænset antal prioriterede målsætninger og undgå spredning og overlapning;

Sikkerhedsspørgsmål

| 8. | understreger, at de uløste konflikter i Sortehavsregionen udgør en betydelig udfordring for stabiliteten og en bæredygtig udvikling i regionen og er en betydelig udfordring for bestræbelserne på at skabe regionalt samarbejde; opfordrer derfor til, at EU engagerer sig mere aktivt og omfattende i bestræbelserne på at løse disse konflikter i overensstemmelse med international ret og principperne om territorial integritet og til i højere grad at deltage i konfliktløsning og fredsbevarende operationer; mener, at EU har en særlig rolle at spille med hensyn til skabelsen af mellemfolkelig forståelse, dialog og tillid i regionen; |
| --- | --- |

8.

understreger, at de uløste konflikter i Sortehavsregionen udgør en betydelig udfordring for stabiliteten og en bæredygtig udvikling i regionen og er en betydelig udfordring for bestræbelserne på at skabe regionalt samarbejde; opfordrer derfor til, at EU engagerer sig mere aktivt og omfattende i bestræbelserne på at løse disse konflikter i overensstemmelse med international ret og principperne om territorial integritet og til i højere grad at deltage i konfliktløsning og fredsbevarende operationer; mener, at EU har en særlig rolle at spille med hensyn til skabelsen af mellemfolkelig forståelse, dialog og tillid i regionen;

| 9. | tager den massive russiske militære tilstedeværelse i regionen i form af landets Sortehavsflåde, som er stationeret i havnebyen Sevastopol på Krim, til efterretning; gør opmærksom på, at aftalen fra 1997 mellem Rusland og Ukraine udløber i 2017; bemærker, at denne uløste konflikt allerede har givet anledning til spændinger mellem de russiske og ukrainske regeringer; anmoder EU om at tage dette strategisk vigtige spørgsmål op og at samarbejde mere snævert med Ruslands og Ukraines regeringer; |
| --- | --- |

9.

tager den massive russiske militære tilstedeværelse i regionen i form af landets Sortehavsflåde, som er stationeret i havnebyen Sevastopol på Krim, til efterretning; gør opmærksom på, at aftalen fra 1997 mellem Rusland og Ukraine udløber i 2017; bemærker, at denne uløste konflikt allerede har givet anledning til spændinger mellem de russiske og ukrainske regeringer; anmoder EU om at tage dette strategisk vigtige spørgsmål op og at samarbejde mere snævert med Ruslands og Ukraines regeringer;

| 10. | understreger, at EU — inden for rammerne af Sortehavssynergien — må opstille en række faste prioriteter vedrørende spørgsmål om frihed, sikkerhed og retfærdighed med det formål at gennemføre harmonisering og kompatibilitet inden for hele politikområder; |
| --- | --- |

10.

understreger, at EU — inden for rammerne af Sortehavssynergien — må opstille en række faste prioriteter vedrørende spørgsmål om frihed, sikkerhed og retfærdighed med det formål at gennemføre harmonisering og kompatibilitet inden for hele politikområder;

| 11. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til på baggrund af de høje visumudgifter for nogle nabolande efter udvidelsen af Schengen-området pr. 21. december 2007 til at tage visumgebyrerne op til revision og at sænke dem til et acceptabelt niveau for almindelige borgere fra de lande, som deltager i ENP eller i et strategisk partnerskab med EU; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til på baggrund af de høje visumudgifter for nogle nabolande efter udvidelsen af Schengen-området pr. 21. december 2007 til at tage visumgebyrerne op til revision og at sænke dem til et acceptabelt niveau for almindelige borgere fra de lande, som deltager i ENP eller i et strategisk partnerskab med EU;

| 12. | gør opmærksom på, at det er nødvendigt at tage de udfordringer op, som grænseoverskridende kriminalitet og ulovlig migration udgør, under fuld overholdelse af non-refoulement-princippet; understreger, at tiltag på dette område skal suppleres med passende initiativer, som kan øge mobiliteten for dermed at stimulere den mellemfolkelige kontakt og således formidle de europæiske værdier om demokrati, retsstaten og menneskerettigheder; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at indgå aftaler om visumlettelser og tilbagetagelsesaftaler med de Sortehavslande, hvor sådanne aftaler ikke findes og at øge mobiliteten med alle til rådighed stående midler, inklusive undertegnelse af mobilitetspartnerskaber med ENP-landene; fremhæver især behovet for effektive visumlettelser i forbindelse med lokal trafik over grænserne og for specifikke grupper som studerende, erhvervsfolk og civilsamfundets aktører; |
| --- | --- |

12.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt at tage de udfordringer op, som grænseoverskridende kriminalitet og ulovlig migration udgør, under fuld overholdelse af non-refoulement-princippet; understreger, at tiltag på dette område skal suppleres med passende initiativer, som kan øge mobiliteten for dermed at stimulere den mellemfolkelige kontakt og således formidle de europæiske værdier om demokrati, retsstaten og menneskerettigheder; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at indgå aftaler om visumlettelser og tilbagetagelsesaftaler med de Sortehavslande, hvor sådanne aftaler ikke findes og at øge mobiliteten med alle til rådighed stående midler, inklusive undertegnelse af mobilitetspartnerskaber med ENP-landene; fremhæver især behovet for effektive visumlettelser i forbindelse med lokal trafik over grænserne og for specifikke grupper som studerende, erhvervsfolk og civilsamfundets aktører;

| 13. | understreger vigtigheden af at videreudvikle det grænseoverskridende samarbejde og samarbejdet om grænseforvaltning med henblik på at nå målene vedrørende såvel sikkerhed og en glidende afvikling af trafikken; er af den opfattelse, at der med EU's grænsebistandsmission i Moldova og Ukraine kan høstes vigtige erfaringer med henblik på håndtering af udfordringerne på sikkerhedsområdet gennem et multilateralt samarbejde, og mener, at denne bør styrkes yderligere og benyttes som et eksempel på grænseoverskridende samarbejde; |
| --- | --- |

13.

understreger vigtigheden af at videreudvikle det grænseoverskridende samarbejde og samarbejdet om grænseforvaltning med henblik på at nå målene vedrørende såvel sikkerhed og en glidende afvikling af trafikken; er af den opfattelse, at der med EU's grænsebistandsmission i Moldova og Ukraine kan høstes vigtige erfaringer med henblik på håndtering af udfordringerne på sikkerhedsområdet gennem et multilateralt samarbejde, og mener, at denne bør styrkes yderligere og benyttes som et eksempel på grænseoverskridende samarbejde;

| 14. | understreger behovet for grundige analyser af de enkelte sikkerhedssituationer og dertil hørende udfordringer i hver af Sortehavsregionens stater; støtter forslaget om, at Europol får mandat og ressourcer til at foretage analytisk arbejde vedrørende regionen, især med hensyn til migration; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for grundige analyser af de enkelte sikkerhedssituationer og dertil hørende udfordringer i hver af Sortehavsregionens stater; støtter forslaget om, at Europol får mandat og ressourcer til at foretage analytisk arbejde vedrørende regionen, især med hensyn til migration;

Udvikling af politisk stabilitet og velfungerende demokrati

| 15. | mener, at en ny Sortehavspolitik ikke må være begrænset til et økonomisk samarbejde, men også bør have til formål at skabe et område karakteriseret ved levedygtigt demokrati, velfungerende styre samt retsstatsforhold, og understreger især vigtigheden af politiske og retslige reformer samt en effektiv gennemførelse af alle forpligtelser; understreger, at fremme af respekt for menneskerettighederne og fundamentale frihedsrettigheder er centrale elementer i EU's udenrigspolitik, og fremhæver behovet for at integrere disse værdier, både i de bilaterale relationer og i den regionale strategi, uanset om partnerregeringerne viser imødekommenhed eller ej; opfordrer Den Europæiske Union til at tage spørgsmålene om regionalt samarbejde på disse områder op som led i dialogen om menneskerettigheder og konsultationerne med Sortehavslandene samt i internationale sammenhænge; opfordrer Kommissionen til i fuldt omfang at benytte Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder og Sortehavssynergien med henblik på at fremme det regionale samarbejde imellem civilsamfundene; |
| --- | --- |

15.

mener, at en ny Sortehavspolitik ikke må være begrænset til et økonomisk samarbejde, men også bør have til formål at skabe et område karakteriseret ved levedygtigt demokrati, velfungerende styre samt retsstatsforhold, og understreger især vigtigheden af politiske og retslige reformer samt en effektiv gennemførelse af alle forpligtelser; understreger, at fremme af respekt for menneskerettighederne og fundamentale frihedsrettigheder er centrale elementer i EU's udenrigspolitik, og fremhæver behovet for at integrere disse værdier, både i de bilaterale relationer og i den regionale strategi, uanset om partnerregeringerne viser imødekommenhed eller ej; opfordrer Den Europæiske Union til at tage spørgsmålene om regionalt samarbejde på disse områder op som led i dialogen om menneskerettigheder og konsultationerne med Sortehavslandene samt i internationale sammenhænge; opfordrer Kommissionen til i fuldt omfang at benytte Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder og Sortehavssynergien med henblik på at fremme det regionale samarbejde imellem civilsamfundene;

| 16. | glæder sig over initiativet om etablering af en Sortehavs-euroregion, der skal fremme regionalt samarbejde gennem samarbejde mellem de regionale og lokale aktører; fremhæver behovet for bottom-up-projekter og grænseoverskridende samarbejde på lokalt niveau som led i tilvejebringelsen af et område, hvor der reelt hersker demokrati og effektivt styre i Sortehavsområdet; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over initiativet om etablering af en Sortehavs-euroregion, der skal fremme regionalt samarbejde gennem samarbejde mellem de regionale og lokale aktører; fremhæver behovet for bottom-up-projekter og grænseoverskridende samarbejde på lokalt niveau som led i tilvejebringelsen af et område, hvor der reelt hersker demokrati og effektivt styre i Sortehavsområdet;

| 17. | understreger, at det er af afgørende betydning at tilvejebringe gode naborelationer mellem landene i Sortehavsregionen og mellem disse lande og deres nabolande på grundlag af gensidig respekt, territorial integritet, ikke-indblanding i andre landes interne anliggender og forbud mod magtanvendelse eller trusler om en sådan som grundlæggende principper for et sådant regionalt samarbejde; understreger betydningen af en tæt dialog med civilsamfundet og en tværkulturel dialog på dette område, og opfordrer Kommissionen til at fremme en sådan dialog, især som led i det europæiske år for interkulturel dialog i 2008 med henblik på at skabe en kultur med gensidig tolerance og respekt for alsidighed og dialog samt samarbejde på regionalt plan; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det er af afgørende betydning at tilvejebringe gode naborelationer mellem landene i Sortehavsregionen og mellem disse lande og deres nabolande på grundlag af gensidig respekt, territorial integritet, ikke-indblanding i andre landes interne anliggender og forbud mod magtanvendelse eller trusler om en sådan som grundlæggende principper for et sådant regionalt samarbejde; understreger betydningen af en tæt dialog med civilsamfundet og en tværkulturel dialog på dette område, og opfordrer Kommissionen til at fremme en sådan dialog, især som led i det europæiske år for interkulturel dialog i 2008 med henblik på at skabe en kultur med gensidig tolerance og respekt for alsidighed og dialog samt samarbejde på regionalt plan;

Samarbejde på energi-, transport- og miljøområdet

| 18. | bemærker, at Sortehavsregionen er strategisk vigtig som produktions- og transitområde for differentieringen og sikkerheden af EU's energiforsyning; opfordrer Rådet og Kommissionen til omgående at overveje at forøge deres praktiske bistand til infrastrukturprojekter af strategisk betydning; bekræfter sin støtte til opbyggelsen af ny infrastruktur og pålidelige transportkorridorer til spredningen af både leverandører og forsyningsruter, såsom energikorridoren mellem Det Kaspiske Hav og Sortehavet og Nabucco-, Constanta-Trieste- og AMBO-rørledningerne, andre planlagte projekter for transport af olie og gas via Sortehavet samt projekterne Inogate (mellemstatslig transport af olie og gas til Europa) og Traceca(transportkorridor Europa-Kaukasus-Asien), der skal forbinde regionerne mellem henholdsvis Sortehavet og Det Kaspiske Hav; kræver, at der udarbejdes analyser af indvirkningen på samfund og miljø med henblik på at evaluere konsekvenserne af anlægget af disse nye transitinfrastrukturer; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at Sortehavsregionen er strategisk vigtig som produktions- og transitområde for differentieringen og sikkerheden af EU's energiforsyning; opfordrer Rådet og Kommissionen til omgående at overveje at forøge deres praktiske bistand til infrastrukturprojekter af strategisk betydning; bekræfter sin støtte til opbyggelsen af ny infrastruktur og pålidelige transportkorridorer til spredningen af både leverandører og forsyningsruter, såsom energikorridoren mellem Det Kaspiske Hav og Sortehavet og Nabucco-, Constanta-Trieste- og AMBO-rørledningerne, andre planlagte projekter for transport af olie og gas via Sortehavet samt projekterne Inogate (mellemstatslig transport af olie og gas til Europa) og Traceca(transportkorridor Europa-Kaukasus-Asien), der skal forbinde regionerne mellem henholdsvis Sortehavet og Det Kaspiske Hav; kræver, at der udarbejdes analyser af indvirkningen på samfund og miljø med henblik på at evaluere konsekvenserne af anlægget af disse nye transitinfrastrukturer;

| 19. | mener, at Sortehavssynergien vil udgøre en hensigtsmæssig ramme for bestræbelserne på at fremme markedsreformer i regionen med henblik på at skabe et konkurrencedygtigt, forudsigeligt og gennemskueligt energimarked; |
| --- | --- |

19.

mener, at Sortehavssynergien vil udgøre en hensigtsmæssig ramme for bestræbelserne på at fremme markedsreformer i regionen med henblik på at skabe et konkurrencedygtigt, forudsigeligt og gennemskueligt energimarked;

| 20. | mener, at den regionale samhørighed kan forbedres betydeligt gennem initiativer til udbygning af de fysiske forbindelser mellem alle kyststaterne i Sortehavet; understreger, at samarbejde på transport- og miljøområdet ikke bør være begrænset til energispørgsmål, men derimod bør fungere som en bred tilgang til imødekommelse af regionens behov; tager planerne om at bygge en motorvej rundt om Sortehavet til efterretning; fremhæver den betydning, som Sortehavet og Donau har som strategiske transportveje i regionen; |
| --- | --- |

20.

mener, at den regionale samhørighed kan forbedres betydeligt gennem initiativer til udbygning af de fysiske forbindelser mellem alle kyststaterne i Sortehavet; understreger, at samarbejde på transport- og miljøområdet ikke bør være begrænset til energispørgsmål, men derimod bør fungere som en bred tilgang til imødekommelse af regionens behov; tager planerne om at bygge en motorvej rundt om Sortehavet til efterretning; fremhæver den betydning, som Sortehavet og Donau har som strategiske transportveje i regionen;

| 21. | understreger betydningen af Donau som en af de vigtigste transportveje og økonomiske hovedfærdselsårer, som forbinder EU med Sortehavsregionen; mener derfor, at en bæredygtig udvikling af Donau-området og dets økonomiske potentiale for en tilknytning mellem landene omkring Sortehavet bør indgå i EU's prioriteringer i regionen; anmoder Kommissionen om at forelægge en undersøgelse af de potentielle konkrete initiativer på dette felt, der også skal omfatte miljøhensyn; pointerer, at såfremt der skal opnås fuldt udbytte af EU's adgang til Sortehavet, vil det være af afgørende betydning at udvikle havneinfrastrukturerne i de havne i EU, der befinder sig ved Sortehavet (Bourgas, Constanta, Mangalia og Varna) samt de havne, der er beliggende i Donaus delta, for at sikre intermodal transport; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af Donau som en af de vigtigste transportveje og økonomiske hovedfærdselsårer, som forbinder EU med Sortehavsregionen; mener derfor, at en bæredygtig udvikling af Donau-området og dets økonomiske potentiale for en tilknytning mellem landene omkring Sortehavet bør indgå i EU's prioriteringer i regionen; anmoder Kommissionen om at forelægge en undersøgelse af de potentielle konkrete initiativer på dette felt, der også skal omfatte miljøhensyn; pointerer, at såfremt der skal opnås fuldt udbytte af EU's adgang til Sortehavet, vil det være af afgørende betydning at udvikle havneinfrastrukturerne i de havne i EU, der befinder sig ved Sortehavet (Bourgas, Constanta, Mangalia og Varna) samt de havne, der er beliggende i Donaus delta, for at sikre intermodal transport;

| 22. | er dybt bekymret over miljøsituationen i Sortehavsregionen, især i selve Sortehavet, som er påvirket af ukontrolleret forurening, der forværres af talrige miljøulykker, samt situationen i Donau og dens delta; understreger behovet for en mere omfattende gennemførelse af de multilaterale miljøaftaler for regionen og for inddragelse af miljøevaluering i alle regionale projekter, og opfordrer til et øget samarbejde mellem EU og landene omkring Sortehavet for at tage alle de mange udfordringer på miljøområdet i regionen op; |
| --- | --- |

22.

er dybt bekymret over miljøsituationen i Sortehavsregionen, især i selve Sortehavet, som er påvirket af ukontrolleret forurening, der forværres af talrige miljøulykker, samt situationen i Donau og dens delta; understreger behovet for en mere omfattende gennemførelse af de multilaterale miljøaftaler for regionen og for inddragelse af miljøevaluering i alle regionale projekter, og opfordrer til et øget samarbejde mellem EU og landene omkring Sortehavet for at tage alle de mange udfordringer på miljøområdet i regionen op;

| 23. | er navnlig foruroliget over den ukontrollerede olieforurening og dens virkning for de vilde dyr og planter; understreger, at der er behov for et samarbejde, der er mere vidtgående end den støtte, som Kommissionen yder gennem sit overvågnings- og informationscenter, især med hensyn til forebyggelse af udslip med særligt henblik på en forbedring af søfartssikkerheden i forbindelse med tankskibe; |
| --- | --- |

23.

er navnlig foruroliget over den ukontrollerede olieforurening og dens virkning for de vilde dyr og planter; understreger, at der er behov for et samarbejde, der er mere vidtgående end den støtte, som Kommissionen yder gennem sit overvågnings- og informationscenter, især med hensyn til forebyggelse af udslip med særligt henblik på en forbedring af søfartssikkerheden i forbindelse med tankskibe;

| 24. | henleder opmærksomheden på Donaus delta, som rummer unikke levesteder for visse arter af vilde dyr og planter; pointerer behovet for en miljøkonsekvensvurdering af infrastrukturer som f.eks. Bistraya-kanalen mellem Rumænien og Ukraine; |
| --- | --- |

24.

henleder opmærksomheden på Donaus delta, som rummer unikke levesteder for visse arter af vilde dyr og planter; pointerer behovet for en miljøkonsekvensvurdering af infrastrukturer som f.eks. Bistraya-kanalen mellem Rumænien og Ukraine;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at anvende den strategi, der benyttes af DABLAS-taskforcen (for Donau og Sortehavet) til at løse miljøproblemerne med fokus ikke blot på Donau, men også på Dnestr- og Dnepr-flodbassinerne; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at anvende den strategi, der benyttes af DABLAS-taskforcen (for Donau og Sortehavet) til at løse miljøproblemerne med fokus ikke blot på Donau, men også på Dnestr- og Dnepr-flodbassinerne;

Handel og økonomisk samarbejde

| 26. | påpeger den uensartede om end betydelige vækst i regionen generelt, men gør opmærksom på, at væksten er mest stabil i de olie- og gaseksporterende lande; påpeger den private sektors svage position i mange lande omkring Sortehavet; fremhæver den betydning, som etableringen af et område med økonomiske muligheder og velstand i Sortehavsregionen har for dennes befolkning og handelspartnere; understreger behovet for at forbedre investeringsklimaet for både lokale og internationale virksomheder, især ved at intensivere kampen mod korruption og svindel og ved at fremme markedsøkonomien gennem reformer, som sigter mod at forøge konkurrenceevnen og den økonomiske tiltrækningskraft gennem tilvejebringelsen af diversificerede økonomier og sikring af en bæredygtig vækst samt social retfærdighed og samhørighed; tilskynder til harmonisering og yderligere liberaliseringsinitiativer, og støtter oprettelsen af et frihandelsområde i overensstemmelse med WTO's principper; mener, at EU som en vigtig økonomisk partner for Sortehavslandene bør spille en ledende rolle for fremme af de nævnte mål og for at tilskynde til, at der tages nødvendige skridt i regionen; |
| --- | --- |

26.

påpeger den uensartede om end betydelige vækst i regionen generelt, men gør opmærksom på, at væksten er mest stabil i de olie- og gaseksporterende lande; påpeger den private sektors svage position i mange lande omkring Sortehavet; fremhæver den betydning, som etableringen af et område med økonomiske muligheder og velstand i Sortehavsregionen har for dennes befolkning og handelspartnere; understreger behovet for at forbedre investeringsklimaet for både lokale og internationale virksomheder, især ved at intensivere kampen mod korruption og svindel og ved at fremme markedsøkonomien gennem reformer, som sigter mod at forøge konkurrenceevnen og den økonomiske tiltrækningskraft gennem tilvejebringelsen af diversificerede økonomier og sikring af en bæredygtig vækst samt social retfærdighed og samhørighed; tilskynder til harmonisering og yderligere liberaliseringsinitiativer, og støtter oprettelsen af et frihandelsområde i overensstemmelse med WTO's principper; mener, at EU som en vigtig økonomisk partner for Sortehavslandene bør spille en ledende rolle for fremme af de nævnte mål og for at tilskynde til, at der tages nødvendige skridt i regionen;

| 27. | bemærker den meget væsentlige rolle, som turismen ved og på havet spiller som en vigtig katalysator for udviklingen i Sortehavsregionen i form af handel og økonomisk vækst; fremhæver nødvendigheden af yderligere at udvikle infrastrukturerne til turisme og at stimulere diversificeringen af turistprodukter og således beskytte traditionelle former for eksistensgrundlag gennem en bedre udnyttelse af de naturlige ressourcer (f.eks. jordvarme, der rummer betydelige økonomiske muligheder) og ved at forbedre livskvaliteten i regionen; pointerer, at mere fleksible visumordninger i området vil lette mobiliteten og stimulere handel og erhvervsaktiviteter; mener, at Sortehavssynergien bør udgøre en hensigtsmæssig ramme for at fremme turismens udvikling i Sortehavsregionen; |
| --- | --- |

27.

bemærker den meget væsentlige rolle, som turismen ved og på havet spiller som en vigtig katalysator for udviklingen i Sortehavsregionen i form af handel og økonomisk vækst; fremhæver nødvendigheden af yderligere at udvikle infrastrukturerne til turisme og at stimulere diversificeringen af turistprodukter og således beskytte traditionelle former for eksistensgrundlag gennem en bedre udnyttelse af de naturlige ressourcer (f.eks. jordvarme, der rummer betydelige økonomiske muligheder) og ved at forbedre livskvaliteten i regionen; pointerer, at mere fleksible visumordninger i området vil lette mobiliteten og stimulere handel og erhvervsaktiviteter; mener, at Sortehavssynergien bør udgøre en hensigtsmæssig ramme for at fremme turismens udvikling i Sortehavsregionen;

| 28. | tager de tværregionale initiativer i regionen såsom projektet om mellem Baku-Tbilisi-Kars-jernbanen til efterretning; mener, at der med dette initiativ åbnes op for en forbedring af den økonomiske og politiske integration af området i den europæiske og den internationale økonomi, og at det vil bidrage til udvikling af økonomien og handelen i regionen; understreger dog, at der med projektet ses bort fra de eksisterende og fuldt operative jernbanelinjer i Armenien; opfordrer republikkerne i det sydlige Kaukasus og Tyrkiet til at anvende en effektiv strategi for en regional økonomisk integration og at afstå fra ethvert kortsigtet og politisk begrundet regionalt energi- eller transportprojekt, som er en overtrædelse af ENP-principperne om en sund udvikling; |
| --- | --- |

28.

tager de tværregionale initiativer i regionen såsom projektet om mellem Baku-Tbilisi-Kars-jernbanen til efterretning; mener, at der med dette initiativ åbnes op for en forbedring af den økonomiske og politiske integration af området i den europæiske og den internationale økonomi, og at det vil bidrage til udvikling af økonomien og handelen i regionen; understreger dog, at der med projektet ses bort fra de eksisterende og fuldt operative jernbanelinjer i Armenien; opfordrer republikkerne i det sydlige Kaukasus og Tyrkiet til at anvende en effektiv strategi for en regional økonomisk integration og at afstå fra ethvert kortsigtet og politisk begrundet regionalt energi- eller transportprojekt, som er en overtrædelse af ENP-principperne om en sund udvikling;

Almen og faglig uddannelse og forskning

| 29. | understreger vigtigheden af at intensivere den tværkulturelle dialog og opfordrer Kommissionen til at fremme denne yderligere; |
| --- | --- |

29.

understreger vigtigheden af at intensivere den tværkulturelle dialog og opfordrer Kommissionen til at fremme denne yderligere;

| 30. | fremhæver, at det er nødvendigt at lette de mellemfolkelige kontakter ved at støtte samarbejdet på områder som uddannelse og forskning ved hjælp af de eksisterende og tilgængelige EU-programmer (Tempus, Erasmus Mundus, det syvende rammeprogram for forskning); opfordrer EU- og Sortehavslandene til at intensivere deres samarbejde på disse områder; |
| --- | --- |

30.

fremhæver, at det er nødvendigt at lette de mellemfolkelige kontakter ved at støtte samarbejdet på områder som uddannelse og forskning ved hjælp af de eksisterende og tilgængelige EU-programmer (Tempus, Erasmus Mundus, det syvende rammeprogram for forskning); opfordrer EU- og Sortehavslandene til at intensivere deres samarbejde på disse områder;

| 31. | fremhæver betydningen af at tiltrække forskere fra Sortehavslandene til EU gennem en forenkling af procedurerne for udstedelse af arbejdstilladelser, bl.a. blue card-ordningen; |
| --- | --- |

31.

fremhæver betydningen af at tiltrække forskere fra Sortehavslandene til EU gennem en forenkling af procedurerne for udstedelse af arbejdstilladelser, bl.a. blue card-ordningen;

Institutionelle og finansielle aspekter

| 32. | går ind for, at EU-medlemsstaterne i regionen får en ledende rolle i bestræbelserne på at styrke samarbejde med og internt i regionen; mener, at Rumænien, Bulgarien og Grækenland i deres egenskab af EU-medlemsstater i Sortehavsregionen kan og bør spille en ledende rolle; understreger den særlige rolle, som disse medlemsstater spiller i forbindelse med overførslen af ekspertviden og knowhow gennem venskabsby-, TAIEX- og Sigma-programmerne; mener, at EU's erfaringer med at fremme regionalt samarbejde bør anvendes i videst muligt omfang i andre tilgrænsende yderområder, især inden for den nordlige dimension, med henblik på at udveksle praksisser og erfaringer; |
| --- | --- |

32.

går ind for, at EU-medlemsstaterne i regionen får en ledende rolle i bestræbelserne på at styrke samarbejde med og internt i regionen; mener, at Rumænien, Bulgarien og Grækenland i deres egenskab af EU-medlemsstater i Sortehavsregionen kan og bør spille en ledende rolle; understreger den særlige rolle, som disse medlemsstater spiller i forbindelse med overførslen af ekspertviden og knowhow gennem venskabsby-, TAIEX- og Sigma-programmerne; mener, at EU's erfaringer med at fremme regionalt samarbejde bør anvendes i videst muligt omfang i andre tilgrænsende yderområder, især inden for den nordlige dimension, med henblik på at udveksle praksisser og erfaringer;

| 33. | fremhæver den betydning, som Ruslands og Tyrkiets stilling har i Sortehavsregionen for udbygningen af det regionale samarbejde; anser det for at være vigtigt for det regionale samarbejdes succes, at disse lande inddrages i samarbejdet på en konstruktiv måde sammen med alle de ørige kyststater; |
| --- | --- |

33.

fremhæver den betydning, som Ruslands og Tyrkiets stilling har i Sortehavsregionen for udbygningen af det regionale samarbejde; anser det for at være vigtigt for det regionale samarbejdes succes, at disse lande inddrages i samarbejdet på en konstruktiv måde sammen med alle de ørige kyststater;

| 34. | henviser til, at Sortehavsområdet allerede råder over et større antal mekanismer for regionalt samarbejde; fremhæver derfor behovet for, at EU og Sortehavslandene koordinerer deres aktiviteter, så overlapninger kan undgås; mener, at en styrkelse af de forskellige, regionale organisationer og initiativer, såsom Organisationen for Økonomisk Samarbejde i Sortehavsområdet (BSEC), »Black Sea Forum for Partnership and Dialogue«, GUAM-organisationen for demokrati og økonomisk udvikling og andre sektororganisationer alt efter deres særlige ekspertiseområde, og et styrket samarbejde med disse, eventuelt som led i en ny struktur, vil kunne skabe de rette rammer for skabelsen af synergier; er af den opfattelse, at også den politiske dimension af dialogen og samarbejdet med og internt i Sortehavsregionen bør udbygges yderligere; |
| --- | --- |

34.

henviser til, at Sortehavsområdet allerede råder over et større antal mekanismer for regionalt samarbejde; fremhæver derfor behovet for, at EU og Sortehavslandene koordinerer deres aktiviteter, så overlapninger kan undgås; mener, at en styrkelse af de forskellige, regionale organisationer og initiativer, såsom Organisationen for Økonomisk Samarbejde i Sortehavsområdet (BSEC), »Black Sea Forum for Partnership and Dialogue«, GUAM-organisationen for demokrati og økonomisk udvikling og andre sektororganisationer alt efter deres særlige ekspertiseområde, og et styrket samarbejde med disse, eventuelt som led i en ny struktur, vil kunne skabe de rette rammer for skabelsen af synergier; er af den opfattelse, at også den politiske dimension af dialogen og samarbejdet med og internt i Sortehavsregionen bør udbygges yderligere;

| 35. | hilser det velkomment, at Kommissionen netop har opnået status som observatør i BSEC, og noterer sig de allerede eksisterende relationer mellem Europa-Parlamentet og den parlamentariske forsamling for BSEC; mener, at det er vigtigt at udbygge den parlamentariske side af samarbejdet mellem Europa-Parlamentet og parlamenterne i Sortehavslandene yderligere; |
| --- | --- |

35.

hilser det velkomment, at Kommissionen netop har opnået status som observatør i BSEC, og noterer sig de allerede eksisterende relationer mellem Europa-Parlamentet og den parlamentariske forsamling for BSEC; mener, at det er vigtigt at udbygge den parlamentariske side af samarbejdet mellem Europa-Parlamentet og parlamenterne i Sortehavslandene yderligere;

| 36. | understreger, at det også er nødvendigt at udbygge samarbejdet i Sortehavsregionen på ikke-statsligt niveau; anmoder derfor Kommissionen om at støtte etableringen af en ngo-platform for Sortehavet med henblik på at skabe en ramme for udveksling mellem regionens civilsamfund, at øge bevidstheden om de fælles problemer og at bidrage til gennemførelsen og overvågningen af EU's politikker over for regionen; |
| --- | --- |

36.

understreger, at det også er nødvendigt at udbygge samarbejdet i Sortehavsregionen på ikke-statsligt niveau; anmoder derfor Kommissionen om at støtte etableringen af en ngo-platform for Sortehavet med henblik på at skabe en ramme for udveksling mellem regionens civilsamfund, at øge bevidstheden om de fælles problemer og at bidrage til gennemførelsen og overvågningen af EU's politikker over for regionen;

| 37. | kræver en rationel anvendelse af Fællesskabets finansielle instrumenter gennem en bedre samordning af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument og de førtiltrædelsesmidler, der står til rådighed for regionen; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med modtagerlandene at fastlægge et generelt rapporteringssystem, inden midlerne udbetales, med henblik på at kontrollere og evaluere, hvorvidt anvendelsen af disse midler er bæredygtig og effektiv og i overensstemmelse med de overordnede mål for EU's målsætninger; |
| --- | --- |

37.

kræver en rationel anvendelse af Fællesskabets finansielle instrumenter gennem en bedre samordning af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument og de førtiltrædelsesmidler, der står til rådighed for regionen; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med modtagerlandene at fastlægge et generelt rapporteringssystem, inden midlerne udbetales, med henblik på at kontrollere og evaluere, hvorvidt anvendelsen af disse midler er bæredygtig og effektiv og i overensstemmelse med de overordnede mål for EU's målsætninger;

| 38. | bifalder fordoblingen af de finansielle midler, der er stillet til rådighed som led i det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument til finansiering af grænseoverskridende projekter; opfordrer til, at der anvendes de samme principper for anvendelsen af de finansielle midler som for strukturfondene, navnlig principperne om partnerskab, bæredygtighed, effektivitet, ikke-forskelsbehandling og en decentral struktur; anmoder Kommissionen om i kortfattede halvårsrapporter at informere Parlamentet om anvendelsen af disse midler og om fremskridtene; |
| --- | --- |

38.

bifalder fordoblingen af de finansielle midler, der er stillet til rådighed som led i det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument til finansiering af grænseoverskridende projekter; opfordrer til, at der anvendes de samme principper for anvendelsen af de finansielle midler som for strukturfondene, navnlig principperne om partnerskab, bæredygtighed, effektivitet, ikke-forskelsbehandling og en decentral struktur; anmoder Kommissionen om i kortfattede halvårsrapporter at informere Parlamentet om anvendelsen af disse midler og om fremskridtene;

| 39. | opfordrer Kommissionen til at stille det decentrale finansieringsinstrument »fonde til finansiering af mindre projekter« til rådighed for mellemfolkelige projekter som led i det grænseoverskridende samarbejde og at gøre en særlig indsats for at tilskynde til anvendelse af dette instrument; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at stille det decentrale finansieringsinstrument »fonde til finansiering af mindre projekter« til rådighed for mellemfolkelige projekter som led i det grænseoverskridende samarbejde og at gøre en særlig indsats for at tilskynde til anvendelse af dette instrument;

| 40. | fremhæver behovet for at styrke kapacitetsopbygningen blandt de lokale og regionale partnere i Sortehavsområdet, for så vidt angår programmering, udarbejdelse og gennemførelse af projekterne for at sikre en effektiv forvaltning af Fællesskabets finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

40.

fremhæver behovet for at styrke kapacitetsopbygningen blandt de lokale og regionale partnere i Sortehavsområdet, for så vidt angår programmering, udarbejdelse og gennemførelse af projekterne for at sikre en effektiv forvaltning af Fællesskabets finansielle instrumenter;

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, og alle Sortehavslandenes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

41.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, og alle Sortehavslandenes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 22 af 26.1.2006, s. 34.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0538.

(3)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0625.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2008)0016.

(5)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0413.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/70

---

P6_TA(2008)0018

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om Kenya

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den foreløbige erklæring af 1. januar 2008 fra Den Europæiske Unions valgobservationsmission (EU EOM) i Kenya, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige erklæring af 1. januar 2008 fra Den Europæiske Unions valgobservationsmission (EU EOM) i Kenya,

| — | der henviser til formandskabets erklæring af 11. januar 2008 på vegne af Den Europæiske Union om Den Afrikanske Unions mæglingsbestræbelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets erklæring af 11. januar 2008 på vegne af Den Europæiske Union om Den Afrikanske Unions mæglingsbestræbelser,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions charter fra 1981 om menneskerettigheder og folkets rettigheder og til Den Afrikanske Unions charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions charter fra 1981 om menneskerettigheder og folkets rettigheder og til Den Afrikanske Unions charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions erklæring fra 2002 om principperne for demokratiske valg i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions erklæring fra 2002 om principperne for demokratiske valg i Afrika,

| — | der henviser til erklæringen om principperne for international valgobservation og adfærdskodeksen for internationale valgobservatører, som blev bekræftet i FN den 27. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om principperne for international valgobservation og adfærdskodeksen for internationale valgobservatører, som blev bekræftet i FN den 27. oktober 2005,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (Cotonou-aftalen), som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 og ændret i Luxembourg den 25. juni 2005, særlig artikel 8 og 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (Cotonou-aftalen), som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 og ændret i Luxembourg den 25. juni 2005, særlig artikel 8 og 9,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der blev afholdt præsidentvalg og parlamentsvalg i Kenya den 27. december 2007, hvor ni partier opstillede præsidentkandidater, herunder Mwai Kibaki fra »Party of National Unity«(PNU) og Raila Odinga, leder af »Orange Democratic Movement«(ODM), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der blev afholdt præsidentvalg og parlamentsvalg i Kenya den 27. december 2007, hvor ni partier opstillede præsidentkandidater, herunder Mwai Kibaki fra »Party of National Unity«(PNU) og Raila Odinga, leder af »Orange Democratic Movement«(ODM),

| B. | der henviser til, at de to største partier, dvs. PNU og ODM fik hhv. 43 og 99 mandater ud af de 210 mandater i det nationale parlament, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de to største partier, dvs. PNU og ODM fik hhv. 43 og 99 mandater ud af de 210 mandater i det nationale parlament,

| C. | der henviser til, at præsidentvalget i Kenya i 2007 ikke opfyldte de grundlæggende internationale og regionale normer for demokratiske valg og blev efterfulgt af uroligheder, der førte til, at næsten 600 mennesker blev dræbt, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at præsidentvalget i Kenya i 2007 ikke opfyldte de grundlæggende internationale og regionale normer for demokratiske valg og blev efterfulgt af uroligheder, der førte til, at næsten 600 mennesker blev dræbt,

| D. | der henviser til, at den politiske vold efter valget i henhold til FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) førte til, at 250 000 mennesker blev fordrevet, og berørte mellem 400 000 og 500 000 kenyanere, især fra byerne Eldoret, Kericho og Kisumu, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den politiske vold efter valget i henhold til FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) førte til, at 250 000 mennesker blev fordrevet, og berørte mellem 400 000 og 500 000 kenyanere, især fra byerne Eldoret, Kericho og Kisumu,

| E. | der henviser til, at den nuværende politiske krise hovedsagelig udspringer af den tidligere nationale regnbuekoalition (National Rainbow Coalition — NARC), der vandt valget i 2000, hvor Mwai Kibaki og Raila Odinga indgik en aftale om at dele magten, en aftale, der ikke er blevet overholdt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende politiske krise hovedsagelig udspringer af den tidligere nationale regnbuekoalition (National Rainbow Coalition — NARC), der vandt valget i 2000, hvor Mwai Kibaki og Raila Odinga indgik en aftale om at dele magten, en aftale, der ikke er blevet overholdt,

| F. | der henviser til, at der ikke blev taget tilstrækkeligt hensyn til henstillingerne fra EU EOM i 2002, herunder henstillingerne vedrørende valgkredsenes størrelse og grænser, og at Kenyas valgkommissions (ECK) mandatperiode bør forlænges til seks måneder efter et valg, således at valgmyndighedens uafhængighed og professionalisme øges, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der ikke blev taget tilstrækkeligt hensyn til henstillingerne fra EU EOM i 2002, herunder henstillingerne vedrørende valgkredsenes størrelse og grænser, og at Kenyas valgkommissions (ECK) mandatperiode bør forlænges til seks måneder efter et valg, således at valgmyndighedens uafhængighed og professionalisme øges,

| G. | der noterer sig, at atmosfæren under valgkampen i 2007 var kendetegnet ved en stærk politisk polarisering mellem hhv. Kibakis og Odingas lejr, hvilket førte til en anspændt atmosfære i deres respektive etniske samfund, |
| --- | --- |

G.

der noterer sig, at atmosfæren under valgkampen i 2007 var kendetegnet ved en stærk politisk polarisering mellem hhv. Kibakis og Odingas lejr, hvilket førte til en anspændt atmosfære i deres respektive etniske samfund,

| H. | der henviser til, at præsidentvalget ikke har levet op til forhåbningerne og forventningerne i den kenyanske befolkning, der deltog ivrigt i valgprocessen og stemte i stort tal på en fredelig og tålmodig måde, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at præsidentvalget ikke har levet op til forhåbningerne og forventningerne i den kenyanske befolkning, der deltog ivrigt i valgprocessen og stemte i stort tal på en fredelig og tålmodig måde,

| I. | der henviser til, at en kraftig diplomatisk indsats, bl.a. en mæglingsindsats fra Kofi Agyekum John Kufuor, formand for Den Afrikanske Union og Ghanas præsident, og bestræbelser fra fire tidligere præsidenter ikke har kunnet løse den politiske krise, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en kraftig diplomatisk indsats, bl.a. en mæglingsindsats fra Kofi Agyekum John Kufuor, formand for Den Afrikanske Union og Ghanas præsident, og bestræbelser fra fire tidligere præsidenter ikke har kunnet løse den politiske krise,

| J. | der henviser til, at Mwai Kibaki den 8. januar 2008 ensidigt udpegede 17 medlemmer af sit kabinet, inden den internationale mægling var afsluttet, og at han således effektivt kom en trepartsforhandling i forkøbet og foranledigede ODM til at genoptage masseprotesterne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Mwai Kibaki den 8. januar 2008 ensidigt udpegede 17 medlemmer af sit kabinet, inden den internationale mægling var afsluttet, og at han således effektivt kom en trepartsforhandling i forkøbet og foranledigede ODM til at genoptage masseprotesterne,

| K. | der henviser til, at forenings-, ytrings- og forsamlingsfriheden stort set blev respekteret under valgkampen, der dog henviser til, at kampagnen også var kendetegnet af etnisk-politiske opsplitninger, som bidrog til den ustabile situation før valget, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at forenings-, ytrings- og forsamlingsfriheden stort set blev respekteret under valgkampen, der dog henviser til, at kampagnen også var kendetegnet af etnisk-politiske opsplitninger, som bidrog til den ustabile situation før valget,

| L. | der henviser til, at det internationale samfund ikke i tilstrækkelig grad var opmærksomt på disse underliggende etniske spændinger og fremover er nødt til at tage dette forhold i betragtning i eventuelle fremtidige mæglingsforsøg i den nuværende krise i Kenya, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det internationale samfund ikke i tilstrækkelig grad var opmærksomt på disse underliggende etniske spændinger og fremover er nødt til at tage dette forhold i betragtning i eventuelle fremtidige mæglingsforsøg i den nuværende krise i Kenya,

| M. | der henviser til, at ECK overvågede det logistiske og tekniske aspekt af valget, forbedrede adgangen til vælgerregistreringscentrene og uddannede de valgtilforordnede, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ECK overvågede det logistiske og tekniske aspekt af valget, forbedrede adgangen til vælgerregistreringscentrene og uddannede de valgtilforordnede,

| N. | der imidlertid henviser til, at ECK ikke udviste den upartiskhed, gennemskuelighed og fortrolighed, som er nødvendige forudsætninger i et demokratisk valg, hvilket fremgår af de mangelfulde procedurer for udnævnelse af ECK-valgkommissærer, |
| --- | --- |

N.

der imidlertid henviser til, at ECK ikke udviste den upartiskhed, gennemskuelighed og fortrolighed, som er nødvendige forudsætninger i et demokratisk valg, hvilket fremgår af de mangelfulde procedurer for udnævnelse af ECK-valgkommissærer,

| O. | der henviser til, at de relevante myndigheder bød EU EOM-observatørerne velkomne på valgstederne, hvor afstemningen foregik på en ordentlig måde, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de relevante myndigheder bød EU EOM-observatørerne velkomne på valgstederne, hvor afstemningen foregik på en ordentlig måde,

| P. | der imidlertid henviser til, at EU EOM-observatører ikke havde samme adgang til optællingsstederne og konkluderede, at manglen på gennemskuelighed og egnede sikkerhedsforanstaltninger i alvorlig grad undergravede valgresultaternes troværdighed; |
| --- | --- |

P.

der imidlertid henviser til, at EU EOM-observatører ikke havde samme adgang til optællingsstederne og konkluderede, at manglen på gennemskuelighed og egnede sikkerhedsforanstaltninger i alvorlig grad undergravede valgresultaternes troværdighed;

| Q. | der henviser til, at der på visse valgsteder blev registreret en valgdeltagelse på over 90 %, og at ECK gav udtryk for tvivl om disse urealistisk høje tal, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der på visse valgsteder blev registreret en valgdeltagelse på over 90 %, og at ECK gav udtryk for tvivl om disse urealistisk høje tal,

| R. | der henviser til, at EU EOM konkluderede, at valgprocessen forud for registreringen af stemmerne generelt var velorganiseret, og at parlamentsvalget kunne betragtes som i store træk vellykket, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU EOM konkluderede, at valgprocessen forud for registreringen af stemmerne generelt var velorganiseret, og at parlamentsvalget kunne betragtes som i store træk vellykket,

| S. | der henviser til, at EU EOM konkluderede, at den ikke havde tillid til stemmeoptællingen i forbindelse med præsidentvalget og derfor betvivlede, at resultatet var korrekt, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU EOM konkluderede, at den ikke havde tillid til stemmeoptællingen i forbindelse med præsidentvalget og derfor betvivlede, at resultatet var korrekt,

| T. | der henviser til, at der ifølge »Observatory for the Protection of Human Rights Defenders«(overvågningscenter for beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere) er blevet fremsat trusler mod medlemmerne af »Kenyans for Peace with Truth and Justice Initiative (KPTJ)«, en koalition af ngo'er, der blev dannet efter valgene for at fordømme valgsvindel og støtte udtryks- og forsamlingsfriheden i landet, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der ifølge »Observatory for the Protection of Human Rights Defenders«(overvågningscenter for beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere) er blevet fremsat trusler mod medlemmerne af »Kenyans for Peace with Truth and Justice Initiative (KPTJ)«, en koalition af ngo'er, der blev dannet efter valgene for at fordømme valgsvindel og støtte udtryks- og forsamlingsfriheden i landet,

| U. | der henviser til, at Kenya har forpligtet sig til at respektere grundlæggende borgerlige rettigheder, demokrati på grundlag af retsstatsprincipper og gennemskuelig og ansvarlig regeringsførelse inden for rammerne af Cotonou-aftalen, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kenya har forpligtet sig til at respektere grundlæggende borgerlige rettigheder, demokrati på grundlag af retsstatsprincipper og gennemskuelig og ansvarlig regeringsførelse inden for rammerne af Cotonou-aftalen,

| 1. | fordømmer de tragiske tab af liv og den alvorlige humanitære situation og opfordrer derfor indtrængende de relevante myndigheder og de berørte parter til at gøre deres yderste for at skabe fred i Republikken Kenya og sikre, at menneskerettighederne og retsstatsprincipperne respekteres; |
| --- | --- |

1.

fordømmer de tragiske tab af liv og den alvorlige humanitære situation og opfordrer derfor indtrængende de relevante myndigheder og de berørte parter til at gøre deres yderste for at skabe fred i Republikken Kenya og sikre, at menneskerettighederne og retsstatsprincipperne respekteres;

| 2. | godkender de konklusioner, som EU EOM fremlægger i den foreløbige redegørelse; |
| --- | --- |

2.

godkender de konklusioner, som EU EOM fremlægger i den foreløbige redegørelse;

| 3. | beklager, at resultatet af præsidentvalget — til trods for det vellykkede parlamentsvalg — ikke kan anses for at være troværdigt på grund af de mange indberetninger om uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

3.

beklager, at resultatet af præsidentvalget — til trods for det vellykkede parlamentsvalg — ikke kan anses for at være troværdigt på grund af de mange indberetninger om uregelmæssigheder;

| 4. | beklager, at Mwai Kibaki udpegede sit kabinet ensidigt, hvilket i alvorlig grad undergravede mæglingsbestræbelserne; |
| --- | --- |

4.

beklager, at Mwai Kibaki udpegede sit kabinet ensidigt, hvilket i alvorlig grad undergravede mæglingsbestræbelserne;

| 5. | opfordrer Mwai Kibaki til at respektere sit lands demokratiske forpligtelser, som er nedfældet i Kenyas forfatning i Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og i Den Afrikanske Unions charter om demokrati, valg og regeringsførelse, og til at indvillige i en uafhængig undersøgelse af stemmeoptællingen ved præsidentvalget; opfordrer desuden indtrængende de kenyanske myndigheder til at fremme denne undersøgelse for at afhjælpe situationen og drage gerningsmændene bag disse uregelmæssigheder til ansvar for deres handlinger; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Mwai Kibaki til at respektere sit lands demokratiske forpligtelser, som er nedfældet i Kenyas forfatning i Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og i Den Afrikanske Unions charter om demokrati, valg og regeringsførelse, og til at indvillige i en uafhængig undersøgelse af stemmeoptællingen ved præsidentvalget; opfordrer desuden indtrængende de kenyanske myndigheder til at fremme denne undersøgelse for at afhjælpe situationen og drage gerningsmændene bag disse uregelmæssigheder til ansvar for deres handlinger;

| 6. | opfordrer indtrængende de kenyanske myndigheder til under alle omstændigheder at garantere KPTJ-medlemmers og alle landets menneskerettighedsforkæmperes fysiske og psykiske integritet og sætte en stopper for al chikane mod menneskerettighedsforkæmpere i Kenya; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende de kenyanske myndigheder til under alle omstændigheder at garantere KPTJ-medlemmers og alle landets menneskerettighedsforkæmperes fysiske og psykiske integritet og sætte en stopper for al chikane mod menneskerettighedsforkæmpere i Kenya;

| 7. | opfordrer begge parter til hurtigst muligt at iværksætte håndgribelige foranstaltninger til afhjælpning af situationen via forhandlinger, støtter i denne forbindelse yderligere mæglingsbestræbelser fra et panel af tidligere afrikanske ledere anført af De Forenede Nationers tidligere generalsekretær Kofi Annan; |
| --- | --- |

7.

opfordrer begge parter til hurtigst muligt at iværksætte håndgribelige foranstaltninger til afhjælpning af situationen via forhandlinger, støtter i denne forbindelse yderligere mæglingsbestræbelser fra et panel af tidligere afrikanske ledere anført af De Forenede Nationers tidligere generalsekretær Kofi Annan;

| 8. | opfordrer EU's formandskab og Kommissionen til nøje at følge den mæglingsmission, der ledes af Kofi Annan, og om nødvendigt sørge for, at en EU-delegation på højt plan straks fortsætter disse mæglingsbestræbelser, eventuelt i et fælles EU-AU-initiativ; opfordrer Kommissionen til at tilbyde de kenyanske myndigheder al den nødvendige tekniske og finansielle bestand i forbindelse med den uafhængige undersøgelse af præsidentvalget og i forbindelse med de skridt, der skønnes nødvendige for at afhjælpe situationen; |
| --- | --- |

8.

opfordrer EU's formandskab og Kommissionen til nøje at følge den mæglingsmission, der ledes af Kofi Annan, og om nødvendigt sørge for, at en EU-delegation på højt plan straks fortsætter disse mæglingsbestræbelser, eventuelt i et fælles EU-AU-initiativ; opfordrer Kommissionen til at tilbyde de kenyanske myndigheder al den nødvendige tekniske og finansielle bestand i forbindelse med den uafhængige undersøgelse af præsidentvalget og i forbindelse med de skridt, der skønnes nødvendige for at afhjælpe situationen;

| 9. | glæder sig over, at det nyvalgte parlament viste sin uafhængighed ved at vælge Kenneth Otiato Marende som formand og understreger dette parlaments afgørende rolle i forbindelse med genindførelsen af borgerlige rettigheder i Kenya; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at det nyvalgte parlament viste sin uafhængighed ved at vælge Kenneth Otiato Marende som formand og understreger dette parlaments afgørende rolle i forbindelse med genindførelsen af borgerlige rettigheder i Kenya;

| 10. | opfordrer til, at der træffes konkrete foranstaltninger til at etablere en fuldt ud upartisk valgkommission, som i fremtiden bedre kan gennemføre frie og retfærdige valg; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at der træffes konkrete foranstaltninger til at etablere en fuldt ud upartisk valgkommission, som i fremtiden bedre kan gennemføre frie og retfærdige valg;

| 11. | henleder opmærksomheden på, at Samuel Kivuitu, formand for ECK, har taget afstand fra det resultat af præsidentvalget, der er offentliggjort i medierne, og har krævet en uafhængig undersøgelse af påstandene om svindel; |
| --- | --- |

11.

henleder opmærksomheden på, at Samuel Kivuitu, formand for ECK, har taget afstand fra det resultat af præsidentvalget, der er offentliggjort i medierne, og har krævet en uafhængig undersøgelse af påstandene om svindel;

| 12. | opfordrer til et nyt præsidentvalg, hvis det viser sig umuligt at lade et uafhængigt organ foretage en troværdig og fair nyoptælling af stemmerne til præsidentvalget; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til et nyt præsidentvalg, hvis det viser sig umuligt at lade et uafhængigt organ foretage en troværdig og fair nyoptælling af stemmerne til præsidentvalget;

| 13. | beklager, at det i forbindelse med valget i 2007 ikke lykkedes at benytte muligheden for at konsolidere og videreudvikle valgprocessen og den videre demokratiseringsproces; |
| --- | --- |

13.

beklager, at det i forbindelse med valget i 2007 ikke lykkedes at benytte muligheden for at konsolidere og videreudvikle valgprocessen og den videre demokratiseringsproces;

| 14. | opfordrer ledere af politiske partier til at påtage sig ansvaret for at forhindre yderligere vold i landet og til at forpligte sig til at sikre respekt for retsstaten og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

14.

opfordrer ledere af politiske partier til at påtage sig ansvaret for at forhindre yderligere vold i landet og til at forpligte sig til at sikre respekt for retsstaten og menneskerettighederne;

| 15. | er dybt bekymret over de sociale følger af den nuværende økonomiske krise og den ødelæggende effekt på landets samfundsøkonomiske udvikling samt de økonomiske konsekvenser for nabolandene, som i vid udstrækning er afhængige af Kenyas infrastruktur, og hvis humanitære situation forværres af denne krise; |
| --- | --- |

15.

er dybt bekymret over de sociale følger af den nuværende økonomiske krise og den ødelæggende effekt på landets samfundsøkonomiske udvikling samt de økonomiske konsekvenser for nabolandene, som i vid udstrækning er afhængige af Kenyas infrastruktur, og hvis humanitære situation forværres af denne krise;

| 16. | opfordrer Kenyas regering og Kommissionen til at sørge for hurtig humanitær bistand til de internt fordrevne og stille det nødvendige antal nødhjælpsarbejdere til rådighed; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kenyas regering og Kommissionen til at sørge for hurtig humanitær bistand til de internt fordrevne og stille det nødvendige antal nødhjælpsarbejdere til rådighed;

| 17. | opfordrer de relevante myndigheder til at sikre fri og uafhængig pressedækning og genindføre direkte tv-udsendelser med øjeblikkelig virkning; |
| --- | --- |

17.

opfordrer de relevante myndigheder til at sikre fri og uafhængig pressedækning og genindføre direkte tv-udsendelser med øjeblikkelig virkning;

| 18. | beklager, at der blev udbetalt budgetstøtte fra Den Europæiske Udviklingsfond til Kibaki-regeringen straks efter valget, hvilket kunne misforstås som en politisk godkendelse, og anmoder om, at yderligere udbetalinger til Kenyas regering indefryses, indtil der er fundet en politisk løsning på den aktuelle krise; |
| --- | --- |

18.

beklager, at der blev udbetalt budgetstøtte fra Den Europæiske Udviklingsfond til Kibaki-regeringen straks efter valget, hvilket kunne misforstås som en politisk godkendelse, og anmoder om, at yderligere udbetalinger til Kenyas regering indefryses, indtil der er fundet en politisk løsning på den aktuelle krise;

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Kenyas regering, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og formændene for Den Afrikanske Unions Kommission og Eksekutivråd. |
| --- | --- |

19.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Kenyas regering, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og formændene for Den Afrikanske Unions Kommission og Eksekutivråd.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/73

---

P6_TA(2008)0019

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om kvindernes rolle i industrien (2007/2197(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, samt artikel 141 og 157, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, samt artikel 141 og 157,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions nye charter om grundlæggende rettigheder, der blev undertegnet den 12. december 2007 (1), særlig artikel 15, 23, 27, 28 og 31, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions nye charter om grundlæggende rettigheder, der blev undertegnet den 12. december 2007 (1), særlig artikel 15, 23, 27, 28 og 31,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. oktober 2005»Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi«(KOM(2005)0474), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. oktober 2005»Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program: Politiske rammer til styrkelse af fremstillingsindustrien i EU — mod en mere integreret industripolitisk strategi«(KOM(2005)0474),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. juli 2007 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Social Udvalg og Regionsudvalget om bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. juli 2007 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Social Udvalg og Regionsudvalget om bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel (KOM(2007)0424),

| — | der henviser til Kommissionens rapport »Industrial Relations in Europe« fra 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport »Industrial Relations in Europe« fra 2006,

| — | der henviser til Kommissionens rapport »Recent developments in the European Sectoral Social Dialogue« fra 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport »Recent developments in the European Sectoral Social Dialogue« fra 2006,

| — | der henviser til konventioner og henstillinger fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om ligestilling på arbejdspladsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventioner og henstillinger fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om ligestilling på arbejdspladsen,

| — | der henviser til de ligestillingsaktioner, som arbejdsmarkedets parter på europæisk niveau har tilsluttet sig, |
| --- | --- |

—

der henviser til de ligestillingsaktioner, som arbejdsmarkedets parter på europæisk niveau har tilsluttet sig,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007»Fremme af anstændigt arbejde for alle« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007»Fremme af anstændigt arbejde for alle« (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. september 2002 om kvindelig repræsentation blandt arbejdsmarkedets parter i Den Europæiske Union (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. september 2002 om kvindelig repræsentation blandt arbejdsmarkedets parter i Den Europæiske Union (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2000 om Kommissionens meddelelse »Kvinder og videnskab — mobilisere kvinder til berigelse af europæisk forskning« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2000 om Kommissionens meddelelse »Kvinder og videnskab — mobilisere kvinder til berigelse af europæisk forskning« (4),

| — | der henviser til den offentlige høring, som Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling afholdt den 5. juni 2007 om kvinders rolle i industrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, som Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling afholdt den 5. juni 2007 om kvinders rolle i industrien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0519/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0519/2007),

| A. | der henviser til den strategiske rolle, som industrien spiller i EU's medlemsstater for skabelsen af velstand og beskæftigelse, og som bør fastholdes, |
| --- | --- |

A.

der henviser til den strategiske rolle, som industrien spiller i EU's medlemsstater for skabelsen af velstand og beskæftigelse, og som bør fastholdes,

| B. | der henviser til, at de faste mønstre, der stadig er gældende for kvinders valg af uddannelse og erhverv, bidrager til den ulige repræsentation af kvinder i industrisektoren, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de faste mønstre, der stadig er gældende for kvinders valg af uddannelse og erhverv, bidrager til den ulige repræsentation af kvinder i industrisektoren,

| C. | der henviser til, at kvinders rolle i industrien altid bør være baseret på princippet om lige løn og lige karrieremuligheder for at fremme en bredere deltagelse af kvinder selv inden for de industrigrene, som pr. tradition ikke har mange kvindelige arbejdstagere, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinders rolle i industrien altid bør være baseret på princippet om lige løn og lige karrieremuligheder for at fremme en bredere deltagelse af kvinder selv inden for de industrigrene, som pr. tradition ikke har mange kvindelige arbejdstagere,

| D. | der henviser til, at kvindernes rolle i industrien afhænger af deres repræsentation, der kan være forskellig i de enkelte sektorer, idet der navnlig er tale om overrepræsentation i nogle brancher (tekstil-, beklædnings-, broderi-, skotøjs-, kork- og kabelindustrien, industrien for elektrisk materiel og elektronik og næringsmiddelindustrien) og underrepræsentation i den højteknologiske teknologi, og at dette fører til en differentiering af problemerne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kvindernes rolle i industrien afhænger af deres repræsentation, der kan være forskellig i de enkelte sektorer, idet der navnlig er tale om overrepræsentation i nogle brancher (tekstil-, beklædnings-, broderi-, skotøjs-, kork- og kabelindustrien, industrien for elektrisk materiel og elektronik og næringsmiddelindustrien) og underrepræsentation i den højteknologiske teknologi, og at dette fører til en differentiering af problemerne,

| E. | der henviser til, at kønsbarrierer stadig hindrer kvinder i at vinde indpas i industrien, men at disse barrierer i dag er mere subtile end tidligere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kønsbarrierer stadig hindrer kvinder i at vinde indpas i industrien, men at disse barrierer i dag er mere subtile end tidligere,

| F. | der henviser til, at de sektorer, hvor kvinderne udgør flertallet af arbejdstagerne, er lavtlønsområder, hvilket afspejler diskrimineringen af kvinders arbejde, og at der i de kollektive overenskomster ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til kønsaspektet og kvindernes specifikke behov, og at der bør gøres en større indsats for, at den gældende lovgivning konkret anvendes, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de sektorer, hvor kvinderne udgør flertallet af arbejdstagerne, er lavtlønsområder, hvilket afspejler diskrimineringen af kvinders arbejde, og at der i de kollektive overenskomster ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til kønsaspektet og kvindernes specifikke behov, og at der bør gøres en større indsats for, at den gældende lovgivning konkret anvendes,

| G. | der henviser til, at i gennemsnit er ca. 14 % af de beskæftigede kvinder i EU ansat i industrien, men at dette tal i nogle lande overstiger 25 %, og at over 21 % inden for dette gennemsnit er deltidsansatte, ligesom kvinderne udgør 65 % af de deltidsansatte arbejdstagere i industrisektoren, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at i gennemsnit er ca. 14 % af de beskæftigede kvinder i EU ansat i industrien, men at dette tal i nogle lande overstiger 25 %, og at over 21 % inden for dette gennemsnit er deltidsansatte, ligesom kvinderne udgør 65 % af de deltidsansatte arbejdstagere i industrisektoren,

| H. | der henviser til, at virksomhederne har en generel forpligtelse til at overholde princippet om ligestilling på arbejdspladsen uafhængigt af deres størrelse eller den sektor, hvor de driver virksomhed, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at virksomhederne har en generel forpligtelse til at overholde princippet om ligestilling på arbejdspladsen uafhængigt af deres størrelse eller den sektor, hvor de driver virksomhed,

| I. | der henviser til, at kvinder med usikre ansættelsesforhold, deltids- eller midlertidig ansættelse og med atypisk arbejde i højere grad udsættes for forskelsbehandling, især når de ønsker at sætte børn i verden, og at deres muligheder for livslang læring, erhvervsuddannelse og videre uddannelse i almindelighed er mere beskedne; der henviser til, at kvinder med usikre ansættelsesforhold og deltidsansættelse ofte ikke formår at bidrage løbende til en pensionsfond, og derfor har større risiko for ikke at have en tilstrækkelig indkomst dækning af deres behov senere i livet, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kvinder med usikre ansættelsesforhold, deltids- eller midlertidig ansættelse og med atypisk arbejde i højere grad udsættes for forskelsbehandling, især når de ønsker at sætte børn i verden, og at deres muligheder for livslang læring, erhvervsuddannelse og videre uddannelse i almindelighed er mere beskedne; der henviser til, at kvinder med usikre ansættelsesforhold og deltidsansættelse ofte ikke formår at bidrage løbende til en pensionsfond, og derfor har større risiko for ikke at have en tilstrækkelig indkomst dækning af deres behov senere i livet,

| J. | der henviser til den samlede tilgang til industripolitikken, som Kommissionen) i sin ovennævnte meddelelse af 5. oktober 2005 slår til lyd for, men gør dog opmærksom på, at den ikke i sine mål om økonomisk og social samhørighed i tilstrækkeligt omfang tager hensyn til kønsaspektet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til den samlede tilgang til industripolitikken, som Kommissionen) i sin ovennævnte meddelelse af 5. oktober 2005 slår til lyd for, men gør dog opmærksom på, at den ikke i sine mål om økonomisk og social samhørighed i tilstrækkeligt omfang tager hensyn til kønsaspektet,

| K. | der henviser til, at forarbejdningsindustrien, hvor 86 % af den kvindelige arbejdsstyrke i industrien er beskæftiget, for 99 %'s vedkommende udgøres af små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger omkring 58 % af arbejdsstyrken i denne sektor, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at forarbejdningsindustrien, hvor 86 % af den kvindelige arbejdsstyrke i industrien er beskæftiget, for 99 %'s vedkommende udgøres af små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger omkring 58 % af arbejdsstyrken i denne sektor,

| L. | der henviser til, at udviklingen i arbejdet inden for industrien snarere er karakteriseret ved en opløsning af de traditionelle arbejdsmønstre end ved en forbedring af arbejdsforholdene og karrieremulighederne, især for kvinderne, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udviklingen i arbejdet inden for industrien snarere er karakteriseret ved en opløsning af de traditionelle arbejdsmønstre end ved en forbedring af arbejdsforholdene og karrieremulighederne, især for kvinderne,

| M. | der henviser til, at der er en snæver sammenhæng mellem manglende børnepasningsmuligheder, ufrivilligt deltidsarbejde, manglende uddannelsesmuligheder og manglende hjælp til genindtrædelse på arbejdsmarkedet, hvad der indebærer en risiko for, at kvinderne får mindre kvalificeret arbejde uden tilstrækkelige karrieremuligheder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er en snæver sammenhæng mellem manglende børnepasningsmuligheder, ufrivilligt deltidsarbejde, manglende uddannelsesmuligheder og manglende hjælp til genindtrædelse på arbejdsmarkedet, hvad der indebærer en risiko for, at kvinderne får mindre kvalificeret arbejde uden tilstrækkelige karrieremuligheder,

| N. | der henviser til mangelen på kønsopdelte statistiske oplysninger om kønsfordelingen i de forskellige fag og om lønniveauet i de forskellige erhvervssektorer, |
| --- | --- |

N.

der henviser til mangelen på kønsopdelte statistiske oplysninger om kønsfordelingen i de forskellige fag og om lønniveauet i de forskellige erhvervssektorer,

| O. | der henviser til, at sundhedsrisiciene og erhvervssygdomme kan være forskellige for kvinder og mænd, og at det derfor er vigtigt at foretage detaljerede analyser af de eksisterende forhold og deres konsekvenser, hvor der også tages særligt hensyn til kvinder med børn, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at sundhedsrisiciene og erhvervssygdomme kan være forskellige for kvinder og mænd, og at det derfor er vigtigt at foretage detaljerede analyser af de eksisterende forhold og deres konsekvenser, hvor der også tages særligt hensyn til kvinder med børn,

| P. | der henviser til, at efter- og videreuddannelse og øget læring øger kvinders produktivitet og det bidrag, de yder i økonomien, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at efter- og videreuddannelse og øget læring øger kvinders produktivitet og det bidrag, de yder i økonomien,

| Q. | der henviser til, at det er absolut nødvendigt at skabe et arbejdsklima, som er fritaget for tilfælde af diskrimination, og som er fremmende for medarbejdernes ydeevne for skabelsen af et miljø, hvor hver enkelt person bliver respekteret, og hvor den enkeltes mål anerkendes, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det er absolut nødvendigt at skabe et arbejdsklima, som er fritaget for tilfælde af diskrimination, og som er fremmende for medarbejdernes ydeevne for skabelsen af et miljø, hvor hver enkelt person bliver respekteret, og hvor den enkeltes mål anerkendes,

| 1. | fremhæver den rolle, som kvinderne spiller i industrien, og opfordrer til, at deres forhold forbedres med hensyn til ligeløn, arbejdsforhold, karrieremuligheder og faglig uddannelse, og som også respekterer barsels- og forældreorlov for begge køn, idet der er tale om grundlæggende værdier i samfundet; |
| --- | --- |

1.

fremhæver den rolle, som kvinderne spiller i industrien, og opfordrer til, at deres forhold forbedres med hensyn til ligeløn, arbejdsforhold, karrieremuligheder og faglig uddannelse, og som også respekterer barsels- og forældreorlov for begge køn, idet der er tale om grundlæggende værdier i samfundet;

| 2. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme iværksætterprogrammer for kvinder i industrisektoren og støtte etableringen af kvindevirksomheder økonomisk; |
| --- | --- |

2.

tilskynder medlemsstaterne til at fremme iværksætterprogrammer for kvinder i industrisektoren og støtte etableringen af kvindevirksomheder økonomisk;

| 3. | understreger, at det er nødvendigt, at kvinder, der arbejder i industrisektoren, tilskyndes til løbende at erhverve de kvalifikationer, som kræves for at opnå en succesrig karriere; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det er nødvendigt, at kvinder, der arbejder i industrisektoren, tilskyndes til løbende at erhverve de kvalifikationer, som kræves for at opnå en succesrig karriere;

| 4. | henleder opmærksomheden på, at der findes mange forhold i hver etape af karrieren, som fører til et barsk klima for kvinder i industrisektoren, f.eks. ansættelsespraksis, som reelt skaber adgangsbarrierer for kvinder, forskellige normer for kvinder og mænd, uligheder i udnævnelser til job af høj kvalitet og kønsbestemt lønforskel; mener derfor, at hver af disse underliggende årsager skal afhjælpes gennem specifikke politikker fra Kommissionens og medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

4.

henleder opmærksomheden på, at der findes mange forhold i hver etape af karrieren, som fører til et barsk klima for kvinder i industrisektoren, f.eks. ansættelsespraksis, som reelt skaber adgangsbarrierer for kvinder, forskellige normer for kvinder og mænd, uligheder i udnævnelser til job af høj kvalitet og kønsbestemt lønforskel; mener derfor, at hver af disse underliggende årsager skal afhjælpes gennem specifikke politikker fra Kommissionens og medlemsstaternes side;

| 5. | anerkender, at der er et behov for en integreret industripolitik, som tager hensyn til behovet for konkurrencedygtighed som drivkraft og samtidig garanterer arbejdstagernes sociale og økonomiske rettigheder; |
| --- | --- |

5.

anerkender, at der er et behov for en integreret industripolitik, som tager hensyn til behovet for konkurrencedygtighed som drivkraft og samtidig garanterer arbejdstagernes sociale og økonomiske rettigheder;

| 6. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilskynde store virksomheder til at udarbejde og indføre egne ligestillingsprogrammer på et obligatorisk grundlag og anspore små og mellemstore virksomheder til at gøre det samme; |
| --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilskynde store virksomheder til at udarbejde og indføre egne ligestillingsprogrammer på et obligatorisk grundlag og anspore små og mellemstore virksomheder til at gøre det samme;

| 7. | anfører, at foranstaltninger til fremme af et anstændigt arbejde udgør en integrerende del af Den Europæiske Unions værdier, og anmoder medlemsstaterne om at træffe effektive forholdsregler for at opnå, at de sociale normer respekteres, og at der garanteres arbejdstagerne et anstændigt arbejde i de forskellige grene af industrisektoren, således at arbejdstagerne og især kvinderne sikres rimelige lønninger, retten til et sikkert og sundt arbejdsmiljø, social beskyttelse og foreningsfrihed, hvilket i vid udstrækning vil bidrage til at fjerne alle former for forskelsbehandling mellem kvinder og mænd på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

7.

anfører, at foranstaltninger til fremme af et anstændigt arbejde udgør en integrerende del af Den Europæiske Unions værdier, og anmoder medlemsstaterne om at træffe effektive forholdsregler for at opnå, at de sociale normer respekteres, og at der garanteres arbejdstagerne et anstændigt arbejde i de forskellige grene af industrisektoren, således at arbejdstagerne og især kvinderne sikres rimelige lønninger, retten til et sikkert og sundt arbejdsmiljø, social beskyttelse og foreningsfrihed, hvilket i vid udstrækning vil bidrage til at fjerne alle former for forskelsbehandling mellem kvinder og mænd på arbejdspladsen;

| 8. | anmoder medlemsstaterne om at træffe alle nødvendige forholdsregler for effektivt at sætte en stopper for, at kvinder udnyttes på arbejdspladsen — en udnyttelse, der især er konstateret inden for bestemte sektorer, som f.eks. tekstilsektoren — og med disse forholdsregler opnå, at arbejdstagernes og særlig kvindernes grundlæggende rettigheder respekteres, og at der undgås social dumping; |
| --- | --- |

8.

anmoder medlemsstaterne om at træffe alle nødvendige forholdsregler for effektivt at sætte en stopper for, at kvinder udnyttes på arbejdspladsen — en udnyttelse, der især er konstateret inden for bestemte sektorer, som f.eks. tekstilsektoren — og med disse forholdsregler opnå, at arbejdstagernes og særlig kvindernes grundlæggende rettigheder respekteres, og at der undgås social dumping;

| 9. | mener ikke, at kvinders rolle i en given industrisektor kan betragtes isoleret fra udviklingen inden for industrien i EU generelt, de udfordringer, som industrien i EU står over for, eller behovet for passende løsninger; |
| --- | --- |

9.

mener ikke, at kvinders rolle i en given industrisektor kan betragtes isoleret fra udviklingen inden for industrien i EU generelt, de udfordringer, som industrien i EU står over for, eller behovet for passende løsninger;

| 10. | bifalder, at eksporten til lande uden for EU ifølge de seneste foreliggende statistikker er blevet opretholdt inden for mange sektorer målt efter den samlede omsætning, hvilket er et fingerpeg om EU's konkurrenceevne på disse områder; udtrykker dog samtidig bekymring for den stagnerende hjemlige efterspørgsel i en række medlemsstater, for den stigende import fra lande uden for EU og for vedvarende tab af visse sektorrelevante arbejdspladser inden for EU, som ofte rammer kvinder; |
| --- | --- |

10.

bifalder, at eksporten til lande uden for EU ifølge de seneste foreliggende statistikker er blevet opretholdt inden for mange sektorer målt efter den samlede omsætning, hvilket er et fingerpeg om EU's konkurrenceevne på disse områder; udtrykker dog samtidig bekymring for den stagnerende hjemlige efterspørgsel i en række medlemsstater, for den stigende import fra lande uden for EU og for vedvarende tab af visse sektorrelevante arbejdspladser inden for EU, som ofte rammer kvinder;

| 11. | understreger, at der er behov for omgående at tage skridt til fuld og effektiv gennemførelse af direktiv 75/117/EØF (5) for at bekæmpe løndiskrimination, især gennem øget inddragelse af fagforeningerne og udarbejdelse af sektorplaner i flere faser med præcise mål, for at afskaffe direkte og indirekte løndiskrimination; |
| --- | --- |

11.

understreger, at der er behov for omgående at tage skridt til fuld og effektiv gennemførelse af direktiv 75/117/EØF (5) for at bekæmpe løndiskrimination, især gennem øget inddragelse af fagforeningerne og udarbejdelse af sektorplaner i flere faser med præcise mål, for at afskaffe direkte og indirekte løndiskrimination;

| 12. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe alle nødvendige forholdsregler for at sikre, at den enkelte beskyttes mod sex- og kønschikane; |
| --- | --- |

12.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe alle nødvendige forholdsregler for at sikre, at den enkelte beskyttes mod sex- og kønschikane;

| 13. | anser det for vigtigt, at der fastlægges en analysemetode til nøjagtigt at fastslå, hvad der skal til for at garantere retten til ligeløn for mænd og kvinder; |
| --- | --- |

13.

anser det for vigtigt, at der fastlægges en analysemetode til nøjagtigt at fastslå, hvad der skal til for at garantere retten til ligeløn for mænd og kvinder;

| 14. | finder det vigtigt, at der gennemføres Equal-projekter, som har til formål at give arbejdet den rette status for at fremme lighed, og fremhæver betydningen af at støtte pilotprojekter, der undersøger nøjagtigt, hvad der skal til for at garantere retten til ligeløn for mænd og kvinder og fuldt ud værdsætte den enkelte arbejdstager og de enkelte job; |
| --- | --- |

14.

finder det vigtigt, at der gennemføres Equal-projekter, som har til formål at give arbejdet den rette status for at fremme lighed, og fremhæver betydningen af at støtte pilotprojekter, der undersøger nøjagtigt, hvad der skal til for at garantere retten til ligeløn for mænd og kvinder og fuldt ud værdsætte den enkelte arbejdstager og de enkelte job;

| 15. | understreger, at det er nødvendigt dels at tilskynde til initiativer, som bidrager til at udarbejde og gennemføre en positiv politik i virksomhederne på området menneskelige ressourcer og positive foranstaltninger til fremme af ligestilling, dels at udvikle informations- og uddannelsesforanstaltninger, der gør det muligt at fremme, overføre og integrere strategier, som er blevet anvendt med succes i organisationer og virksomheder; |
| --- | --- |

15.

understreger, at det er nødvendigt dels at tilskynde til initiativer, som bidrager til at udarbejde og gennemføre en positiv politik i virksomhederne på området menneskelige ressourcer og positive foranstaltninger til fremme af ligestilling, dels at udvikle informations- og uddannelsesforanstaltninger, der gør det muligt at fremme, overføre og integrere strategier, som er blevet anvendt med succes i organisationer og virksomheder;

| 16. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at bevidstgøre og kontrollere virksomhederne med hensyn til overholdelse af adfærdskodekser og »Corporate Social Reponsibility«-kriterier i det daglige arbejde, for at sikre bedre arbejdsforhold med særligt henblik på arbejdstiden, overholdelse af rettighederne i forbindelse med barsels- og forældreorlov — især ved at garantere retten til at genindtræde i jobbet efter barsels- eller forældreorlov — og balance mellem arbejde og familieliv, og opfordrer til, at disse rettigheder fastsættes i lovgivningen; understreger, at det er nødvendigt, at der skabes vilkår, som gør det muligt at dele ansvaret i familierne; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at bevidstgøre og kontrollere virksomhederne med hensyn til overholdelse af adfærdskodekser og »Corporate Social Reponsibility«-kriterier i det daglige arbejde, for at sikre bedre arbejdsforhold med særligt henblik på arbejdstiden, overholdelse af rettighederne i forbindelse med barsels- og forældreorlov — især ved at garantere retten til at genindtræde i jobbet efter barsels- eller forældreorlov — og balance mellem arbejde og familieliv, og opfordrer til, at disse rettigheder fastsættes i lovgivningen; understreger, at det er nødvendigt, at der skabes vilkår, som gør det muligt at dele ansvaret i familierne;

| 17. | henstiller, at der bør være flere valgmuligheder på arbejdspladen for at give mænd og kvinder flere muligheder for at tilrettelægge både deres familieliv og deres karriereforløb; mener, at mænd og kvinder bør have langt lettere adgang til arbejde svarende til deres skiftende behov; |
| --- | --- |

17.

henstiller, at der bør være flere valgmuligheder på arbejdspladen for at give mænd og kvinder flere muligheder for at tilrettelægge både deres familieliv og deres karriereforløb; mener, at mænd og kvinder bør have langt lettere adgang til arbejde svarende til deres skiftende behov;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre bedre og mere fleksible pensioner, der kan overføres; minder om sin holdning under førstebehandlingen af Europa-Parlamentets og Rådets forslag til direktiv om en styrkelse af retten til at overføre supplerende pensionsrettigheder (6); |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre bedre og mere fleksible pensioner, der kan overføres; minder om sin holdning under førstebehandlingen af Europa-Parlamentets og Rådets forslag til direktiv om en styrkelse af retten til at overføre supplerende pensionsrettigheder (6);

| 19. | fremhæver, at der er brug for pålidelige sociale servicenetværk og fleksible ordninger på børnepasnings-, førskole- og underskoleområdet for at støtte erhvervsaktive kvinder i den periode, hvor de er beskæftiget med at opfostre deres børn; |
| --- | --- |

19.

fremhæver, at der er brug for pålidelige sociale servicenetværk og fleksible ordninger på børnepasnings-, førskole- og underskoleområdet for at støtte erhvervsaktive kvinder i den periode, hvor de er beskæftiget med at opfostre deres børn;

| 20. | understreger, at lang arbejdstid sætter de erhvervsaktive under et stort pres og har en negativ virkning på deres helbred, trivsel og tilfredshed med tilværelsen; |
| --- | --- |

20.

understreger, at lang arbejdstid sætter de erhvervsaktive under et stort pres og har en negativ virkning på deres helbred, trivsel og tilfredshed med tilværelsen;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at fremhæve virksomheder, der fremmer ligestillingsprincippet og foreningen af arbejdslivet og familielivet, for derved at bidrage til udbredelse af god praksis på området; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at fremhæve virksomheder, der fremmer ligestillingsprincippet og foreningen af arbejdslivet og familielivet, for derved at bidrage til udbredelse af god praksis på området;

| 22. | betoner behovet for at sikre, at de foranstaltninger, der træffes med henblik på at forene arbejds-, familie- og privatliv, ikke fører til en adskillelse eller en fastlåsning af mænds og kvinders roller, som er i strid med prioriteringerne i køreplanen for ligestilling 2006-2010, navnlig med hensyn til fuld og lige deltagelse af kvinderne på arbejdsmarkedet og deres økonomiske uafhængighed, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre generel adgang til økonomisk overkommelige sociale serviceydelser, som f.eks. vuggestuer og børnehaver, fritidsordninger for børn og ældrepleje — sektorer med serviceydelser, der ellers især varetages af kvinder; kræver, at der ydes effektiv teknisk og om muligt økonomisk støtte til eller skabes incitamenter for arbejdsgivere i små og mellemstore virksomheder til at indføre disse politikker og praksisser; |
| --- | --- |

22.

betoner behovet for at sikre, at de foranstaltninger, der træffes med henblik på at forene arbejds-, familie- og privatliv, ikke fører til en adskillelse eller en fastlåsning af mænds og kvinders roller, som er i strid med prioriteringerne i køreplanen for ligestilling 2006-2010, navnlig med hensyn til fuld og lige deltagelse af kvinderne på arbejdsmarkedet og deres økonomiske uafhængighed, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre generel adgang til økonomisk overkommelige sociale serviceydelser, som f.eks. vuggestuer og børnehaver, fritidsordninger for børn og ældrepleje — sektorer med serviceydelser, der ellers især varetages af kvinder; kræver, at der ydes effektiv teknisk og om muligt økonomisk støtte til eller skabes incitamenter for arbejdsgivere i små og mellemstore virksomheder til at indføre disse politikker og praksisser;

| 23. | understreger, at forhandlinger og overenskomstaftaler spiller en vigtig rolle til bekæmpelse af forskelsbehandling af kvinder, særlig på områderne ansættelse, løn, arbejdsvilkår, karrieremuligheder og faglig uddannelse; |
| --- | --- |

23.

understreger, at forhandlinger og overenskomstaftaler spiller en vigtig rolle til bekæmpelse af forskelsbehandling af kvinder, særlig på områderne ansættelse, løn, arbejdsvilkår, karrieremuligheder og faglig uddannelse;

| 24. | opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter i de enkelte sektorer til at fastlægge høje normer for beskyttelse af sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen, som tager hensyn til kønsaspektet, navnlig beskyttelse af moderskabet, når det gælder forskning, kontrol og forebyggende indsats; bemærker, at kvinder er overrepræsenteret i sektorer, hvor ensformigt arbejde og samme arbejdsbevægelser er skyld i en række erhvervssygdomme, der f.eks. giver sig udslag i muskel- og skeletbesvær, og understreger, at disse sygdomme bør være genstand for særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter i de enkelte sektorer til at fastlægge høje normer for beskyttelse af sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen, som tager hensyn til kønsaspektet, navnlig beskyttelse af moderskabet, når det gælder forskning, kontrol og forebyggende indsats; bemærker, at kvinder er overrepræsenteret i sektorer, hvor ensformigt arbejde og samme arbejdsbevægelser er skyld i en række erhvervssygdomme, der f.eks. giver sig udslag i muskel- og skeletbesvær, og understreger, at disse sygdomme bør være genstand for særlig opmærksomhed;

| 25. | tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at udbygge kønsaspektet i analyser, meningsmålinger og nationale undersøgelser; |
| --- | --- |

25.

tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at udbygge kønsaspektet i analyser, meningsmålinger og nationale undersøgelser;

| 26. | understreger, at de fleste undersøgelser af vilkårene for de arbejdende fattige viser, at husholdninger med en enkelt indkomst er særlig ramt af fattigdom, især i de tilfælde, hvor kvinderne står for indkomsten; betoner, at bestræbelserne på at udrydde fattigdommen og komme den sociale udstødelse til livs fortsat må have høj politisk prioritet i Den Europæiske Union; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at opstille og gennemføre en ambitiøs målsætning til reduktion af antallet af arbejdende fattige i Europa; |
| --- | --- |

26.

understreger, at de fleste undersøgelser af vilkårene for de arbejdende fattige viser, at husholdninger med en enkelt indkomst er særlig ramt af fattigdom, især i de tilfælde, hvor kvinderne står for indkomsten; betoner, at bestræbelserne på at udrydde fattigdommen og komme den sociale udstødelse til livs fortsat må have høj politisk prioritet i Den Europæiske Union; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at opstille og gennemføre en ambitiøs målsætning til reduktion af antallet af arbejdende fattige i Europa;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at fremme erhvervsuddannelsespolitikker og -programmer, herunder med henblik på udvikling af grundlæggende it-færdigheder, der tager sigte på kvinder for at øge deres tilstedeværelse inden for forskellige industrigrene under hensyntagen til den eksisterende finansielle støtte på lokalt og nationalt plan og på fællesskabsplan og ved at tilskynde både store virksomheder og små og mellemstore virksomheder til i højere grad at gøre brug af disse midler; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at fremme erhvervsuddannelsespolitikker og -programmer, herunder med henblik på udvikling af grundlæggende it-færdigheder, der tager sigte på kvinder for at øge deres tilstedeværelse inden for forskellige industrigrene under hensyntagen til den eksisterende finansielle støtte på lokalt og nationalt plan og på fællesskabsplan og ved at tilskynde både store virksomheder og små og mellemstore virksomheder til i højere grad at gøre brug af disse midler;

| 28. | anmoder Kommissionen om at øge støtten til faglige videreuddannelsesprogrammer henvendt til kvinder i små og mellemstore industrivirksomheder og at støtte forskning og udvikling i overensstemmelse med det syvende rammeprogram og det europæiske charter om små virksomheder som godkendt i bilag III til konklusionerne fra formandskabet for Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19. og 20. juni 2000; |
| --- | --- |

28.

anmoder Kommissionen om at øge støtten til faglige videreuddannelsesprogrammer henvendt til kvinder i små og mellemstore industrivirksomheder og at støtte forskning og udvikling i overensstemmelse med det syvende rammeprogram og det europæiske charter om små virksomheder som godkendt i bilag III til konklusionerne fra formandskabet for Det Europæiske Råd i Santa Maria da Feira den 19. og 20. juni 2000;

| 29. | anmoder Kommissionen om at støtte almen uddannelse, videregående uddannelse og erhvervsuddannelse; understreger, at uddannelse er et vigtigt middel for kvinder til at få bugt med det kønsopdelte marked; |
| --- | --- |

29.

anmoder Kommissionen om at støtte almen uddannelse, videregående uddannelse og erhvervsuddannelse; understreger, at uddannelse er et vigtigt middel for kvinder til at få bugt med det kønsopdelte marked;

| 30. | opfordrer til den videst mulige udbredelse af den strategiske forskningsdagsorden for den europæiske teknologiplatform for fremtiden for tekstiler og beklædning og opfordrer indtrængende alle interessenter til at tage innovative teknologier og forretningsmodeller i brug med ligelig deltagelse af kvinder og mænd på alle niveauer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til den videst mulige udbredelse af den strategiske forskningsdagsorden for den europæiske teknologiplatform for fremtiden for tekstiler og beklædning og opfordrer indtrængende alle interessenter til at tage innovative teknologier og forretningsmodeller i brug med ligelig deltagelse af kvinder og mænd på alle niveauer;

| 31. | beklager kvindernes begrænsede deltagelse i de organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter, og opfordrer disse til at intensivere uddannelsen i ligestilling for deltagerne i og de ansvarlige for overenskomstforhandlingerne og øge kvinders deltagelse i de beslutningstagende organer; |
| --- | --- |

31.

beklager kvindernes begrænsede deltagelse i de organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter, og opfordrer disse til at intensivere uddannelsen i ligestilling for deltagerne i og de ansvarlige for overenskomstforhandlingerne og øge kvinders deltagelse i de beslutningstagende organer;

| 32. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilskynde til en harmonisk repræsentation af kvinder og mænd i virksomhedernes bestyrelser, især i virksomheder, hvor medlemsstaterne er aktionærer; |
| --- | --- |

32.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilskynde til en harmonisk repræsentation af kvinder og mænd i virksomhedernes bestyrelser, især i virksomheder, hvor medlemsstaterne er aktionærer;

| 33. | understreger, at det er nødvendigt at fremme etableringen af kvindenetværk i de enkelte virksomheder, mellem virksomheder inden for samme industrigren og mellem de forskellige industrigrene; |
| --- | --- |

33.

understreger, at det er nødvendigt at fremme etableringen af kvindenetværk i de enkelte virksomheder, mellem virksomheder inden for samme industrigren og mellem de forskellige industrigrene;

| 34. | beklager den ringe andel af kvinder i den højteknologiske sektor og fremhæver betydningen af operationelle uddannelsesprogrammer inden for videnskab og teknologi, som sikrer kvaliteten og alsidigheden i kvindernes uddannelsesmuligheder i medlemsstaterne, og tilskynder unge piger til påbegynde videnskabelige og teknologiske studier; |
| --- | --- |

34.

beklager den ringe andel af kvinder i den højteknologiske sektor og fremhæver betydningen af operationelle uddannelsesprogrammer inden for videnskab og teknologi, som sikrer kvaliteten og alsidigheden i kvindernes uddannelsesmuligheder i medlemsstaterne, og tilskynder unge piger til påbegynde videnskabelige og teknologiske studier;

| 35. | anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at udvikle og gennemføre strategier til at afhjælpe misforhold i arbejdsmiljøet og karriereudviklingen for kvinder, der arbejder i videnskabs- og teknologisektoren; |
| --- | --- |

35.

anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at udvikle og gennemføre strategier til at afhjælpe misforhold i arbejdsmiljøet og karriereudviklingen for kvinder, der arbejder i videnskabs- og teknologisektoren;

| 36. | anser det for meget vigtigt at formidle eksisterende god praksis for kvinders deltagelse i industriel forskning og i højteknologisk forskning; understreger i denne forbindelse vigtigheden af at bevidstgøre ledelsen i industrivirksomheder med kun få kvindelige ansatte om kønsaspektet, hvad der bør resultere i kvantitative målsætninger; |
| --- | --- |

36.

anser det for meget vigtigt at formidle eksisterende god praksis for kvinders deltagelse i industriel forskning og i højteknologisk forskning; understreger i denne forbindelse vigtigheden af at bevidstgøre ledelsen i industrivirksomheder med kun få kvindelige ansatte om kønsaspektet, hvad der bør resultere i kvantitative målsætninger;

| 37. | tilskynder medlemsstaterne og Kommissionen til i alle relevante politikker at tage hensyn til kvindernes specifikke situation i industrien, især inden for de brancher, som er berørt af strukturændringer og af foranstaltningerne inden for verdenshandelen, både når det gælder beskæftigelse og faglig uddannelse og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

37.

tilskynder medlemsstaterne og Kommissionen til i alle relevante politikker at tage hensyn til kvindernes specifikke situation i industrien, især inden for de brancher, som er berørt af strukturændringer og af foranstaltningerne inden for verdenshandelen, både når det gælder beskæftigelse og faglig uddannelse og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 38. | fremhæver behovet for at genuddanne de kvinder, der har været nødt til at stoppe deres karrierer, for at øge deres jobegnethed; anmoder medlemsstaterne om at øge mulighederne for livslang læring; |
| --- | --- |

38.

fremhæver behovet for at genuddanne de kvinder, der har været nødt til at stoppe deres karrierer, for at øge deres jobegnethed; anmoder medlemsstaterne om at øge mulighederne for livslang læring;

| 39. | anerkender, at nogle områder er karakteriseret ved en betydelig koncentration af virksomheder inden for tekstil- og beklædningssektoren, som er af meget stor betydning for den kvindelige arbejdsstyrke, især i de ugunstigt stillede områder i EU; mener, at det er nødvendigt at være særligt opmærksom på importen af varer fra tredjelande; |
| --- | --- |

39.

anerkender, at nogle områder er karakteriseret ved en betydelig koncentration af virksomheder inden for tekstil- og beklædningssektoren, som er af meget stor betydning for den kvindelige arbejdsstyrke, især i de ugunstigt stillede områder i EU; mener, at det er nødvendigt at være særligt opmærksom på importen af varer fra tredjelande;

| 40. | understreger behovet for at støtte udviklingen i de ugunstigt stillede områder, områder med permanente strukturelle handicap, regionerne i den yderste periferi og områder, der er berørt af afindustrialisering eller nylige industrielle omstillingsprocesser, for at styrke den økonomiske og sociale samhørighed og den sociale inddragelse af kvinderne i disse områder; |
| --- | --- |

40.

understreger behovet for at støtte udviklingen i de ugunstigt stillede områder, områder med permanente strukturelle handicap, regionerne i den yderste periferi og områder, der er berørt af afindustrialisering eller nylige industrielle omstillingsprocesser, for at styrke den økonomiske og sociale samhørighed og den sociale inddragelse af kvinderne i disse områder;

| 41. | mener, at virksomhedsudflytningerne har haft indflydelse på industrier med en stor koncentration af kvindelig arbejdskraft som tekstil-, beklædnings-, broderi-, skotøjs-, kork- og kabelindustrien, industrien for elektrisk materiel og elektronik samt en række industrier inden for næringsmiddelsektoren, og at denne situation i særligt alvorlig grad rammer medlemsstaterne med den mest beskedne økonomiske udvikling, hvad der fremkalder arbejdsløshed og skaber usikkerhed om den økonomiske og sociale udvikling; |
| --- | --- |

41.

mener, at virksomhedsudflytningerne har haft indflydelse på industrier med en stor koncentration af kvindelig arbejdskraft som tekstil-, beklædnings-, broderi-, skotøjs-, kork- og kabelindustrien, industrien for elektrisk materiel og elektronik samt en række industrier inden for næringsmiddelsektoren, og at denne situation i særligt alvorlig grad rammer medlemsstaterne med den mest beskedne økonomiske udvikling, hvad der fremkalder arbejdsløshed og skaber usikkerhed om den økonomiske og sociale udvikling;

| 42. | understreger, at det er nødvendigt at overvåge virksomhedsudflytningerne i EU-medlemsstaterne og ændre politikken for tildeling af EU-støtte for at garantere jobsituationen og sikre den regionale udvikling; |
| --- | --- |

42.

understreger, at det er nødvendigt at overvåge virksomhedsudflytningerne i EU-medlemsstaterne og ændre politikken for tildeling af EU-støtte for at garantere jobsituationen og sikre den regionale udvikling;

| 43. | kræver, at der ikke tildeles EU-støtte til virksomheder, som efter at have modtaget tilsvarende støtte i en medlemsstat, overfører deres produktion til et andet land uden fuldt ud at gennemføre kontrakter, der er indgået med den pågældende medlemsstat; |
| --- | --- |

43.

kræver, at der ikke tildeles EU-støtte til virksomheder, som efter at have modtaget tilsvarende støtte i en medlemsstat, overfører deres produktion til et andet land uden fuldt ud at gennemføre kontrakter, der er indgået med den pågældende medlemsstat;

| 44. | henstiller, at Kommissionen nøje overvåger den aktuelle praksis omkring industrivirksomheders lukning og udflytning, og kræver, at den tildelte støtte tilbagebetales i tilfælde af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

44.

henstiller, at Kommissionen nøje overvåger den aktuelle praksis omkring industrivirksomheders lukning og udflytning, og kræver, at den tildelte støtte tilbagebetales i tilfælde af uregelmæssigheder;

| 45. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage hensyn til kønsaspektet, når der tildeles støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, således at denne støtte også når ud til sektorer med meget kvindelig arbejdskraft; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage hensyn til kønsaspektet, når der tildeles støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, således at denne støtte også når ud til sektorer med meget kvindelig arbejdskraft;

| 46. | understreger, at der må satses på en kontrolleret strukturændring i tekstilindustrien, og at kvinderne må tilrådes og tilskyndes til at videreuddanne sig for at forbedre deres jobegnethed i industriens vækstbrancher; |
| --- | --- |

46.

understreger, at der må satses på en kontrolleret strukturændring i tekstilindustrien, og at kvinderne må tilrådes og tilskyndes til at videreuddanne sig for at forbedre deres jobegnethed i industriens vækstbrancher;

| 47. | understreger betydningen af fællesskabsprogrammer, der kan intensivere skabelsen af varemærker, beskyttelsen af oprindelsesbetegnelser og fremme udadtil af varer fra Fællesskabet fremstillet i brancher, hvor der hovedsagelig er beskæftiget kvinder, bl.a. på fagmesser og internationale messer, for således at fremme og sikre den kvindelige beskæftigelse; |
| --- | --- |

47.

understreger betydningen af fællesskabsprogrammer, der kan intensivere skabelsen af varemærker, beskyttelsen af oprindelsesbetegnelser og fremme udadtil af varer fra Fællesskabet fremstillet i brancher, hvor der hovedsagelig er beskæftiget kvinder, bl.a. på fagmesser og internationale messer, for således at fremme og sikre den kvindelige beskæftigelse;

| 48. | mener, at det i de foranstaltninger, Kommissionen skal træffe, navnlig som led i forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO), er nødvendigt at tage hensyn til de enkelte sektorers særlige karakteristika, de muligheder og udfordringer, som de enkelte sektorer har, og de vanskeligheder, som de enkelte medlemsstater står over for, især med hensyn til kvinders beskæftigelse og rettigheder; |
| --- | --- |

48.

mener, at det i de foranstaltninger, Kommissionen skal træffe, navnlig som led i forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO), er nødvendigt at tage hensyn til de enkelte sektorers særlige karakteristika, de muligheder og udfordringer, som de enkelte sektorer har, og de vanskeligheder, som de enkelte medlemsstater står over for, især med hensyn til kvinders beskæftigelse og rettigheder;

| 49. | fastholder, at de kvindelige og mandlige arbejdstageres rettigheder skal beskyttes i forbindelse med omstruktureringen af industrivirksomheder, at det er nødvendigt fuldt ud at sikre, at deres strukturer, især de europæiske samarbejdsudvalg, får tilstillet informationer under hele processen og får mulighed for effektiv indgriben, herunder vetoret, samt at der skal opstilles kriterier for de godtgørelser, som arbejdstagerne er berettigede til, såfremt virksomheden ikke overholder sine aftalemæssige forpligtelser; |
| --- | --- |

49.

fastholder, at de kvindelige og mandlige arbejdstageres rettigheder skal beskyttes i forbindelse med omstruktureringen af industrivirksomheder, at det er nødvendigt fuldt ud at sikre, at deres strukturer, især de europæiske samarbejdsudvalg, får tilstillet informationer under hele processen og får mulighed for effektiv indgriben, herunder vetoret, samt at der skal opstilles kriterier for de godtgørelser, som arbejdstagerne er berettigede til, såfremt virksomheden ikke overholder sine aftalemæssige forpligtelser;

| 50. | mener, at det er vigtigt at gøre det lettere for arbejdstagere at komme tilbage på arbejdsmarkedet efter en afbrydelse af karrieren; |
| --- | --- |

50.

mener, at det er vigtigt at gøre det lettere for arbejdstagere at komme tilbage på arbejdsmarkedet efter en afbrydelse af karrieren;

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 303 af 14.12.2007, s. 1.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0206.

(3)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 169.

(4)  EFT C 309 af 27.10.2000, s. 57.

(5)  Rådets direktiv 75/117/EØF af 10. februar 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder (EFT L 45 af 19.2.1975, s. 19).

(6)  »Vedtagne tekster« af 20.6.2007, P6_TA(2007)0269.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/80

---

P6_TA(2008)0020

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om det andet Internet Governance Forum i Rio de Janeiro den 12.-15. november 2007

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2005 om informationssamfundet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2005 om informationssamfundet (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse (2),

| — | der henviser til Genève-principerklæringen og handlingsplanen fra verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS), der blev vedtaget i Genève den 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genève-principerklæringen og handlingsplanen fra verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS), der blev vedtaget i Genève den 12. december 2003,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet: Omsætning af Genève-principperne i handling«(KOM(2004)0480), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet: Omsætning af Genève-principperne i handling«(KOM(2004)0480),

| — | der henviser til Tunis-engagementet og Tunis-dagsordenen for informationssamfundet fra WSIS, som blev vedtaget i Tunis den 18. november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Tunis-engagementet og Tunis-dagsordenen for informationssamfundet fra WSIS, som blev vedtaget i Tunis den 18. november 2005,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet: Opfølgning på Tunis-fasen af verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS)«(KOM(2006)0181), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet: Opfølgning på Tunis-fasen af verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS)«(KOM(2006)0181),

| — | der henviser til Europarådets bidrag af 10. august 2007 til det andet Internet Governance Forum i Rio de Janeiro, Brasilien fra den 12.-15. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets bidrag af 10. august 2007 til det andet Internet Governance Forum i Rio de Janeiro, Brasilien fra den 12.-15. november 2007,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at formålet med Internet Governance Forum (IGF) er at gennemføre mandatet fra verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS) med hensyn til indkaldelse af fora med henblik på en demokratisk, gennemsigtig og politisk dialog mellem interessenter, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med Internet Governance Forum (IGF) er at gennemføre mandatet fra verdenstopmødet om informationssamfundet (WSIS) med hensyn til indkaldelse af fora med henblik på en demokratisk, gennemsigtig og politisk dialog mellem interessenter,

| B. | der henviser til, at IGF's primære rolle og funktion er at drøfte en lang række spørgsmål i forbindelse med Internet Governance og i givet fald at komme med henstillinger til det internationale samfund, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at IGF's primære rolle og funktion er at drøfte en lang række spørgsmål i forbindelse med Internet Governance og i givet fald at komme med henstillinger til det internationale samfund,

| C. | der henviser til, at det første IGF afholdtes i Athen fra den 30. oktober til den 2. november 2006, hvor der blev fundet frem til nogle spørgsmål og debatformer som f.eks. dynamiske koalitioner, som blev nærmere behandlet i Rio, og som skal fortsættes under kommende IGF'er, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det første IGF afholdtes i Athen fra den 30. oktober til den 2. november 2006, hvor der blev fundet frem til nogle spørgsmål og debatformer som f.eks. dynamiske koalitioner, som blev nærmere behandlet i Rio, og som skal fortsættes under kommende IGF'er,

| D. | der henviser til, at det andet IGF afholdtes i Rio de Janeiro fra den 12.-15. november 2007 med mere end 2000 deltagere, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det andet IGF afholdtes i Rio de Janeiro fra den 12.-15. november 2007 med mere end 2000 deltagere,

| E. | der henviser til, at de ad hoc-delegationer, som det har udsendt, har spillet en afgørende betydning for fremme af europæiske værdier og samspillet med civilsamfundets organisationer og nationale parlamenters repræsentanter, der har deltaget i disse arrangementer, i samarbejde med Kommissionen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de ad hoc-delegationer, som det har udsendt, har spillet en afgørende betydning for fremme af europæiske værdier og samspillet med civilsamfundets organisationer og nationale parlamenters repræsentanter, der har deltaget i disse arrangementer, i samarbejde med Kommissionen,

| F. | der henviser til, at informations- og kommunikationsteknologier (ikt) spiller en vigtig rolle for at opfylde millennium-udviklingsmålene, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at informations- og kommunikationsteknologier (ikt) spiller en vigtig rolle for at opfylde millennium-udviklingsmålene,

| G. | der henviser til, at en af Europas største bekymringer med hensyn til ikt er at slå bro over it-kløften både på regionalt og globalt plan, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en af Europas største bekymringer med hensyn til ikt er at slå bro over it-kløften både på regionalt og globalt plan,

| H. | der henviser til, at EU's og Europarådets hovedprioriteter ved det andet IGF var beskyttelse af børn på internettet, beskyttelse og fremme af ytringsfrihed, behovet for at garantere åbenhed og adgang for at muliggøre mangfoldighed, IP-adressering (internetprotokol) og -nummerering og »tingenes internet« i forbindelse med det generelle spørgsmål om RFID (radiofrekvensidentifikation), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU's og Europarådets hovedprioriteter ved det andet IGF var beskyttelse af børn på internettet, beskyttelse og fremme af ytringsfrihed, behovet for at garantere åbenhed og adgang for at muliggøre mangfoldighed, IP-adressering (internetprotokol) og -nummerering og »tingenes internet« i forbindelse med det generelle spørgsmål om RFID (radiofrekvensidentifikation),

| I. | der henviser til, at disse spørgsmål vil blive behandlet på ny på det næste IGF, som skal afholdes i New Delhi den 8.-11. december 2008, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at disse spørgsmål vil blive behandlet på ny på det næste IGF, som skal afholdes i New Delhi den 8.-11. december 2008,

| 1. | mener, at selv om IGF ikke skal vedtage officielle konklusioner, bør EU støtte denne proces, idet den giver et positivt og konkret grundlag for at udforme internettets fremtid ud fra en tilgang med flere interessenter; |
| --- | --- |

1.

mener, at selv om IGF ikke skal vedtage officielle konklusioner, bør EU støtte denne proces, idet den giver et positivt og konkret grundlag for at udforme internettets fremtid ud fra en tilgang med flere interessenter;

| 2. | understreger, at der allerede kan tages ved lære af de frugtbare drøftelser, som hidtil har fundet sted i forbindelse med IGF, og som er indledt, navnlig om lovgivningsmæssige aspekter ved elektronisk kommunikation og spørgsmål om datasikkerhed og privatlivets fred; understreger behovet for at sikre et åbent og uafhængigt internet i fremtiden, som bygger på interessenters initiativer og behov såvel som ytringsfrihed; |
| --- | --- |

2.

understreger, at der allerede kan tages ved lære af de frugtbare drøftelser, som hidtil har fundet sted i forbindelse med IGF, og som er indledt, navnlig om lovgivningsmæssige aspekter ved elektronisk kommunikation og spørgsmål om datasikkerhed og privatlivets fred; understreger behovet for at sikre et åbent og uafhængigt internet i fremtiden, som bygger på interessenters initiativer og behov såvel som ytringsfrihed;

| 3. | opfordrer de relevante EU-institutioner til at tage hensyn til Tunis-dagsordenen for informationssamfundet i deres lovgivningsarbejde, som f.eks. revisionen af rammen for elektronisk telekommunikation, revisionen af i2010-initiativet og de kommende lovgivningsforslag vedrørende ikt; understreger måderne til at gøre internettet mere tilgængeligt for flere, f.eks. gennem. konkurrence mellem operatører og serviceudbydere, neutralitet mellem teknologi og ikt-udvikling; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de relevante EU-institutioner til at tage hensyn til Tunis-dagsordenen for informationssamfundet i deres lovgivningsarbejde, som f.eks. revisionen af rammen for elektronisk telekommunikation, revisionen af i2010-initiativet og de kommende lovgivningsforslag vedrørende ikt; understreger måderne til at gøre internettet mere tilgængeligt for flere, f.eks. gennem. konkurrence mellem operatører og serviceudbydere, neutralitet mellem teknologi og ikt-udvikling;

| 4. | understreger betydningen af at øge parlamenternes rolle i IGF-processen og ser frem til at samarbejde med det brasilianske og indiske parlament og andre interesserede forsamlinger i forbindelse med det næste IGF i New Delhi; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af at øge parlamenternes rolle i IGF-processen og ser frem til at samarbejde med det brasilianske og indiske parlament og andre interesserede forsamlinger i forbindelse med det næste IGF i New Delhi;

| 5. | opfordrer Rådet og Kommissionen til fortsat at sætte IGF højt på deres dagsorden; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet og Kommissionen til fortsat at sætte IGF højt på deres dagsorden;

| 6. | tager Litauens tilbud om at arrangere IGF i 2010 til efterretning; |
| --- | --- |

6.

tager Litauens tilbud om at arrangere IGF i 2010 til efterretning;

| 7. | erkender værdien af at udvide sit samarbejde med Kommissionen, f.eks. via regelmæssige møder efter møder i IGF's rådgivende gruppe; |
| --- | --- |

7.

erkender værdien af at udvide sit samarbejde med Kommissionen, f.eks. via regelmæssige møder efter møder i IGF's rådgivende gruppe;

| 8. | understreger betydningen af at inddrage nationale og regionale interessenter i IGF-processen for at danne »lokale« IGF, som det allerede er blevet foreslået i Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

8.

understreger betydningen af at inddrage nationale og regionale interessenter i IGF-processen for at danne »lokale« IGF, som det allerede er blevet foreslået i Det Forenede Kongerige;

| 9. | opfordrer til, at der arrangeres et »europæisk IGF« inden i midten af 2009 for at styrke den europæiske dimension i den samlede IGF/WSIS-proces; anmoder sin formand om at stille faciliteter til rådighed med henblik på et forberedende arrangement inden IGF i New Delhi med deltagelse af medlemmer fra medlemsstaternes parlamenter; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at der arrangeres et »europæisk IGF« inden i midten af 2009 for at styrke den europæiske dimension i den samlede IGF/WSIS-proces; anmoder sin formand om at stille faciliteter til rådighed med henblik på et forberedende arrangement inden IGF i New Delhi med deltagelse af medlemmer fra medlemsstaternes parlamenter;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 133 E af 8.6.2006, s. 140.

(2)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 133.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/82

---

P6_TA(2008)0021

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om anholdelsen af den kinesiske systemkritiker Hu Jia

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedssituationen i Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedssituationen i Kina,

| — | der henviser til de to seneste runder i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina, der fandt sted i Beijing den 17. oktober 2007 og i Berlin den 15. og 16. maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til de to seneste runder i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina, der fandt sted i Beijing den 17. oktober 2007 og i Berlin den 15. og 16. maj 2007,

| — | der henviser til den offentlige høring om menneskerettigheder i Kina i tiden frem til De Olympiske Lege i 2008 i Beijing, der blev afholdt den 26. november 2007 af Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder; |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring om menneskerettigheder i Kina i tiden frem til De Olympiske Lege i 2008 i Beijing, der blev afholdt den 26. november 2007 af Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder;

| — | der henviser til den olympiske våbenhvile, som FN's Generalforsamling tog iniativ til den 31. oktober 2007, idet den henstillede til FN's medlemsstater at holde fred og fremme freden under De Olympiske Lege i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den olympiske våbenhvile, som FN's Generalforsamling tog iniativ til den 31. oktober 2007, idet den henstillede til FN's medlemsstater at holde fred og fremme freden under De Olympiske Lege i 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at politiet den 27. december 2007 anholdt menneskerettighedsforkæmperen Hu Jia i dennes hjem for tilskyndelse til undergravende virksomhed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at politiet den 27. december 2007 anholdt menneskerettighedsforkæmperen Hu Jia i dennes hjem for tilskyndelse til undergravende virksomhed,

| B. | der henviser til, at Hu Jia og hans hustru, Zeng Jinyan, i de seneste år har bragt menneskerettighedskrænkelserne i Kina i søgelyset, og at de som resultat af disse kampagner hyppigt har været i husarrest, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Hu Jia og hans hustru, Zeng Jinyan, i de seneste år har bragt menneskerettighedskrænkelserne i Kina i søgelyset, og at de som resultat af disse kampagner hyppigt har været i husarrest,

| C. | der henviser til, at Hu Jia har et dårligt helbred, og at han lider af en medicinkrævende leversygdom, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Hu Jia har et dårligt helbred, og at han lider af en medicinkrævende leversygdom,

| D. | der henviser til, at Time Magazine i 2006 udnævnte Zeng Jinyan til en af verdens 100 »helte«, og at hun sammen med Hu Jia i 2007 modtog Journalister uden Grænsers særlige »Kina-pris« og blev nomineret til Sakharov-prisen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Time Magazine i 2006 udnævnte Zeng Jinyan til en af verdens 100 »helte«, og at hun sammen med Hu Jia i 2007 modtog Journalister uden Grænsers særlige »Kina-pris« og blev nomineret til Sakharov-prisen,

| E. | der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer betegnede anholdelsen som et nyt forsøg fra de kinesiske myndigheders side på at lukke munden på kritikere op til De Olympiske Lege i 2008, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer betegnede anholdelsen som et nyt forsøg fra de kinesiske myndigheders side på at lukke munden på kritikere op til De Olympiske Lege i 2008,

| F. | der henviser til, at 57 kinesiske intellektuelle straks offentliggjorde et åbent brev med krav om øjeblikkelig løsladelse af Hu Jia, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 57 kinesiske intellektuelle straks offentliggjorde et åbent brev med krav om øjeblikkelig løsladelse af Hu Jia,

| G. | der henviser til, at Europa-Parlamentets formand den 31. december 2007 offentliggjorde en erklæring, hvori han kritiserede de kinesiske myndigheder for deres anholdelse af Hu Jia og opfordrede dem til at benytte De Olympiske Lege i 2008 som en anledning til at bevise, at Kina som et land, der er vært for verdens vigtigste sportsbegivenhed, er engageret i overholdelsen af internationalt anerkendte menneskerettighedsprincipper, herunder ytringsfriheden, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europa-Parlamentets formand den 31. december 2007 offentliggjorde en erklæring, hvori han kritiserede de kinesiske myndigheder for deres anholdelse af Hu Jia og opfordrede dem til at benytte De Olympiske Lege i 2008 som en anledning til at bevise, at Kina som et land, der er vært for verdens vigtigste sportsbegivenhed, er engageret i overholdelsen af internationalt anerkendte menneskerettighedsprincipper, herunder ytringsfriheden,

| 1. | fordømmer på det kraftigste anholdelsen af Hu Jia og kræver omgående løsladelse af ham og alle de systemkritikere, der er blevet anholdt og sidder fængslet på grund af meningsforbrydelser; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste anholdelsen af Hu Jia og kræver omgående løsladelse af ham og alle de systemkritikere, der er blevet anholdt og sidder fængslet på grund af meningsforbrydelser;

| 2. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til under alle omstændigheder at garantere Hu Jias og hans families og advokaters fysiske og psykiske integritet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til under alle omstændigheder at garantere Hu Jias og hans families og advokaters fysiske og psykiske integritet;

| 3. | opfordrer Kina til at respektere sit engagement med hensyn til overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet, navnlig FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, som FN's Generalforsamling vedtog den 9. december 1998, ved at sætte en stopper for chikanen mod kinesiske menneskerettighedsforkæmpere som bevis for sit engagement i overholdelsen af menneskerettighederne i det olympiske år; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kina til at respektere sit engagement med hensyn til overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincippet, navnlig FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, som FN's Generalforsamling vedtog den 9. december 1998, ved at sætte en stopper for chikanen mod kinesiske menneskerettighedsforkæmpere som bevis for sit engagement i overholdelsen af menneskerettighederne i det olympiske år;

| 4. | advarer indtrængende Kina mod at benytte De Olympiske Lege i 2008 som påskud for at anholde, ulovligt tilbageholde og fængsle systemkritikere, journalister og menneskerettighedsaktivister, som beretter om eller demonstrerer imod menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

4.

advarer indtrængende Kina mod at benytte De Olympiske Lege i 2008 som påskud for at anholde, ulovligt tilbageholde og fængsle systemkritikere, journalister og menneskerettighedsaktivister, som beretter om eller demonstrerer imod menneskerettighedskrænkelser;

| 5. | gentager sin overbevisning om, at der bør sættes langt større fokus på menneskerettighedssituationen i tiden frem til De Olympiske Lege i 2008 og fastholder, at de universelle, grundlæggende etiske principper skal respekteres, og at fredelige samfund, der går ind for at bevare den menneskelige værdighed som forankret i artikel 1 og 2 i det olympiske charter, skal fremmes; |
| --- | --- |

5.

gentager sin overbevisning om, at der bør sættes langt større fokus på menneskerettighedssituationen i tiden frem til De Olympiske Lege i 2008 og fastholder, at de universelle, grundlæggende etiske principper skal respekteres, og at fredelige samfund, der går ind for at bevare den menneskelige værdighed som forankret i artikel 1 og 2 i det olympiske charter, skal fremmes;

| 6. | opfordrer indtrængende Kina til at ændre sin straffelovgivning med henblik på at forbedre ytringsfriheden for de journalister, forfattere, freelancere, reportere m.fl., der skal holde resten af verden orienteret om en så vigtig begivenhed som De Olympiske Lege i 2008; mener, at denne reform også vil gøre det muligt at klarlægge anvendelsesområdet for visse uklare lovbestemmelser, som f.eks. artikel 105 i Kinas straffelovgivning, og give verden et positivt signal om, at den 17. kongres i Kinas kommunistiske parti har banet vej for øget respekt for forskellige meninger; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende Kina til at ændre sin straffelovgivning med henblik på at forbedre ytringsfriheden for de journalister, forfattere, freelancere, reportere m.fl., der skal holde resten af verden orienteret om en så vigtig begivenhed som De Olympiske Lege i 2008; mener, at denne reform også vil gøre det muligt at klarlægge anvendelsesområdet for visse uklare lovbestemmelser, som f.eks. artikel 105 i Kinas straffelovgivning, og give verden et positivt signal om, at den 17. kongres i Kinas kommunistiske parti har banet vej for øget respekt for forskellige meninger;

| 7. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at give Hu Jia og alle andre anholdte systemkritikere tilladelse til om nødvendigt at modtage lægehjælp, og til at være opmærksomme på, at et fængselsophold under uhensigtsmæssige forhold kunne forværre deres helbredstilstand; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at give Hu Jia og alle andre anholdte systemkritikere tilladelse til om nødvendigt at modtage lægehjælp, og til at være opmærksomme på, at et fængselsophold under uhensigtsmæssige forhold kunne forværre deres helbredstilstand;

| 8. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at lukke de såkaldte »sorte fængsler«, som benyttes til tilbageholdelse af »uromagere« i tiden frem til De Olympiske Lege i 2008; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at lukke de såkaldte »sorte fængsler«, som benyttes til tilbageholdelse af »uromagere« i tiden frem til De Olympiske Lege i 2008;

| 9. | opfordrer Rådet for Den Europæiske Union til at træffe foranstaltninger over for de kinesiske myndigheder i forbindelse med Hu Jias anholdelse og Gao Zhishengs forsvinden den 22. september 2007; sidstnævnte, som er en kendt menneskerettighedsadvokat og ven til Hu Jia, er kommet til at repræsentere de tusinder af menneskerettighedsforkæmpere, der for indeværende er fængslet i Kina; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådet for Den Europæiske Union til at træffe foranstaltninger over for de kinesiske myndigheder i forbindelse med Hu Jias anholdelse og Gao Zhishengs forsvinden den 22. september 2007; sidstnævnte, som er en kendt menneskerettighedsadvokat og ven til Hu Jia, er kommet til at repræsentere de tusinder af menneskerettighedsforkæmpere, der for indeværende er fængslet i Kina;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, kandidatlandenes regeringer og parlamenter, Folkerepublikken Kinas præsident og premierminister og Den Internationale Olympiske Komité. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, kandidatlandenes regeringer og parlamenter, Folkerepublikken Kinas præsident og premierminister og Den Internationale Olympiske Komité.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/83

---

P6_TA(2008)0022

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo og voldtægt som krigsforbrydelse

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedskrænkelser i Den Demokratiske Republik Congo, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighedskrænkelser i Den Demokratiske Republik Congo,

| — | der henviser til beslutningen af 22. november 2007 fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen af 22. november 2007 fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der henviser til Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol, som blev vedtaget i 1998, særlig artikel 7 og 8, hvori voldtægt, seksuelt slaveri, tvungen prostitution, påtvungen graviditet og tvungen sterilisation samt enhver anden form for seksuel vold defineres som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser og ligestilles med en form for tortur og alvorlige krigsforbrydelser, uanset om disse forbrydelser begås systematisk eller ej i internationale eller interne konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rom-statutten for Den Internationale Straffedomstol, som blev vedtaget i 1998, særlig artikel 7 og 8, hvori voldtægt, seksuelt slaveri, tvungen prostitution, påtvungen graviditet og tvungen sterilisation samt enhver anden form for seksuel vold defineres som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser og ligestilles med en form for tortur og alvorlige krigsforbrydelser, uanset om disse forbrydelser begås systematisk eller ej i internationale eller interne konflikter,

| — | der henviser til den 24. rapport fra FN's generelsekretær om De Forenede Nationers mission i Den Demokratiske Republik Congo, som blev udsendt den 14. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 24. rapport fra FN's generelsekretær om De Forenede Nationers mission i Den Demokratiske Republik Congo, som blev udsendt den 14. november 2007,

| — | der henviser til erklæringen af 27. juli 2007 fra De Forenede Nationers mission i Den Demokratiske Republik Congo (MONUC), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 27. juli 2007 fra De Forenede Nationers mission i Den Demokratiske Republik Congo (MONUC),

| — | der henviser til publikationen fra Human Rights Watch fra oktober 2007 med titlen »Renewed Crisis in North Kivu«, |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen fra Human Rights Watch fra oktober 2007 med titlen »Renewed Crisis in North Kivu«,

| — | der henviser til publikationen fra Human Rights Watch fra marts 2005 med titlen »Seeking Justice — The Prosecution of Sexual Violence in the Congo War«, |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen fra Human Rights Watch fra marts 2005 med titlen »Seeking Justice — The Prosecution of Sexual Violence in the Congo War«,

| — | der henviser til Amnesty Internationals rapport fra 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Amnesty Internationals rapport fra 2007,

| — | der henviser til den FN-støttede handlingsplan for 2008 for den humanitære indsats i Den Demokratiske Republik Congo, som blev udsendt den 11. december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den FN-støttede handlingsplan for 2008 for den humanitære indsats i Den Demokratiske Republik Congo, som blev udsendt den 11. december 2007,

| — | der henviser til publikationen »Humanitarian News and Analysis« af 13. december 2007 fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen »Humanitarian News and Analysis« af 13. december 2007 fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at krigen og urolighederne i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo har resulteret i en foruroligende stor udbredelse af seksuel vold mod kvinder begået af væbnede oprørsgrupper samt af regerings-, militær- og politistyrker, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at krigen og urolighederne i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo har resulteret i en foruroligende stor udbredelse af seksuel vold mod kvinder begået af væbnede oprørsgrupper samt af regerings-, militær- og politistyrker,

| B. | der henviser til, at der i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo begås systematiske overgreb på kvinder i et hidtil uset omfang, og at den seksuelle vold ifølge De Forenede Nationers vicegeneralsekretær for humanitære anliggender er værre i Den Demokratiske Republik Congo end alle andre steder i verden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo begås systematiske overgreb på kvinder i et hidtil uset omfang, og at den seksuelle vold ifølge De Forenede Nationers vicegeneralsekretær for humanitære anliggender er værre i Den Demokratiske Republik Congo end alle andre steder i verden,

| C. | der henviser til, at der også begås voldtægt i lejrene for fordrevne, hvor mange civile har søgt beskyttelse mod de kampe, der alene i 2007 fordrev over 400 000 mennesker fra deres hjem og landsbyer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der også begås voldtægt i lejrene for fordrevne, hvor mange civile har søgt beskyttelse mod de kampe, der alene i 2007 fordrev over 400 000 mennesker fra deres hjem og landsbyer,

| D. | der henviser til, at grusomhederne mod kvinder ifølge FN's særlige repræsentant i Den Demokratiske Republik er centreret om voldtægt, gruppevoldtægt, seksuelt slaveri og mord, som har vidtrækkende konsekvenser i form af bl.a. fysisk og psykisk nedbrydelse af kvinderne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at grusomhederne mod kvinder ifølge FN's særlige repræsentant i Den Demokratiske Republik er centreret om voldtægt, gruppevoldtægt, seksuelt slaveri og mord, som har vidtrækkende konsekvenser i form af bl.a. fysisk og psykisk nedbrydelse af kvinderne,

| E. | der henviser til, at der ifølge handlingsplanen for 2008 for den humanitære indsats i Den Demokratiske Republik Congo blev anmeldt 32 353 tilfælde af voldtægt i 2007, hvilket sandsynligvis kun er en brøkdel af det samlede antal, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ifølge handlingsplanen for 2008 for den humanitære indsats i Den Demokratiske Republik Congo blev anmeldt 32 353 tilfælde af voldtægt i 2007, hvilket sandsynligvis kun er en brøkdel af det samlede antal,

| F. | der henviser til, at det i Sikkerhedsrådets resolution 1325 (2000) understreges, at alle stater har et ansvar for at sætte en stopper for straffriheden og retsforfølge dem, der er ansvarlige for forbrydelser imod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder forbrydelser af seksuel art og andre former for vold mod kvinder og piger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i Sikkerhedsrådets resolution 1325 (2000) understreges, at alle stater har et ansvar for at sætte en stopper for straffriheden og retsforfølge dem, der er ansvarlige for forbrydelser imod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder forbrydelser af seksuel art og andre former for vold mod kvinder og piger,

| G. | der henviser til, at voldtægt tilsyneladende anvendes som et middel til at ydmyge kvinder over for deres familier og de samfund, de lever i, og på den måde nedbryde disse samfunds integritet, moral og sammenhængskraft, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at voldtægt tilsyneladende anvendes som et middel til at ydmyge kvinder over for deres familier og de samfund, de lever i, og på den måde nedbryde disse samfunds integritet, moral og sammenhængskraft,

| H. | der er foruroliget over, at kvinder og piger, der har været ofre for voldtægt, udsættes for udbredt social diskrimination og udstødelse i deres familier og de samfund, de lever i, mens gerningsmændene går fri, hvilket er en medvirkende grund til, at kun en brøkdel af voldtægterne anmeldes af ofrene, |
| --- | --- |

H.

der er foruroliget over, at kvinder og piger, der har været ofre for voldtægt, udsættes for udbredt social diskrimination og udstødelse i deres familier og de samfund, de lever i, mens gerningsmændene går fri, hvilket er en medvirkende grund til, at kun en brøkdel af voldtægterne anmeldes af ofrene,

| I. | der er dybt foruroliget over de utilstrækkelige bestræbelser, der gøres for at undersøge sådanne forbrydelser til bunds, de ikke-eksisterende foranstaltninger til beskyttelse af vidner, ofre og familier til ofre, den manglende information om forbrydelserne og manglen på den nødvendige lægehjælp til ofrene, |
| --- | --- |

I.

der er dybt foruroliget over de utilstrækkelige bestræbelser, der gøres for at undersøge sådanne forbrydelser til bunds, de ikke-eksisterende foranstaltninger til beskyttelse af vidner, ofre og familier til ofre, den manglende information om forbrydelserne og manglen på den nødvendige lægehjælp til ofrene,

| J. | der henviser til, at den nye lov om seksuel vold, som Den Demokratiske Republik Congos parlament vedtog i 2006 med formål at fremskynde retsforfølgelsen i voldtægtssager og skærpe straffene, hidtil kun har haft begrænset virkning, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den nye lov om seksuel vold, som Den Demokratiske Republik Congos parlament vedtog i 2006 med formål at fremskynde retsforfølgelsen i voldtægtssager og skærpe straffene, hidtil kun har haft begrænset virkning,

| K. | der henviser til, at Rwanda og Den Demokratiske Republik Congo den 10. december 2007 i Nairobi undertegnede en fælles erklæring om en samlet løsning på problemet med tilstedeværelsen af væbnede grupper i Kivu, som er ansvarlige for seksuel vold og andre menneskerettighedskrænkelser, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Rwanda og Den Demokratiske Republik Congo den 10. december 2007 i Nairobi undertegnede en fælles erklæring om en samlet løsning på problemet med tilstedeværelsen af væbnede grupper i Kivu, som er ansvarlige for seksuel vold og andre menneskerettighedskrænkelser,

| L. | der henviser til, at de mange års væbnede konflikt har haft 4 mio. direkte og indirekte ofre og har resulteret i, at mindst 1,5 mio. mennesker, fortrinsvis kvinder og børn, er blevet fordrevet, samt at den socioøkonomiske infrastruktur i Den Demokratiske Republik Congo er blevet ødelagt, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de mange års væbnede konflikt har haft 4 mio. direkte og indirekte ofre og har resulteret i, at mindst 1,5 mio. mennesker, fortrinsvis kvinder og børn, er blevet fordrevet, samt at den socioøkonomiske infrastruktur i Den Demokratiske Republik Congo er blevet ødelagt,

| 1. | fordømmer på det kraftigste anvendelsen af voldtægt som krigsvåben og gør opmærksom på, at sådanne handlinger hører under Den Internationale Straffedomstols og Den Demokratiske Republik Congos jurisdiktion; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste anvendelsen af voldtægt som krigsvåben og gør opmærksom på, at sådanne handlinger hører under Den Internationale Straffedomstols og Den Demokratiske Republik Congos jurisdiktion;

| 2. | opfordrer især kraftigt til, at de, der har begået seksuel vold mod kvinder, anmeldes, identificeres, retsforfølges og straffes efter reglerne i national og international strafferet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer især kraftigt til, at de, der har begået seksuel vold mod kvinder, anmeldes, identificeres, retsforfølges og straffes efter reglerne i national og international strafferet;

| 3. | opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering til at sætte en stopper for straffriheden og gennemføre den nye lov, som landets parlament har vedtaget, og som kriminaliserer seksuel vold og fastsætter strengere straffe for dem, der gør sig skyldige i denne vold, |
| --- | --- |

3.

opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering til at sætte en stopper for straffriheden og gennemføre den nye lov, som landets parlament har vedtaget, og som kriminaliserer seksuel vold og fastsætter strengere straffe for dem, der gør sig skyldige i denne vold,

| 4. | opfordrer indtrængende det internationale samfund til at træffe nødvendige foranstaltninger for at hjælpe de ansvarlige nationale myndigheder med at undersøge disse sager og retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende det internationale samfund til at træffe nødvendige foranstaltninger for at hjælpe de ansvarlige nationale myndigheder med at undersøge disse sager og retsforfølge de ansvarlige;

| 5. | opfordrer EU til at afsætte betydelige bevillinger til tilvejebringelse af medicinsk, juridisk og social bistand til ofre for seksuel udnyttelse og myndiggørelse af kvinder og piger som middel til at forebygge yderligere seksuel udnyttelse; |
| --- | --- |

5.

opfordrer EU til at afsætte betydelige bevillinger til tilvejebringelse af medicinsk, juridisk og social bistand til ofre for seksuel udnyttelse og myndiggørelse af kvinder og piger som middel til at forebygge yderligere seksuel udnyttelse;

| 6. | opfordrer alle de styrker, der er involveret i konflikter i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, til at respektere menneskerettighederne og den humanitære folkeret, indstille alle overgreb på kvinder og andre civile og give humanitære hjælpeorganisationer mulighed for at komme ofrene til undsætning; |
| --- | --- |

6.

opfordrer alle de styrker, der er involveret i konflikter i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, til at respektere menneskerettighederne og den humanitære folkeret, indstille alle overgreb på kvinder og andre civile og give humanitære hjælpeorganisationer mulighed for at komme ofrene til undsætning;

| 7. | opfordrer EU og FN til formelt at anerkende voldtægt, påtvungen graviditet, seksuelt slaveri og alle andre former for seksuel vold som forbrydelser mod menneskeheden, alvorlige krigsforbrydelser og en form for tortur, uanset om disse forbrydelser begås systematisk eller ej; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU og FN til formelt at anerkende voldtægt, påtvungen graviditet, seksuelt slaveri og alle andre former for seksuel vold som forbrydelser mod menneskeheden, alvorlige krigsforbrydelser og en form for tortur, uanset om disse forbrydelser begås systematisk eller ej;

| 8. | opfordrer alle de FN-medlemslande, der har sendt personel til MONUC, til at følge op på alle påstande om seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse, navnlig hvis de pågældende handlinger berører mindreårige, og til så hurtigt som muligt at stille de personer, der har gjort sig skyldige i seksuelt misbrug, for en domstol; anmoder på baggrund heraf om, at MONUC's mandat til at beskytte civile mod seksuel vold styrkes; |
| --- | --- |

8.

opfordrer alle de FN-medlemslande, der har sendt personel til MONUC, til at følge op på alle påstande om seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse, navnlig hvis de pågældende handlinger berører mindreårige, og til så hurtigt som muligt at stille de personer, der har gjort sig skyldige i seksuelt misbrug, for en domstol; anmoder på baggrund heraf om, at MONUC's mandat til at beskytte civile mod seksuel vold styrkes;

| 9. | opfordrer FN, Den Afrikanske Union, EU og Den Demokratiske Republik Congos øvrige partnere om at gøre alt, hvad der er muligt, for at etablere en effektiv kontrol- og dokumentationsmekanisme vedrørende seksuel vold i Den Demokratiske Republik Congo og yde effektiv og egnet hjælp og beskyttelse til kvinder, især i den østlige del af landet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer FN, Den Afrikanske Union, EU og Den Demokratiske Republik Congos øvrige partnere om at gøre alt, hvad der er muligt, for at etablere en effektiv kontrol- og dokumentationsmekanisme vedrørende seksuel vold i Den Demokratiske Republik Congo og yde effektiv og egnet hjælp og beskyttelse til kvinder, især i den østlige del af landet;

| 10. | finder det stærkt foruroligende, at seksuel vold resulterer i en voldsom afvandring fra landdistrikterne, og understreger, at systematisk seksuel vold og en generel »seksuel voldskultur«ødelægger alle sociale netværk og udgør en reel national trussel; |
| --- | --- |

10.

finder det stærkt foruroligende, at seksuel vold resulterer i en voldsom afvandring fra landdistrikterne, og understreger, at systematisk seksuel vold og en generel »seksuel voldskultur«ødelægger alle sociale netværk og udgør en reel national trussel;

| 11. | glæder sig over åbningen af konferencen om fred, sikkerhed og udvikling i Goma (i det nordlige Kivu) og håber, at indstillingen af fjendtlighederne under konferencen er det første skridt hen imod opbygning af tilliden mellem de krigsførende parter; opfordrer deltagerne til at tage spørgsmålet om seksuel vold mod kvinder og piger op og forpligte sig til at få gerningsmændene stillet for en domstol; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over åbningen af konferencen om fred, sikkerhed og udvikling i Goma (i det nordlige Kivu) og håber, at indstillingen af fjendtlighederne under konferencen er det første skridt hen imod opbygning af tilliden mellem de krigsførende parter; opfordrer deltagerne til at tage spørgsmålet om seksuel vold mod kvinder og piger op og forpligte sig til at få gerningsmændene stillet for en domstol;

| 12. | opfordrer Kommissionen til, også ved hjælp af økonomisk bistand, at støtte afholdelsen af en fredskonference i Kivu med henblik på at give befolkningen mulighed for at deltage i bestræbelserne på at finde varige løsninger; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til, også ved hjælp af økonomisk bistand, at støtte afholdelsen af en fredskonference i Kivu med henblik på at give befolkningen mulighed for at deltage i bestræbelserne på at finde varige løsninger;

| 13. | opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering og MONUC til at garantere et acceptabelt sikkerhedsniveau for de humanitære hjælpeorganisationers medarbejdere; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering og MONUC til at garantere et acceptabelt sikkerhedsniveau for de humanitære hjælpeorganisationers medarbejdere;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, regeringerne i Den Demokratiske Republik Congo og landene i De Store Søers Område, Den Afrikanske Unions institutioner og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, regeringerne i Den Demokratiske Republik Congo og landene i De Store Søers Område, Den Afrikanske Unions institutioner og FN's generalsekretær.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/86

---

P6_TA(2008)0023

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2008 om situationen i Egypten

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Euro-Middelhavspartnerskabet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Euro-Middelhavspartnerskabet,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om alvorlige begivenheder, der bringer kristne og andre religiøse trossamfunds eksistens i fare (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om alvorlige begivenheder, der bringer kristne og andre religiøse trossamfunds eksistens i fare (1),

| — | der henviser til Barcelona-erklæringen fra november 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til Barcelona-erklæringen fra november 1995,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. maj 2003 til Rådet og Europa-Parlamentet om styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet — strategiske retningslinjer (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. maj 2003 til Rådet og Europa-Parlamentet om styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet — strategiske retningslinjer (KOM(2003)0294),

| — | der henviser til Euro-Middelhavsmenneskerettighedsnetværkets første konference i Kairo den 26.-27. januar 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavsmenneskerettighedsnetværkets første konference i Kairo den 26.-27. januar 2006,

| — | der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf fra 1984, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf fra 1984,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til artikel 19 i FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder som ratificeret af Egypten i 1982, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19 i FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder som ratificeret af Egypten i 1982,

| — | der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til det arbejdsprogram, der vedtoges på Barcelona-topmødet mellem stats- og regeringscheferne i november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejdsprogram, der vedtoges på Barcelona-topmødet mellem stats- og regeringscheferne i november 2005,

| — | der henviser til de konklusioner, der vedtoges af Konferencen af Formændene for De Europæiske Parlamentariske Forsamlinger i Barcelona den 26. november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til de konklusioner, der vedtoges af Konferencen af Formændene for De Europæiske Parlamentariske Forsamlinger i Barcelona den 26. november 2005,

| — | der henviser til de beslutninger, der vedtoges af Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet den 27. marts 2006, og til erklæringen fra forsamlingens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til de beslutninger, der vedtoges af Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet den 27. marts 2006, og til erklæringen fra forsamlingens formand,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2006 om den europæiske naboskabspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2006 om den europæiske naboskabspolitik (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at en handlingsplan EU-Egypten blev undertegnet i marts 2007 inden for rammerne af det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Arabiske Republik Egypten på den anden side; der henviser til, at denne handlingsplan fastsætter prioriter, blandt hvilke man især bør være opmærksom på forbedringen af effektiviteten i institutioner, der har fået til opgave at styrke demokratiet, retsstatsprincipperne og indsatsen for fremme af alle aspekter af menneskerettigheder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en handlingsplan EU-Egypten blev undertegnet i marts 2007 inden for rammerne af det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Arabiske Republik Egypten på den anden side; der henviser til, at denne handlingsplan fastsætter prioriter, blandt hvilke man især bør være opmærksom på forbedringen af effektiviteten i institutioner, der har fået til opgave at styrke demokratiet, retsstatsprincipperne og indsatsen for fremme af alle aspekter af menneskerettigheder,

| B. | der henviser til, at fremme af respekten for demokrati, menneskerettigheder og borgerlige rettigheder er grundlæggende principper og målsætninger for Den Europæiske Union og udgør et fælles grundlag for udviklingen af Euro-Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fremme af respekten for demokrati, menneskerettigheder og borgerlige rettigheder er grundlæggende principper og målsætninger for Den Europæiske Union og udgør et fælles grundlag for udviklingen af Euro-Middelhavsområdet,

| C. | der henviser til, at det tillægger forbindelserne med Egypten stor betydning, og at det betragter retfærdige og gennemsigtige valg som det eneste middel til gøre fremskridt i retning af et mere demokratisk samfund, og der understreger den betydning, som Egypten og forbindelserne mellem EU og Egypten har for stabiliteten og udviklingen i Euro-Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det tillægger forbindelserne med Egypten stor betydning, og at det betragter retfærdige og gennemsigtige valg som det eneste middel til gøre fremskridt i retning af et mere demokratisk samfund, og der understreger den betydning, som Egypten og forbindelserne mellem EU og Egypten har for stabiliteten og udviklingen i Euro-Middelhavsområdet,

| D. | der henviser til, at de egyptiske myndigheder har lovet at sætte en stopper for fængslingen af journalister, men at de ikke hidtil har opfyldt dette løfte, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de egyptiske myndigheder har lovet at sætte en stopper for fængslingen af journalister, men at de ikke hidtil har opfyldt dette løfte,

| E. | der henviser til, at oppositionens præsidentkandidat, Ayman Nour, stadig afsoner en femårig fængselsstraf efter en uretfærdig retssag i 2005 baseret på politisk motiverede anklager, og at hans helbred bliver stadig dårligere som følge af denne fængsling, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at oppositionens præsidentkandidat, Ayman Nour, stadig afsoner en femårig fængselsstraf efter en uretfærdig retssag i 2005 baseret på politisk motiverede anklager, og at hans helbred bliver stadig dårligere som følge af denne fængsling,

| F. | der henviser til lukningen af centret for serviceydelser til fagforeninger og arbejdstagere og dettes filialer, som er første gang en ngo, der yder advokatbistand, er blevet lukket ved en afgørelse fra myndighedernes side, og lukningen af foreningen for retshjælp i menneskerettighedssager og til den efterfølgende dom mod centrets hovedkoordinator, menneskerettighedsaktivisten Kamal Abbas, for bagvaskelse af Mohammed Mostafa efter offentliggørelsen af et essay i tidsskriftet Kalam Sanya, |
| --- | --- |

F.

der henviser til lukningen af centret for serviceydelser til fagforeninger og arbejdstagere og dettes filialer, som er første gang en ngo, der yder advokatbistand, er blevet lukket ved en afgørelse fra myndighedernes side, og lukningen af foreningen for retshjælp i menneskerettighedssager og til den efterfølgende dom mod centrets hovedkoordinator, menneskerettighedsaktivisten Kamal Abbas, for bagvaskelse af Mohammed Mostafa efter offentliggørelsen af et essay i tidsskriftet Kalam Sanya,

| G. | der henviser til, at kopterne, bahá'ierne, shiiterne, koranisterne og medlemmer af andre religiøse minoriteter beklageligvis stadig er meget dårligt stillet som følge af sekterisk isolation; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kopterne, bahá'ierne, shiiterne, koranisterne og medlemmer af andre religiøse minoriteter beklageligvis stadig er meget dårligt stillet som følge af sekterisk isolation;

| 1. | anerkender den rolle, som Egypten spiller i Mellemøstfredsprocessen, og den betydning, som forbindelserne mellem EU og Egypten har for hele Euro-Middelhavsområdet og for kampen mod international terrorisme og fundamentalisme, men påpeger, at respekt for menneskerettighederne er en grundlæggende værdi i associeringsaftalen mellem EU og Egypten, og understreger på ny Euro-Middelhavspartnerskabets betydning for fremme af retsstatsprincipperne og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

1.

anerkender den rolle, som Egypten spiller i Mellemøstfredsprocessen, og den betydning, som forbindelserne mellem EU og Egypten har for hele Euro-Middelhavsområdet og for kampen mod international terrorisme og fundamentalisme, men påpeger, at respekt for menneskerettighederne er en grundlæggende værdi i associeringsaftalen mellem EU og Egypten, og understreger på ny Euro-Middelhavspartnerskabets betydning for fremme af retsstatsprincipperne og grundlæggende frihedsrettigheder;

| 2. | mener, at de nylige arrestationer af menneskerettighedsforkæmpere og aktionerne mod ngo'er undergraver de forpligtelser, den egyptiske regering har indgået med hensyn til grundlæggende rettigheder og friheder og den demokratisk proces i landet; støtter den kampagne for ikke-statslige organisationers organisationsfrihed, som 34 ngo'er den 13. maj 2007 iværksatte som en opfølgning af den første kollektive rapport om chikane fra myndighedernes og sikkerhedstjenestens side; |
| --- | --- |

2.

mener, at de nylige arrestationer af menneskerettighedsforkæmpere og aktionerne mod ngo'er undergraver de forpligtelser, den egyptiske regering har indgået med hensyn til grundlæggende rettigheder og friheder og den demokratisk proces i landet; støtter den kampagne for ikke-statslige organisationers organisationsfrihed, som 34 ngo'er den 13. maj 2007 iværksatte som en opfølgning af den første kollektive rapport om chikane fra myndighedernes og sikkerhedstjenestens side;

| 3. | opfordrer den egyptiske regering til at sætte en stopper for alle former for chikane, herunder retlige foranstaltninger og fængsling af mediearbejdere og, mere generelt, af menneskerettighedsforkæmpere og aktivister, der kræver reformer, og til fuldt ud at respektere ytringsfriheden i overensstemmelse med artikel 19 i FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

3.

opfordrer den egyptiske regering til at sætte en stopper for alle former for chikane, herunder retlige foranstaltninger og fængsling af mediearbejdere og, mere generelt, af menneskerettighedsforkæmpere og aktivister, der kræver reformer, og til fuldt ud at respektere ytringsfriheden i overensstemmelse med artikel 19 i FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 4. | opfordrer den egyptiske regering til at overholde sit løfte om at ophæve undtagelsestilstanden den 31. maj 2008; anmoder de egyptiske myndigheder om at ændre lov nr. 25 fra 1966 om militærdomstole, som er en af de største hindringer for fuld udøvelse af grundlæggende frihedsrettigheder, og om at sikre, at alle foranstaltninger og love vedtaget med henblik på bekæmpelse af terrorisme fuldt ud overholder international menneskerettighedsret; |
| --- | --- |

4.

opfordrer den egyptiske regering til at overholde sit løfte om at ophæve undtagelsestilstanden den 31. maj 2008; anmoder de egyptiske myndigheder om at ændre lov nr. 25 fra 1966 om militærdomstole, som er en af de største hindringer for fuld udøvelse af grundlæggende frihedsrettigheder, og om at sikre, at alle foranstaltninger og love vedtaget med henblik på bekæmpelse af terrorisme fuldt ud overholder international menneskerettighedsret;

| 5. | støtter stærkt foranstaltninger til sikring af akademisk frihed, mediefrihed og religionsfrihed; kræver i den forbindelse, at vilkårlige foranstaltninger fra myndighedernes side såsom foranstaltningerne mod centret for serviceydelser til fagforeninger og arbejdstagere og foreningen for retshjælp i menneskerettighedssager ophæves; kræver løsladelse af Kamal Abbas og andre aktivister; henstiller indtrængende, at loven om foreninger ikke fastsætter vilkårlige restriktioner for civilsamfundsorganisationers fredelige aktiviteter; |
| --- | --- |

5.

støtter stærkt foranstaltninger til sikring af akademisk frihed, mediefrihed og religionsfrihed; kræver i den forbindelse, at vilkårlige foranstaltninger fra myndighedernes side såsom foranstaltningerne mod centret for serviceydelser til fagforeninger og arbejdstagere og foreningen for retshjælp i menneskerettighedssager ophæves; kræver løsladelse af Kamal Abbas og andre aktivister; henstiller indtrængende, at loven om foreninger ikke fastsætter vilkårlige restriktioner for civilsamfundsorganisationers fredelige aktiviteter;

| 6. | kræver, at Ayman Nour øjeblikket løslades i lyset af rapporterne om hans stadig dårligere helbred, og at han straks tilses af de sociale myndigheder, herunder af kvalificeret lægepersonale; |
| --- | --- |

6.

kræver, at Ayman Nour øjeblikket løslades i lyset af rapporterne om hans stadig dårligere helbred, og at han straks tilses af de sociale myndigheder, herunder af kvalificeret lægepersonale;

| 7. | understreger behovet for fuldt ud at gennemføre principperne i Den Afrikanske Enhedsorganisations konvention fra 1969 om særlige aspekter af flygtningeproblemerne i Afrika og den internationale konvention fra 1993 om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder; støtter konklusionerne fra mødet i FN's komité for vandrende arbejdstagere i maj 2007, hvori der krævedes genåbning af efterforskningen vedrørende drabet på 27 sudanske asylansøgere i december 2005; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for fuldt ud at gennemføre principperne i Den Afrikanske Enhedsorganisations konvention fra 1969 om særlige aspekter af flygtningeproblemerne i Afrika og den internationale konvention fra 1993 om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder; støtter konklusionerne fra mødet i FN's komité for vandrende arbejdstagere i maj 2007, hvori der krævedes genåbning af efterforskningen vedrørende drabet på 27 sudanske asylansøgere i december 2005;

| 8. | kræver, at der sættes en stopper for alle former for tortur og mishandling, og at der indledes efterforskning, når der hersker rimelig mistanke om, at der er sket tortur; opfordrer den egyptiske regering til at give FN's særlige ordfører om tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende straf eller behandling lov til at aflægge besøg i Egypten; |
| --- | --- |

8.

kræver, at der sættes en stopper for alle former for tortur og mishandling, og at der indledes efterforskning, når der hersker rimelig mistanke om, at der er sket tortur; opfordrer den egyptiske regering til at give FN's særlige ordfører om tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende straf eller behandling lov til at aflægge besøg i Egypten;

| 9. | understreger betydningen af at sikre og styrke domstolenes uafhængighed ved at ændre eller ophæve alle retlige bestemmelser, der krænker eller ikke i tilstrækkelige grad garanterer deres uafhængighed; understreger behovet for respekt for og beskyttelse af forenings- og ytringsfrihed for dommere i overensstemmelse med artikel 8 og 9 i FN's grundlæggende principper om domstolenes uafhængighed; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af at sikre og styrke domstolenes uafhængighed ved at ændre eller ophæve alle retlige bestemmelser, der krænker eller ikke i tilstrækkelige grad garanterer deres uafhængighed; understreger behovet for respekt for og beskyttelse af forenings- og ytringsfrihed for dommere i overensstemmelse med artikel 8 og 9 i FN's grundlæggende principper om domstolenes uafhængighed;

| 10. | glæder sig over de egyptiske bestræbelser på at gøre grænsen til Gaza sikker og opfordrer alle berørte parter til at intensivere kampen mod smugling til Gazastriben gennem tunneller; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over de egyptiske bestræbelser på at gøre grænsen til Gaza sikker og opfordrer alle berørte parter til at intensivere kampen mod smugling til Gazastriben gennem tunneller;

| 11. | opfordrer indtrængende EU til at sikre, at spørgsmålet om udviklingen på menneskerettighedsområdet kommer til at stå højt på dagsordenen for det kommende møde i EU-Egypten-underudvalget om politiske anliggender; opfordrer Rådet og Kommissionen til at rapportere tilbage til Parlamentet og til at inddrage det snævert i evalueringsprocessen; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende EU til at sikre, at spørgsmålet om udviklingen på menneskerettighedsområdet kommer til at stå højt på dagsordenen for det kommende møde i EU-Egypten-underudvalget om politiske anliggender; opfordrer Rådet og Kommissionen til at rapportere tilbage til Parlamentet og til at inddrage det snævert i evalueringsprocessen;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Egyptens regering og parlament, regeringerne og parlamenterne i de medlemsstater og de Middelhavslande, der har undertegnet Barcelona-erklæringen, og formanden for Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Egyptens regering og parlament, regeringerne og parlamenterne i de medlemsstater og de Middelhavslande, der har undertegnet Barcelona-erklæringen, og formanden for Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2007)0542.

(2)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 312.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2007-2008 Mødeperioden fra den 15 til 17 januar 2008 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 61 E af 6.3.2008 VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag, den 15. januar 2008

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/89

---

P6_TA(2008)0001

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 533/2004 om etablering af partnerskaber inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen (KOM(2007)0662 — C6-0471/2007 — 2007/0239(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2007)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2007)0662),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 181a, stk. 2, første punktum, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0471/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 181a, stk. 2, første punktum, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0471/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0517/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0517/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0002

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 95/50/EF for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (KOM(2007)0509 — C6-0278/2007 — 2007/0184(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0509), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0509),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0278/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0278/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0506/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0506/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0003

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne — Transportaspekter (KOM(2007)0090 — C6-0086/2007 — 2007/0037A(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0090), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0090),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 75, stk. 3, artikel 95 og artikel 152, stk. 4, litra b), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0086/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 75, stk. 3, artikel 95 og artikel 152, stk. 4, litra b), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0086/2007),

| — | der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 5. juli 2007 om at give Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget tilladelse til hver især at udarbejde en lovgivningsmæssig betænkning på grundlag af ovennævnte forslag fra Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 5. juli 2007 om at give Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget tilladelse til hver især at udarbejde en lovgivningsmæssig betænkning på grundlag af ovennævnte forslag fra Kommissionen,

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 35, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 35,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0513/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0513/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| TITEL |
| Forslag til Europa-Parlamentets og
  Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. (3), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab
  og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne | Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab |
| Ændring 2 |
| HENVISNING 1 |
| under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 75, stk. 3,
  artikel 95 og artikel 152, stk. 4, litra b), | under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 75, stk. 3, |
| Ændring 3 |
| HENVISNING 5 |
| efter proceduren i traktatens artikel 251, og | udgår |
| Ændring 4 |
| BETRAGTNING 3 |
| (3) I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 852/2004 skal alle ledere af fødevarevirksomheder indføre, iværksætte og følge en procedure, der er baseret på HACCP-principperne. | udgår |
| Ændring 5 |
| BETRAGTNING 4 |
| (4) Erfaringen viser, at visse fødevarevirksomheder kan sikre fødevarehygiejnen ved en korrekt gennemførelse af bestemmelserne om fødevarehygiejne i forordning (EF) nr. 852/2004 og uden af anvende HACCP-ordningen. Det gælder især små virksomheder, der primært sælger deres produkter direkte til den endelige forbruger, f.eks. bagerier, slagtere, købmandsforretninger, markedsboder, restauranter og barer, som er mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder. | udgår |
| Ændring 6 |
| BETRAGTNING 5 |
| (5) Disse virksomheder bør derfor fritages for kravet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 852/2004, idet det dog forudsættes, at de overholder alle de øvrige bestemmelser i nævnte forordning. | udgår |
| Ændring 7 |
| BETRAGTNING 6 |
| (6) Da ændringerne af både forordning (EF) nr. 852/2004 og forordning nr. 11 har til formål at reducere virksomhedernes administrative byrder uden at ændre de pågældende forordningers underliggende formål, bør de gennemføres ved en enkelt forordning — | udgår |
| Ændring 8 |
| ARTIKEL 2
  Artikel 5, stk. 3 (forordning (EF) nr. 852/2004) |
| Artikel 2 | udgår |
| I artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 852/2004 tilføjes følgende punktum: | |
| »Stk. 1 gælder ikke for virksomheder, der er mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003, og hvis aktiviteter primært består i at sælge fødevarer direkte til den endelige forbruger, jf. dog denne forordnings øvrige bestemmelser.« | |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

TITEL

Forslag til Europa-Parlamentets og
  Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. (3), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab
  og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne

Rådets forordning om ændring af forordning nr. 11 vedrørende afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til transportpriser og transportvilkår, udfærdiget i henhold til artikel 79, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab

Ændring 2

HENVISNING 1

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 75, stk. 3,
  artikel 95 og artikel 152, stk. 4, litra b),

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 75, stk. 3,

Ændring 3

HENVISNING 5

efter proceduren i traktatens artikel 251, og

udgår

Ændring 4

BETRAGTNING 3

(3) I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 852/2004 skal alle ledere af fødevarevirksomheder indføre, iværksætte og følge en procedure, der er baseret på HACCP-principperne.

udgår

Ændring 5

BETRAGTNING 4

(4) Erfaringen viser, at visse fødevarevirksomheder kan sikre fødevarehygiejnen ved en korrekt gennemførelse af bestemmelserne om fødevarehygiejne i forordning (EF) nr. 852/2004 og uden af anvende HACCP-ordningen. Det gælder især små virksomheder, der primært sælger deres produkter direkte til den endelige forbruger, f.eks. bagerier, slagtere, købmandsforretninger, markedsboder, restauranter og barer, som er mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder.

udgår

Ændring 6

BETRAGTNING 5

(5) Disse virksomheder bør derfor fritages for kravet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 852/2004, idet det dog forudsættes, at de overholder alle de øvrige bestemmelser i nævnte forordning.

udgår

Ændring 7

BETRAGTNING 6

(6) Da ændringerne af både forordning (EF) nr. 852/2004 og forordning nr. 11 har til formål at reducere virksomhedernes administrative byrder uden at ændre de pågældende forordningers underliggende formål, bør de gennemføres ved en enkelt forordning —

udgår

Ændring 8

ARTIKEL 2

Artikel 5, stk. 3 (forordning (EF) nr. 852/2004)

Artikel 2

udgår

I artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 852/2004 tilføjes følgende punktum:

»Stk. 1 gælder ikke for virksomheder, der er mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003, og hvis aktiviteter primært består i at sælge fødevarer direkte til den endelige forbruger, jf. dog denne forordnings øvrige bestemmelser.«

19.2.2009

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/93 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/93

---

P6_TA(2008)0004

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lufthavnsafgifter (KOM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0820), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0820),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 80, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0056/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 80, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0056/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A6-0497/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A6-0497/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0013

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2008/.../EF
  om lufthavnsafgifter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ‖,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

| (1) | Lufthavnenes hovedopgave og forretningsvirksomhed består i at betjene fly fra ankomst til afgang, så luftfartsselskaberne kan levere deres lufttransporttjenester. Til dette formål stiller lufthavnene en række faciliteter og tjenesteydelser til rådighed i forbindelse med flydriften samt passager- og fragtekspedition, og omkostningerne herved får de generelt dækket gennem lufthavnsafgifter.
  Faciliteter og tjenesteydelser, for hvilke der opkræves afgifter, bør stilles til rådighed på et omkostningseffektivt grundlag. |
| --- | --- |

(1)

Lufthavnenes hovedopgave og forretningsvirksomhed består i at betjene fly fra ankomst til afgang, så luftfartsselskaberne kan levere deres lufttransporttjenester. Til dette formål stiller lufthavnene en række faciliteter og tjenesteydelser til rådighed i forbindelse med flydriften samt passager- og fragtekspedition, og omkostningerne herved får de generelt dækket gennem lufthavnsafgifter.
  Faciliteter og tjenesteydelser, for hvilke der opkræves afgifter, bør stilles til rådighed på et omkostningseffektivt grundlag.

| (2) | Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for regulering af de centrale aspekter af lufthavnsafgifter og den måde, hvorpå afgifterne fastsættes ‖, da der i mangel af en sådan ramme er risiko for, at grundlæggende krav i forholdet mellem lufthavnsdriftsorganerne og lufthavnsbrugerne ikke opfyldes. |
| --- | --- |

(2)

Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for regulering af de centrale aspekter af lufthavnsafgifter og den måde, hvorpå afgifterne fastsættes ‖, da der i mangel af en sådan ramme er risiko for, at grundlæggende krav i forholdet mellem lufthavnsdriftsorganerne og lufthavnsbrugerne ikke opfyldes.

| (3) | Dette direktiv bør gælde for lufthavne over en vis minimumsstørrelse på Fællesskabets område ‖, da forvaltningen og finansieringen af små lufthavne ikke kræver, at der anvendes en fællesskabsramme. |
| --- | --- |

(3)

Dette direktiv bør gælde for lufthavne over en vis minimumsstørrelse på Fællesskabets område ‖, da forvaltningen og finansieringen af små lufthavne ikke kræver, at der anvendes en fællesskabsramme.

| (4) | Opkrævning af afgifter i forbindelse med luftfarts- og groundhandlingydelser er allerede blevet behandlet i henholdsvis Kommissionens forordning (EF) nr. 1794/2006 (4)
  ‖ og Rådets direktiv 96/67/EF (5) ‖. |
| --- | --- |

(4)

Opkrævning af afgifter i forbindelse med luftfarts- og groundhandlingydelser er allerede blevet behandlet i henholdsvis Kommissionens forordning (EF) nr. 1794/2006 (4)
  ‖ og Rådets direktiv 96/67/EF (5) ‖.

| (5) | Lufthavnsafgifter bør ikke medføre forskelsbehandling. Der bør iværksættes en obligatorisk procedure for regelmæssigt samråd mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne, og begge parter bør have mulighed for at klage til en uafhængig tilsynsmyndighed, hvis en afgørelse om lufthavnsafgifter eller ændring af afgiftssystemet anfægtes af lufthavnsbrugerne. |
| --- | --- |

(5)

Lufthavnsafgifter bør ikke medføre forskelsbehandling. Der bør iværksættes en obligatorisk procedure for regelmæssigt samråd mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne, og begge parter bør have mulighed for at klage til en uafhængig tilsynsmyndighed, hvis en afgørelse om lufthavnsafgifter eller ændring af afgiftssystemet anfægtes af lufthavnsbrugerne.

| (6) | Der bør
  udpeges eller
  oprettes
  én
  uafhængig tilsynsmyndighed i hver medlemsstat, så det sikres, at myndighedens afgørelser er upartiske, og at dette direktiv anvendes korrekt og effektivt. Myndigheden bør råde over de nødvendige personale- og ekspertressourcer samt økonomiske midler til at udføre sine opgaver
  for at sikre, at lufthavnene stiller deres faciliteter og tjenesteydelser til rådighed på et omkostningseffektivt grundlag
  . |
| --- | --- |

(6)

Der bør
  udpeges eller
  oprettes
  én
  uafhængig tilsynsmyndighed i hver medlemsstat, så det sikres, at myndighedens afgørelser er upartiske, og at dette direktiv anvendes korrekt og effektivt. Myndigheden bør råde over de nødvendige personale- og ekspertressourcer samt økonomiske midler til at udføre sine opgaver
  for at sikre, at lufthavnene stiller deres faciliteter og tjenesteydelser til rådighed på et omkostningseffektivt grundlag
  .

| (7) | Det er af afgørende betydning for lufthavnsbrugerne, at de jævnligt modtager oplysninger fra lufthavnsdriftsorganet om, hvordan og på hvilket grundlag lufthavnsafgifterne beregnes. En sådan åbenhed vil give luftfartsselskaberne indsigt i, hvilke omkostninger lufthavnen har, og hvor produktive lufthavnens investeringer er. For at gøre det muligt for lufthavnsdriftsorganet at vurdere behovet for fremtidige investeringer korrekt bør der stilles krav om, at lufthavnsbrugerne i god tid underretter lufthavnsdriftsorganet om alle deres driftsprognoser, udviklingsplaner samt særlige behov og ønsker. |
| --- | --- |

(7)

Det er af afgørende betydning for lufthavnsbrugerne, at de jævnligt modtager oplysninger fra lufthavnsdriftsorganet om, hvordan og på hvilket grundlag lufthavnsafgifterne beregnes. En sådan åbenhed vil give luftfartsselskaberne indsigt i, hvilke omkostninger lufthavnen har, og hvor produktive lufthavnens investeringer er. For at gøre det muligt for lufthavnsdriftsorganet at vurdere behovet for fremtidige investeringer korrekt bør der stilles krav om, at lufthavnsbrugerne i god tid underretter lufthavnsdriftsorganet om alle deres driftsprognoser, udviklingsplaner samt særlige behov og ønsker.

| (8) | Lufthavnene bør underrette lufthavnsbrugerne om større infrastrukturplaner, da disse kan have en væsentlig indflydelse på lufthavnsafgifternes størrelse. Disse oplysninger bør fremlægges for at gøre det muligt at overvåge infrastrukturomkostningerne og sikre, at der stilles passende og omkostningseffektive faciliteter til rådighed i den pågældende lufthavn. |
| --- | --- |

(8)

Lufthavnene bør underrette lufthavnsbrugerne om større infrastrukturplaner, da disse kan have en væsentlig indflydelse på lufthavnsafgifternes størrelse. Disse oplysninger bør fremlægges for at gøre det muligt at overvåge infrastrukturomkostningerne og sikre, at der stilles passende og omkostningseffektive faciliteter til rådighed i den pågældende lufthavn.

| (9) | Som følge af fremvæksten af lavprisluftfartsselskaber, bør lufthavne, der beflyves af sådanne selskaber have mulighed for at anvende afgifter, der svarer til den infrastruktur og/eller det serviceniveau, der tilbydes, eftersom de pågældende luftfartsselskaber har en legitim interesse i at kræve ydelser fra lufthavnen, der svarer til pris-/kvalitetsforholdet. Imidlertid bør alle luftfartsselskaber, der ønsker det, have adgang til
  tilpassede

  infrastrukturer og tjenesteydelser på ikke-diskriminerende vilkår. Hvis efterspørgslen er større end udbuddet, bør der gives adgang på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier, der opstilles af lufthavnsdriftsorganet.
  Enhver differentiering og/eller forhøjelse i afgifterne bør være gennemsigtig, objektiv og baseret på klare kriterier. Differentiering kan overvejes som en tilskyndelse til åbning af nye ruter og dermed bidrage til udviklingen i regioner, der lider under geografiske og naturbetingede vanskeligheder, herunder regionerne i den yderste periferi. |
| --- | --- |

(9)

Som følge af fremvæksten af lavprisluftfartsselskaber, bør lufthavne, der beflyves af sådanne selskaber have mulighed for at anvende afgifter, der svarer til den infrastruktur og/eller det serviceniveau, der tilbydes, eftersom de pågældende luftfartsselskaber har en legitim interesse i at kræve ydelser fra lufthavnen, der svarer til pris-/kvalitetsforholdet. Imidlertid bør alle luftfartsselskaber, der ønsker det, have adgang til
  tilpassede

  infrastrukturer og tjenesteydelser på ikke-diskriminerende vilkår. Hvis efterspørgslen er større end udbuddet, bør der gives adgang på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier, der opstilles af lufthavnsdriftsorganet.
  Enhver differentiering og/eller forhøjelse i afgifterne bør være gennemsigtig, objektiv og baseret på klare kriterier. Differentiering kan overvejes som en tilskyndelse til åbning af nye ruter og dermed bidrage til udviklingen i regioner, der lider under geografiske og naturbetingede vanskeligheder, herunder regionerne i den yderste periferi.

| (10) | Da metoderne til fastlæggelse og opkrævning af de beløb, der skal betales til dækning af sikkerhedsomkostninger, varierer i Fællesskabet, er det nødvendigt at harmonisere grundlaget for opkrævning af sikkerhedsomkostninger i de lufthavne i Fællesskabet, hvor sikkerhedsomkostningerne afspejles i lufthavnsafgifterne. I disse lufthavne bør afgiften afhænge af
  de faktiske omkostninger
  ved sikkerhedsforanstaltningerne,
  med korrekt forvaltning af
  eventuel offentlig finansiering
  og statsstøtte, der ydes til dækning af sikkerhedsomkostningerne, og tjenester i forbindelse med sikkerhedsforanstaltninger bør ydes til kostpris og må derfor ikke give fortjeneste. Indtægter fra lufthavnsafgifter til dækning af sikkerhedsomkostninger bør udelukkende anvendes til gennemførelse af sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(10)

Da metoderne til fastlæggelse og opkrævning af de beløb, der skal betales til dækning af sikkerhedsomkostninger, varierer i Fællesskabet, er det nødvendigt at harmonisere grundlaget for opkrævning af sikkerhedsomkostninger i de lufthavne i Fællesskabet, hvor sikkerhedsomkostningerne afspejles i lufthavnsafgifterne. I disse lufthavne bør afgiften afhænge af
  de faktiske omkostninger
  ved sikkerhedsforanstaltningerne,
  med korrekt forvaltning af
  eventuel offentlig finansiering
  og statsstøtte, der ydes til dækning af sikkerhedsomkostningerne, og tjenester i forbindelse med sikkerhedsforanstaltninger bør ydes til kostpris og må derfor ikke give fortjeneste. Indtægter fra lufthavnsafgifter til dækning af sikkerhedsomkostninger bør udelukkende anvendes til gennemførelse af sikkerhedsforanstaltninger.

| (11) | Lufthavnsbrugerne bør have krav på et
  nærmere bestemt
  serviceniveau ▌til gengæld for de afgifter, de betaler. For at sikre dette, bør lufthavnsdriftsorganet og den eller de sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnsbrugerne, med jævne mellemrum indgå en aftale om serviceniveauet. |
| --- | --- |

(11)

Lufthavnsbrugerne bør have krav på et
  nærmere bestemt
  serviceniveau ▌til gengæld for de afgifter, de betaler. For at sikre dette, bør lufthavnsdriftsorganet og den eller de sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnsbrugerne, med jævne mellemrum indgå en aftale om serviceniveauet.

| (12) | Dette direktiv berører ikke anvendelsen af traktatens bestemmelser, navnlig artikel 81-89 ‖. |
| --- | --- |

(12)

Dette direktiv berører ikke anvendelsen af traktatens bestemmelser, navnlig artikel 81-89 ‖.

| (13) | Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da der ikke kan opnås en ensartet løsning i hele Fællesskabet, hvis lufthavnsafgiftssystemerne fastlægges på nationalt plan, og de kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(13)

Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da der ikke kan opnås en ensartet løsning i hele Fællesskabet, hvis lufthavnsafgiftssystemerne fastlægges på nationalt plan, og de kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Genstand

1.    Dette direktiv fastlægger fælles principper for opkrævning af lufthavnsafgifter i Fællesskabets lufthavne.
  Dette berører ikke lufthavnsdriftsorganers frihed til at vælge single till- eller dual till-systemet eller et kombineret system.

2.   Dette direktiv gælder for alle lufthavne, som er beliggende på et område, der er omfattet af traktaten, og som er åbne for erhvervsmæssig trafik, hvor den årlige trafik overstiger
  5 millioner.
  passagerbevægelser
  ,
  eller
  som årligt tegner sig for over 15 % af passagerbevægelserne i den medlemsstat, hvor de befinder sig
  .

Medlemsstaterne kan på grundlag af en undersøgelse udført af den nationale konkurrencemyndighed besluttet at anvende dette direktiv på andre lufthavne, hvis det viser sig at være nødvendigt.

Dette direktiv gælder også for lufthavnsnet og alle lufthavne, der er dele af lufthavnsnet, på alle områder, der er omfattet af traktaten.

Medlemsstaterne offentliggør en liste over de lufthavne på deres område, der er omfattet af dette direktiv. Denne liste udarbejdes på grundlag af oplysninger fra Eurostat og ajourføres årligt.

Dette direktiv gælder ikke for de afgifter, der opkræves som betaling for overflyvningstjenester samt tårn- og indflyvningskontroltjenester i overensstemmelse med ‖ forordning (EF) nr. 1794/2006 ‖ , ‖ for de afgifter, der opkræves som betaling for de groundhandlingydelser, der er opført i bilaget til ‖ direktiv 96/67/EF ‖
  , eller for afgifter, der opkræves til finansiering af assistance til handicappede og bevægelseshæmmede passagerer som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly (6)

  .

Dette direktiv indskrænker ikke den enkelte medlemsstats ret til at anvende yderligere reguleringsforanstaltninger, der ikke er uforenelige med dette direktiv eller andre relevante fællesskabsbestemmelser, over for lufthavnsdriftsorganer, der er etableret på medlemsstatens område. Dette omfatter navnlig godkendelse af afgiftssystemer og/eller afgiftsniveauet på grundlag af konkurrenceretten.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| a) | »lufthavn«: et område, der er specielt indrettet til landing, start og manøvrering af luftfartøjer, herunder også eventuelle anlæg, der er tilknyttet af hensyn til trafikken og servicering af luftfartøjer, samt nødvendige anlæg til betjening af den erhvervsmæssige lufttrafik |
| --- | --- |

a)

»lufthavn«: et område, der er specielt indrettet til landing, start og manøvrering af luftfartøjer, herunder også eventuelle anlæg, der er tilknyttet af hensyn til trafikken og servicering af luftfartøjer, samt nødvendige anlæg til betjening af den erhvervsmæssige lufttrafik

| b) | »lufthavnsdriftsorgan«: organ, som eventuelt i tilknytning til andre aktiviteter, i henhold til nationale love eller bestemmelser har fået til opgave at administrere og forvalte lufthavnsinfrastrukturen
  eller lufthavnsnetinfrastrukturen
  og at koordinere og kontrollere de aktiviteter, der udføres af de forskellige virksomheder, der opererer i de pågældende lufthavne
  eller lufthavnsnet |
| --- | --- |

b)

»lufthavnsdriftsorgan«: organ, som eventuelt i tilknytning til andre aktiviteter, i henhold til nationale love eller bestemmelser har fået til opgave at administrere og forvalte lufthavnsinfrastrukturen
  eller lufthavnsnetinfrastrukturen
  og at koordinere og kontrollere de aktiviteter, der udføres af de forskellige virksomheder, der opererer i de pågældende lufthavne
  eller lufthavnsnet

| c) | »lufthavnbruger«: enhver fysisk eller juridisk person, der ad luftvejen transporterer passagerer, post og/eller fragt til eller fra den pågældende lufthavn |
| --- | --- |

c)

»lufthavnbruger«: enhver fysisk eller juridisk person, der ad luftvejen transporterer passagerer, post og/eller fragt til eller fra den pågældende lufthavn

| d) | »lufthavnsafgift«: en afgift, som lufthavnsbrugerne og/eller flypassagererne betaler til lufthavnsdriftsorganet
  for brug af
  de faciliteter og tjenesteydelser, der udelukkende stilles til rådighed af lufthavnsdriftsorganet, og som er knyttet til landing, start, afmærkning af flyvepladsen, parkering af fly samt passager- og fragtekspedition |
| --- | --- |

d)

»lufthavnsafgift«: en afgift, som lufthavnsbrugerne og/eller flypassagererne betaler til lufthavnsdriftsorganet
  for brug af
  de faciliteter og tjenesteydelser, der udelukkende stilles til rådighed af lufthavnsdriftsorganet, og som er knyttet til landing, start, afmærkning af flyvepladsen, parkering af fly samt passager- og fragtekspedition

| e) | »sikkerhedsafgift«: en afgift, der specifikt har til formål helt eller delvist at dække omkostningerne ved
  minimumssikkerhedsforanstaltninger
  , der skal beskytte den civile luftfart mod ulovlige handlinger
  som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2320/2002 af 16. december 2002 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (7) |
| --- | --- |

e)

»sikkerhedsafgift«: en afgift, der specifikt har til formål helt eller delvist at dække omkostningerne ved
  minimumssikkerhedsforanstaltninger
  , der skal beskytte den civile luftfart mod ulovlige handlinger
  som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2320/2002 af 16. december 2002 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (7)

| f) | »lufthavnsnet«: en række lufthavne i en medlemsstat, der drives af et lufthavnsdriftsorgan, der er udpeget af den kompetente nationale myndighed. |
| --- | --- |

f)

»lufthavnsnet«: en række lufthavne i en medlemsstat, der drives af et lufthavnsdriftsorgan, der er udpeget af den kompetente nationale myndighed.

Artikel 3

Ikke-forskelsbehandling

Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsafgifterne ikke medfører forskelsbehandling af lufthavnsbrugere eller luftfartspassagerer.

Denne bestemmelse udelukker ikke, at afgifter justeres af objektive, gennemsigtige grunde af almen interesse.

Artikel 4

Lufthavnsnet

For at sikre adgang til lufthavnene i et lufthavnsnet til en pris, der står i forhold til antallet af flypassagerer, kan medlemsstaterne tillade lufthavnsnettenes driftsorganer at indføre et ensartet og gennemsigtigt lufthavnsafgiftssystem for alle lufthavne, der er del af lufthavnsnettet. Der kan kun gives tilladelse på betingelse af, at konkurrencen mellem de enkelte medlemsstaters lufthavne ikke forvrides, f.eks. hvad angår turisme. I tilfælde af uenighed kan klageren henvende sig til Kommissionen på grundlag af Fællesskabets relevante konkurrenceregler.

Artikel 5

Samråd og klageadgang

1.    Medlemsstaterne sikrer, at der i hver enkelt lufthavn
  , som er omfattet af dette direktiv,
  indføres en obligatorisk procedure for ▌samråd mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne eller disses repræsentanter om, hvordan lufthavnsafgiftssystemet skal fungere, og om afgifternes størrelse
  , herunder om kvaliteten af de tjenester, som lufthavnsdriftsorganet skal yde for lufthavnsafgiften. Medlemsstaterne sikrer, at et sådant samråd finder sted, inden lufthavnsdriftsorganer eller lufthavnsbrugere gennemfører væsentlige ændringer af lufthavnsafgifternes struktur eller størrelse. Når der er en flerårig aftale mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne eller repræsentanter for lufthavnsbrugerne, finder samrådet sted i overensstemmelse med aftalens bestemmelser.

2.    Medlemsstaterne sikrer, at ændringer i en lufthavns afgiftssystem eller i afgiftsniveauet så vidt muligt sker efter aftale mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne. Til dette formål forelægger lufthavnsdriftsorganet ethvert forslag om ændring af lufthavnens afgiftssystem eller afgiftsniveauet for lufthavnsbrugerne, senest
  seks måneder
  før ændringen skal træde i kraft, sammen med en begrundelse for de påtænkte ændringer. Hvis en lufthavnsbruger anmoder om det, skal lufthavnsdriftsorganet drøfte de påtænkte ændringer med lufthavnsbrugerne og tage hensyn til disses synspunkter, før der træffes endelig afgørelse om ændringerne. Lufthavnsdriftsorganet skal offentliggøre sin endelige afgørelse
  i god tid inden dens ikrafttræden
  . Lufthavnsdriftsorganet skal begrunde sin afgørelse, set i forhold til lufthavnsbrugernes synspunkter, hvis driftsorganet og lufthavnsbrugerne ikke er nået til enighed om de foreslåede ændringer.

3.    Medlemsstaterne sikrer, at
  lufthavnsdriftsorganet eller lufthavnsbrugerne, hvis disse repræsenterer mindst to af hinanden uafhængige luftfartsselskaber eller mindst 10 % af de årlige flyoperationer eller af den årlige passagervolumen i den pågældende lufthavn,
  i tilfælde af
  definitiv
  uenighed om en afgørelse om lufthavnsafgifter kan klage til den uafhængige tilsynsmyndighed, som derpå undersøger begrundelsen for ændringen af lufthavnsafgiftssystemet eller lufthavnsafgifternes størrelse.

Den uafhængige tilsynsmyndighed, der er udpeget eller oprettet i henhold til artikel 12
  :

| a) | fastsætter en procedure for afgørelser i tilfælde af uenighed mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne eller disses repræsentanter om ændringer af lufthavnsafgifternes størrelse eller struktur, herunder ændringer forbundet med tjenesternes kvalitet |
| --- | --- |

a)

fastsætter en procedure for afgørelser i tilfælde af uenighed mellem lufthavnsdriftsorganet og lufthavnsbrugerne eller disses repræsentanter om ændringer af lufthavnsafgifternes størrelse eller struktur, herunder ændringer forbundet med tjenesternes kvalitet

| b) | fastsætter betingelserne for, hvornår en uenighed kan forelægges for den til afgørelse |
| --- | --- |

b)

fastsætter betingelserne for, hvornår en uenighed kan forelægges for den til afgørelse

| c) | fastsætter kriterierne for vurdering i tilfælde af uenighed. |
| --- | --- |

c)

fastsætter kriterierne for vurdering i tilfælde af uenighed.

Disse betingelser og kriterier skal være ikke-diskriminerende, gennemsigtige og i overensstemmelse med principperne i Fællesskabets konkurrencelovgivning og dette direktiv.

Behandlingen af ændringer af ordningen for lufthavnsafgifter eller af lufthavnsafgifterne har ikke opsættende virkning.

4.
     
  Lufthavnsbrugeren skal forelægge umiddelbart overbevisende dokumentation for, at den pågældende lufthavn har truffet foranstaltninger, der er i strid med Fællesskabets konkurrencelovgivning.

5.
     
  Dette berører ikke eksisterende tvistbilæggelsesordninger eller lovbestemt prøvelsesadgang
  .

Artikel 6

Åbenhed

1.   Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsdriftsorganet én gang om året forelægger hver enkelt lufthavnsbruger eller lufthavnsbrugernes repræsentanter eller sammenslutninger oplysninger om, hvilke elementer der tjener som grundlag for fastsættelsen af samtlige lufthavnsafgifter, der opkræves i lufthavnen. Disse oplysninger skal som et minimum omfatte følgende:

| a) | en klar opgørelse over de forskellige tjenesteydelser og infrastrukturanlæg, som lufthavnen stiller til rådighed til gengæld for den afgift, der opkræves |
| --- | --- |

a)

en klar opgørelse over de forskellige tjenesteydelser og infrastrukturanlæg, som lufthavnen stiller til rådighed til gengæld for den afgift, der opkræves

| b) | den
  metodologi
  , der anvendes til at
  fastsætte
  afgifterne
  med angivelse af anvendelsen af single till, dual till eller en blanding af disse to metoder |
| --- | --- |

b)

den
  metodologi
  , der anvendes til at
  fastsætte
  afgifterne
  med angivelse af anvendelsen af single till, dual till eller en blanding af disse to metoder

| c) | lufthavnens overordnede omkostningsstruktur
  , der er forbundet med de faciliteter og ydelser, som lufthavnsafgifterne skal dække, for så vidt som dette er relevant for beregningen af lufthavnsafgifterne og skal angives i årsberetningerne |
| --- | --- |

c)

lufthavnens overordnede omkostningsstruktur
  , der er forbundet med de faciliteter og ydelser, som lufthavnsafgifterne skal dække, for så vidt som dette er relevant for beregningen af lufthavnsafgifterne og skal angives i årsberetningerne

| d) | indtægter og omkostninger for hver kategori af lufthavnsafgifter, der opkræves i lufthavnen |
| --- | --- |

d)

indtægter og omkostninger for hver kategori af lufthavnsafgifter, der opkræves i lufthavnen

| e) | lufthavnenes indtægter fra statsstøtte, subsidier og anden finansiel støtte i forbindelse med indtægter fra afgifter |
| --- | --- |

e)

lufthavnenes indtægter fra statsstøtte, subsidier og anden finansiel støtte i forbindelse med indtægter fra afgifter

| f) | statslig og regional støtte ydet til lufthavnen og omfanget af ressourcer hidrørende fra offentlig finansiering i forbindelse med forpligtelser til offentlig tjeneste |
| --- | --- |

f)

statslig og regional støtte ydet til lufthavnen og omfanget af ressourcer hidrørende fra offentlig finansiering i forbindelse med forpligtelser til offentlig tjeneste

| g) | det samlede antal ansatte inden for de tjenesteydelser, for hvilke der opkræves afgifter |
| --- | --- |

g)

det samlede antal ansatte inden for de tjenesteydelser, for hvilke der opkræves afgifter

| h) | prognoser vedrørende lufthavnens situation, for så vidt angår ▌trafikudvikling og
  større
  planlagte investeringer |
| --- | --- |

h)

prognoser vedrørende lufthavnens situation, for så vidt angår ▌trafikudvikling og
  større
  planlagte investeringer

| i) | den faktiske udnyttelse af lufthavnens infrastruktur og udstyr over en given periode |
| --- | --- |

i)

den faktiske udnyttelse af lufthavnens infrastruktur og udstyr over en given periode

| j) | alle foreslåede større investeringers forventede udbytte
  i form af virkning på lufthavnens kapacitet og tjenesteydelsernes kvalitet. |
| --- | --- |

j)

alle foreslåede større investeringers forventede udbytte
  i form af virkning på lufthavnens kapacitet og tjenesteydelsernes kvalitet.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsbrugerne
  forud for planlagte ændringer af lufthavnsafgifternes niveau eller af lufthavnsafgiftssystemet eller forud for indførelsen af nye afgifter
  forelægger lufthavnsdriftsorganet oplysninger om navnlig følgende aspekter:

| a) | trafikprognoser |
| --- | --- |

a)

trafikprognoser

| b) | prognoser over sammensætningen og den forventede udnyttelse af deres luftfartøjsflåde |
| --- | --- |

b)

prognoser over sammensætningen og den forventede udnyttelse af deres luftfartøjsflåde

| c) | deres udviklingsplaner i den pågældende lufthavn |
| --- | --- |

c)

deres udviklingsplaner i den pågældende lufthavn

| d) | deres behov i den pågældende lufthavn. |
| --- | --- |

d)

deres behov i den pågældende lufthavn.

3.    De oplysninger, der forelægges i medfør af
  stk. 1 og 2,
  skal anses for fortrolige og behandles i overensstemmelse hermed.
  De skal være underlagt national lovgivning om fortrolige data. I forbindelse med børsnoterede lufthavne overholdes navnlig de børsretlige bestemmelser.

4.
     
  Inden for rammerne af de relevante regler om fortrolighed skal den uafhængige tilsynsmyndighed have adgang til alle de oplysninger, som den har brug for i forbindelse med sine aktiviteter.

Artikel 7

Ny infrastruktur

Medlemsstaterne sikrer, at lufthavnsdriftsorganet hører lufthavnsbrugerne, før planer om ny infrastruktur lægges fast.
  Højst fem år før investeringen bliver operationel, kan lufthavnsdriftsorganet gøre sine interesser gældende gennem præfinansiering, når lufthavnsafgifterne fastsættes.

Lufthavnsdriftsorganet kan præfinansiere nye infrastrukturprojekter gennem en forhøjelse af lufthavnsafgifterne, på den betingelse at
  :

| a) | lufthavnsbrugerne får gennemsigtige oplysninger om omfanget af og perioden for forhøjelsen af afgifterne |
| --- | --- |

a)

lufthavnsbrugerne får gennemsigtige oplysninger om omfanget af og perioden for forhøjelsen af afgifterne

| b) | alle ekstraindtægter udelukkende anvendes til etablering af den aftalte infrastruktur |
| --- | --- |

b)

alle ekstraindtægter udelukkende anvendes til etablering af den aftalte infrastruktur

| c) | alle officielle tilladelser foreligger. |
| --- | --- |

c)

alle officielle tilladelser foreligger.

Artikel 8

Kvalitetsnormer

1.    For at opnå en smidig og effektiv lufthavnsdrift sørger medlemsstaterne for, at lufthavnsdriftsorganet og den eller de sammenslutninger, der repræsenterer lufthavnsbrugerne, indleder forhandlinger med henblik på at indgå
  serviceniveauaftaler, jf. bestemmelserne om differentierede afgifter fastlagt i artikel 9,
  om kvaliteten af de tjenester, der ydes i lufthavnsterminalen eller -terminalerne, og om hvor nøjagtige de oplysninger, som lufthavnsbrugerne skal forelægge om deres planlagte aktiviteter, jf. artikel 6, stk. 2, skal være, og i hvor god tid de skal foreligge, for at lufthavnsdriftsorganet kan opfylde sine forpligtelser. Der skal indgås en sådan aftale mindst én gang hvert andet år, og aftalen skal anmeldes til den uafhængige tilsynsmyndighed i hver enkelt medlemsstat.

2.    Medlemsstaterne sikrer, at begge parter har mulighed for at anmode den uafhængige tilsynsmyndighed om at gribe ind, hvis de ikke kan nå til enighed om en serviceniveauaftale.

Artikel 9

Afgiftsdifferentiering

1.    Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at gøre det muligt for lufthavnsdriftsorganet at variere kvaliteten og omfanget af bestemte lufthavnsydelser, terminaler eller terminaldele, med det formål at tilbyde skræddersyede tjenesteydelser eller særlige terminaler eller terminaldele. Lufthavnsafgifterne kan differentieres på grundlag af kvaliteten og omfanget af sådanne ydelser
  , men kan også differentieres på grundlag af miljøpræstationer, støjforurening eller andet af offentlig interesse, forudsat at det fastsættes på grundlag af relevante, objektive og gennemsigtige kriterier
  .

Medlemsstaterne sikrer desuden, at lufthavnene opkræver den samme afgift for den samme tjenesteydelse. Lufthavnsdriftsorganet kan give lufthavnsbrugere rabatter på afgifter baseret på kvaliteten af en anvendt tjenesteydelse, forudsat at den pågældende rabat er tilgængelig for alle lufthavnsbrugere på offentliggjorte, gennemsigtige og objektive betingelser. Det kan give en rabat til brugere, der åbner nye ruter, forudsat at rabatten gives offentligt og ikke-diskriminerende og er tilgængelig for alle lufthavnsbrugere på samme måde i overensstemmelse med Fællesskabets konkurrencelovgivning.

2.    Medlemsstaterne sikrer, at alle lufthavnsbrugere, der ønsker at benytte sig af skræddersyede tjenesteydelser eller særlige terminaler eller terminaldele har adgang til sådanne tjenesteydelser, terminaler eller terminaldele.

‖ Ønsker flere brugere adgang til de skræddersyede tjenesteydelser eller særlige terminaler eller terminaldele, end der er kapacitet til, gives der adgang på grundlag af relevante, objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier.

Artikel 10

Sikkerhedsafgifter

Sikkerhedsafgifter må udelukkende anvendes til dækning af sikkerhedsomkostninger
  og må ikke overstige disse omkostninger. Sikkerhedsafgifter må ikke indebære nogen økonomisk fortjeneste
  . Sikkerhedsomkostninger bestemmes i overensstemmelse med
  principper om økonomisk og driftsmæssig effektivitet og
  regnskabs- og evalueringsprincipper, som er almindeligt anerkendte i hver enkelt medlemsstat.
  Medlemsstaterne sikrer, at omkostningerne fordeles retfærdigt mellem de forskellige brugergrupper i hver enkelt lufthavn.
  Medlemsstaterne sikrer dog, at der tages særligt hensyn til:

| — | omkostningerne ved finansiering af de faciliteter og anlæg, der udelukkende tjener sikkerhedsformål, herunder en rimelig afskrivning af disse faciliteter og anlæg |
| --- | --- |

—

omkostningerne ved finansiering af de faciliteter og anlæg, der udelukkende tjener sikkerhedsformål, herunder en rimelig afskrivning af disse faciliteter og anlæg

| — | udgifterne til sikkerhedspersonale og sikkerhedsforanstaltninger
  , dog ikke omkostninger til kortsigtede øgede sikkerhedsforanstaltninger; sådanne foranstaltninger, der indføres i henhold til national lovgivning på baggrund af en særlig risikovurdering og medfører ekstraudgifter, er ikke omfattet af bestemmelserne i dette direktiv |
| --- | --- |

—

udgifterne til sikkerhedspersonale og sikkerhedsforanstaltninger
  , dog ikke omkostninger til kortsigtede øgede sikkerhedsforanstaltninger; sådanne foranstaltninger, der indføres i henhold til national lovgivning på baggrund af en særlig risikovurdering og medfører ekstraudgifter, er ikke omfattet af bestemmelserne i dette direktiv

| — | de tilskud og subsidier, der ydes af myndighederne til sikkerhedsformål. |
| --- | --- |

—

de tilskud og subsidier, der ydes af myndighederne til sikkerhedsformål.

Indtægter af sikkerhedsafgifter opkrævet i en bestemt lufthavn må kun anvendes til dækning af lufthavnssikkerhedsudgifter det sted, hvor afgifterne blev opkrævet. Hvis der er tale om lufthavnsnet, må indtægter fra sikkerhedsafgifter kun anvendes til dækning af sikkerhedsudgifter, der opstår i lufthavne, som er en del af nettet.

Artikel 11

Strengere sikkerhedsforanstaltninger

Omkostninger ved sikkerhedsforanstaltninger, som er strengere end de minimumssikkerhedsforanstaltninger, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 2320/2002, dækkes af medlemsstaterne.

Artikel 12

Uafhængig tilsynsmyndighed

1.    Medlemsstaterne udpeger eller opretter et uafhængigt organ som national uafhængig tilsynsmyndighed, der skal sikre, at de foranstaltninger, der træffes for at efterkomme dette direktiv, anvendes korrekt, samt
  sikre gennemførelse af
  de opgaver, det pålægges i henhold til artikel 5 og artikel 8. Dette organ kan være det samme som det, medlemsstaten pålægger at varetage gennemførelsen af de yderligere nationale foranstaltninger, der henvises til artikel 1, stk. 2, herunder godkendelse af afgiftssystemet og/eller afgiftsniveauet, forudsat at organet opfylder kravene i denne artikels stk. 3.

2.
     
  Den uafhængige nationale tilsynsmyndighed kan under sit tilsyn uddelegere gennemførelsen af bestemmelserne i dette direktiv eller dele heraf til regionale uafhængige tilsynsmyndigheder, forudsat at gennemførelsen finder sted i overensstemmelse med de samme standarder. Den uafhængige nationale tilsynsmyndighed bærer fortsat ansvaret for sikring af korrekt anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv. Bestemmelserne i stk. 3 finder også anvendelse på regionale uafhængige tilsynsmyndigheder.

3.    Medlemsstaterne garanterer, at tilsynsmyndigheden er uafhængig, ved at sikre, at den er retligt adskilt fra og funktionelt uafhængigt af lufthavnsdriftsorganerne og lufthavnsbrugerne. Medlemsstater, som bevarer ejerskab til eller kontrol over lufthavne, lufthavnsdriftsorganer eller luftfartsselskaber, sikrer også, at der er en fuldstændig og effektiv strukturel adskillelse mellem myndighedsopgaverne og de aktiviteter, der er knyttet til ejerskabet eller kontrollen. Medlemsstaterne sikrer, at de uafhængige tilsynsmyndigheder udøver deres beføjelser på en upartisk og gennemsigtig måde.

4.    Medlemsstaterne meddeler Kommissionen navn og adresse på den uafhængige tilsynsmyndighed samt dens opgaver og ansvarsområder og anfører, hvilke foranstaltninger der er truffet for at sikre, at stk. 3 overholdes.

5.   

  Når den uafhængige tilsynsmyndighed undersøger begrundelsen for ændringer af lufthavnsafgifternes struktur eller størrelse i henhold til artikel 5, skal den kunne anmode parterne om de fornødne oplysninger, og den skal høre de pågældende parter og alle andre berørte parter, før den træffer afgørelse. Den skal træffe afgørelse i sagen hurtigst muligt og senest tre måneder efter modtagelse af en klage, og den skal offentliggøre afgørelsen og begrundelsen for den.
  Den uafhængige tilsynsmyndigheds afgørelser er bindende.

6.    Den uafhængige tilsynsmyndighed offentliggør hvert år en beretning om sin virksomhed.

Artikel 13

Rapport og revision

1.    Senest ... (8), forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af dette direktiv

  med en vurdering om fremskridtet med hensyn til at opfylde dets mål
  , og i givet fald passende forslag.

2.    Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om anvendelsen af dette direktiv, navnlig om indsamling af oplysninger til den rapport, der er nævnt i stk. 1.

Artikel 14

Gennemførelse

1.    Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest ... (9). De underretter straks Kommissionen herom.

Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til nærværende direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning.

2.    Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 15

Ikrafttræden og adressater

Dette direktiv træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ‖

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 10 af 15.1.2008, s. 35.

1

EUT C 10 af 15.1.2008, s. 35.

(2)  
  EUT C 305 af 15.12.2007, s. 11.

2

EUT C 305 af 15.12.2007, s. 11.

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 15.1.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 15.1.2008

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1794/2006 af 6. december 2006 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (EUT L 341 af 7.12.2006, s. 3).

4

Kommissionens forordning (EF) nr. 1794/2006 af 6. december 2006 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (EUT L 341 af 7.12.2006, s. 3)

(5)  Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne (EFT L 272 af 25.10.1996, s. 36). Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

5

Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne (EFT L 272 af 25.10.1996, s. 36). Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(6)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 1.

6

(7)  EFT L 355 af 30.12.2002, s. 1.Ændret ved forordning (EF) nr. 849/2004 (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 1). Berigtiget i EUT L 229 af 29.6.2004, s. 3.

7

(8)   Fire år efter dette direktivs ikrafttræden.

8

Fire år efter dette direktivs ikrafttræden.

(9)  18 måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

9

18 måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/102

---

P6_TA(2008)0005

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om eksport og import af farlige kemikalier (KOM(2006)0745 — C6-0439/2006 — 2006/0246(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0745), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0745),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0439/2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0439/2006),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0406/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0406/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | tager den vedføjede erklæring fra Kommissionen til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager den vedføjede erklæring fra Kommissionen til efterretning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2006)0246

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om eksport og import af farlige kemikalier

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 689/2008).

---

BILAG

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN VEDRØRENDE STATUS FOR KVIKSØLV OG ARSEN UNDER PIC-FORORDNINGEN

Kommissionen understreger, at der, hvis metallisk arsen bliver forbudt eller underkastet strenge restriktioner i Fællesskabet, vil blive fremsat forslag om tilpasning af det pågældende bilag i overensstemmelse med artikel 22, stk. 3, i forordning (EF) nr. 304/2003. Kommissionen konstaterer endvidere, at der i Rådet og Europa-Parlamentet i øjeblikket arbejdes på et forslag om forbud mod eksport af kviksølv fra Fællesskabet, hvilket er mere vidtrækkende end det krav om forudgående informeret samtykke, som stilles i Rotterdam-konventionen og EF-lovgivningen om dens gennemførelse.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/103

---

P6_TA(2008)0006

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (KOM(2007)0159 — C6-0104/2007 — 2007/0054(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0159), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0159),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 42 og artikel 308, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0104/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 42 og artikel 308, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0104/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0515/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0515/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0054

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 5. januar 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 592/2008).

---

Onsdag, den 16. januar 2008

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/104

---

P6_TA(2008)0010

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2008 om forslag til Rådets forordning om de foranstaltninger, Kommissionen skal gennemføre i perioden 2008-2013 ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik (KOM(2007)0383 — C6-0273/2007 — 2007/0132(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0383), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0383),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0273/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0273/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0508/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0508/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 2 |
| (2) Takket være de erfaringer, der er gjort i perioden 2004-2007 inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1445/2000/EF af 22. maj 2000 om anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik i landbrugsstatistik for perioden 1999-2003 med efterfølgende ændringer og inden for rammerne af tidligere afgørelser,
  har det agrometeorologiske system for prognose af udbytter og for overvågning af jordens anvendelse og afgrødernes tilstand kunnet gøres operationelt, og systemet har
  nået en avanceret udviklingsfase
  og bevist, at det fungerer effektivt
  . | (2) Takket være de erfaringer, der er gjort i perioden 2004-2007 inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1445/2000/EF af 22. maj 2000 om anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik i landbrugsstatistik for perioden 1999-2003 med efterfølgende ændringer og inden for rammerne af tidligere afgørelser,
  er der både opnået større viden om overvågning af arealanvendelse, arealdække og miljøparametre (Lucas-projektet) og
  nået en avanceret
  drifts- og
  udviklingsfase
  for det agrometeorologiske system for overvågning af afgrøder og prognose af udbytter (Mars-projektet)
  . |
| Ændring 2 |
| Betragtning 2 a (ny) |
| | (2a) Kun Mars-pilotprojektet, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2066/2003/EF af 10. november 2003 om fortsat anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik i landbrugsstatistikken i perioden 2004-2007 (1), henhører under denne forordnings anvendelsesområde. Mere specifikt er kun de operationelle foranstaltninger, der iværksættes af Kommissionen, ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik omfattet af denne forordning. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 5 |
| (5) De oplysninger og estimationer, der bliver et resultat af de iværksatte aktioner, og som Kommissionen ligger inde med, bør stilles til medlemsstaternes rådighed, og der bør desuden fremsendes en foreløbig og endelig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsesbetingelserne for teledetektionsaktionerne og om anvendelsen af de ressourcer, der stilles til rådighed for Kommissionen, eventuelt ledsaget af et forslag om en fortsættelse af disse aktioner ud over den periode, der fastsættes ved denne afgørelse — | (5) De oplysninger og estimationer, der bliver et resultat af de iværksatte aktioner, og som Kommissionen ligger inde med,
  bør kun anvendes til estimationer af udbytte og ikke til kontrolformål. Oplysningerne og estimationerne
  bør stilles til medlemsstaternes rådighed, og der bør desuden fremsendes en foreløbig og endelig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsesbetingelserne for teledetektionsaktionerne og om anvendelsen af de ressourcer, der stilles til rådighed for Kommissionen, eventuelt ledsaget af et forslag om en fortsættelse af disse aktioner ud over den periode, der fastsættes ved denne afgørelse — |
| Ændring 4 |
| Artikel 1, stk. 1, indledning |
| 1. | Fra 1. januar 2008 og for en periode på seks år kan de aktioner, der iværksættes af Kommissionen ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra e), i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik
  , når de har til formål at give Kommissionen midlerne til at: |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 2

(2) Takket være de erfaringer, der er gjort i perioden 2004-2007 inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1445/2000/EF af 22. maj 2000 om anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik i landbrugsstatistik for perioden 1999-2003 med efterfølgende ændringer og inden for rammerne af tidligere afgørelser,
  har det agrometeorologiske system for prognose af udbytter og for overvågning af jordens anvendelse og afgrødernes tilstand kunnet gøres operationelt, og systemet har
  nået en avanceret udviklingsfase
  og bevist, at det fungerer effektivt
  .

(2) Takket være de erfaringer, der er gjort i perioden 2004-2007 inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1445/2000/EF af 22. maj 2000 om anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik i landbrugsstatistik for perioden 1999-2003 med efterfølgende ændringer og inden for rammerne af tidligere afgørelser,
  er der både opnået større viden om overvågning af arealanvendelse, arealdække og miljøparametre (Lucas-projektet) og
  nået en avanceret
  drifts- og
  udviklingsfase
  for det agrometeorologiske system for overvågning af afgrøder og prognose af udbytter (Mars-projektet)
  .

Ændring 2

Betragtning 2 a (ny)

(2a) Kun Mars-pilotprojektet, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2066/2003/EF af 10. november 2003 om fortsat anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik i landbrugsstatistikken i perioden 2004-2007 (1), henhører under denne forordnings anvendelsesområde. Mere specifikt er kun de operationelle foranstaltninger, der iværksættes af Kommissionen, ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik omfattet af denne forordning.

Ændring 3

Betragtning 5

(5) De oplysninger og estimationer, der bliver et resultat af de iværksatte aktioner, og som Kommissionen ligger inde med, bør stilles til medlemsstaternes rådighed, og der bør desuden fremsendes en foreløbig og endelig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsesbetingelserne for teledetektionsaktionerne og om anvendelsen af de ressourcer, der stilles til rådighed for Kommissionen, eventuelt ledsaget af et forslag om en fortsættelse af disse aktioner ud over den periode, der fastsættes ved denne afgørelse —

(5) De oplysninger og estimationer, der bliver et resultat af de iværksatte aktioner, og som Kommissionen ligger inde med,
  bør kun anvendes til estimationer af udbytte og ikke til kontrolformål. Oplysningerne og estimationerne
  bør stilles til medlemsstaternes rådighed, og der bør desuden fremsendes en foreløbig og endelig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsesbetingelserne for teledetektionsaktionerne og om anvendelsen af de ressourcer, der stilles til rådighed for Kommissionen, eventuelt ledsaget af et forslag om en fortsættelse af disse aktioner ud over den periode, der fastsættes ved denne afgørelse —

Ændring 4

Artikel 1, stk. 1, indledning

1.

Fra 1. januar 2008 og for en periode på seks år kan de aktioner, der iværksættes af Kommissionen ved anvendelse af teledetektion inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra e), i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik
  , når de har til formål at give Kommissionen midlerne til at:

| 1. | Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program i tidsrummet 2008-2013 udgør 9,2 mio. EUR. De årlige bevillinger fastlægges af budgetmyndigheden inden for lofterne for de fastlagte udgiftsområder inden for finansieringsrammen
  , når de har til formål at give Kommissionen midlerne til at: |
| --- | --- |

1.

Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program i tidsrummet 2008-2013 udgør 9,2 mio. EUR. De årlige bevillinger fastlægges af budgetmyndigheden inden for lofterne for de fastlagte udgiftsområder inden for finansieringsrammen
  , når de har til formål at give Kommissionen midlerne til at:

Ændring 5

Artikel 1, stk. 1, litra a

a)
  forvalte
  landbrugsmarkederne

a)
  bidrage til forvaltningen af
  landbrugsmarkederne

Ændring 6

Artikel 1, stk. 1, litra c

c) lette adgangen til de oplysninger, der er nævnt i litra b)

c) lette adgangen til de oplysninger, der er nævnt i litra b)
  , for de hertil bemyndigede organer, og kun i overensstemmelse med denne forordning

Ændring 7

Artikel 1, stk. 2, litra b

b)
  oprettelse af en infrastruktur for rumlige data og af et websted

b)
  forbedring af webstedet for Det Fælles Forskningscenters landbrugsenhed, således at alle relevante forskningsdata frit stilles til rådighed for offentligheden

Ændring 8

Artikel 1, stk. 2, litra b a (nyt)

ba) oprettelse af en fortegnelse over alle projekter vedrørende rumlige data, teledetektion og agrometeorologi og konsolidering af eksisterende infrastrukturer og websteder vedrørende rumlige data

---

(1)  EUT L 309 af 26.11.2003, s. 9.

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/106

---

P6_TA(2008)0011

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (9948/2/2007 — C6-0315/2007 — 2002/0222(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (9948/2/2007 — C6-0315/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (9948/2/2007 — C6-0315/2007),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002)0443) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2002)0443) (2),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2004)0747 og KOM(2005)0483), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2004)0747 og KOM(2005)0483),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 62, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0504/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0504/2007),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 233.

(2)  EFT C 331 E af 31.12.2002, s. 200.

---

P6_TC2-COD(2002)0222

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 16. januar 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2008/48/EF).

---

Torsdag, den 17. januar 2008

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/108

---

P6_TA(2008)0014

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2008 om forslag til Rådets beslutning om gennemførelse af forordning (EF) nr. 168/2007 for så vidt angår vedtagelse af en flerårig ramme for Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for 2007-2012 (KOM(2007)0515 — C6-0322/2007 — 2007/0189(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0515), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0515),

| — | der henviser til artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 168/2007, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0322/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 168/2007, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0322/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0514/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0514/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 1 |
| (1) For at agenturet kan udføre sine opgaver bedst muligt, skal der fastlægges præcise tematiske områder for dets arbejde i en flerårig ramme, der dækker fem år, som fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 168/2007. | (1) For at agenturet kan udføre sine opgaver bedst muligt
  og på baggrund af formålet med oprettelsen af agenturet
  , skal der fastlægges præcise tematiske områder for dets arbejde i en flerårig ramme, der dækker fem år, som fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 168/2007. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 2 |
| (2) Rammen bør omfatte bekæmpelse af racisme, fremmedhad og intolerance i forbindelse hermed, som er blandt de tematiske områder for agenturets arbejde. | (2) Rammen bør omfatte bekæmpelse af racisme, fremmedhad og intolerance i forbindelse hermed, som er blandt de tematiske områder for agenturets arbejde
  , samt beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører etniske eller nationale mindretal
  . |
| Ændring 3 |
| Betragtning 5 |
| (5) Rammen bør indeholde bestemmelser, der tager sigte på at sikre komplementaritet med det mandat, der er tillagt andre fællesskabs- og EU-organer, -kontorer og -agenturer, samt med Europarådet og andre internationale organisationer, der er aktive inden for grundlæggende rettigheder. De mest relevante fællesskabsagenturer og -organer for den flerårige ramme er Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1922/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder,
  og
  Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og formålene med disse bør derfor tages i betragtning. | (5) Rammen bør indeholde bestemmelser, der tager sigte på at sikre komplementaritet med det mandat, der er tillagt andre fællesskabs- og EU-organer, -kontorer og -agenturer, samt med Europarådet og andre internationale organisationer, der er aktive inden for grundlæggende rettigheder. De mest relevante fællesskabsagenturer og -organer for den flerårige ramme er Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1922/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger,
  samt Den Europæiske Ombudsmand,
  og formålene med disse
  og deres aktivitetsområde
  bør derfor tages i betragtning. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 6 a (ny) |
| | (6a) I henhold til artikel 5, stk. 3 i forordning (EF) nr. 168/2007 kan agenturet arbejde uden for de tematiske områder, der er fastsat i den flerårige ramme, på anmodning af Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen, forudsat at dets finansielle og menneskelige ressourcer tillader det. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 7 a (ny) |
| | (7a) Denne ramme fastsætter de tematiske områder, inden for hvilke agenturet bør arbejde, mens agenturets opgaver er fastsat i artikel 4 i forordning (EF) nr. 168/2007, som især nævner opgaven med at øge offentlighedens bevidsthed om grundlæggende rettigheder og aktivt orientere om agenturets arbejde. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 7 b (ny) |
| | (7b) Alle mennesker er født lige, og derfor er menneskerettighederne udelelige og ukrænkelige. |
| Ændring 7 |
| Betragtning 7 c (ny) |
| | (7c) Det er nødvendigt at kontrollere, at EU-institutionerne og alle medlemsstaterne overholder alle internationale menneskerettighedskonventioner, som medlemsstaterne deltager i
  . |
| Ændring 8 |
| Betragtning 7 d (ny) |
| | (7d) Agenturet bør regelmæssigt aflægge beretning til Europa-Parlamentet. |
| Ændring 9 |
| Artikel 1, stk. 1 a (nyt) |
| | 1a. Kommissionen kan, på eget initiativ eller på initiativ fra Rådet, Europa-Parlamentet eller agenturets bestyrelse, tidligst et år efter vedtagelsen af den flerårige ramme fremsætte et forslag om at undersøge rammen i henhold til den procedure, som er fastlagt i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 168/2007. |
| Ændring 10 |
| Artikel 1, stk. 2 a (nyt) |
| | 2a. Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen kan anmode agenturet om at undersøge specifikke handlinger eller specifikke problemer. |
| Ændring 11 |
| Artikel 1 a (ny) |
| | Artikel 1 a |
| | Opgaver |
| | Agenturet kan udarbejde og offentliggøre konklusioner om og holdninger til tematiske områder, der ikke er omfattet af artikel 2, hvis der er tale om usædvanlige og tvingende omstændigheder. Under sådanne omstændigheder sendes meddelelse om påtagne opgaver til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen
  . |
| Ændring 12 |
| Artikel 2, indledning |
| De
  tematiske områder
  er som følger
  : | I sit arbejde inden for følgende
  tematiske områder
  , med forbehold af artikel 1, stk. 2a, og artikel 1a, søger agenturet at identificere de økonomiske, sociale og kulturelle faktorer, der bidrager til respekten for menneskerettigheder på de pågældende områder, eller som udgør hovedårsagerne til krænkelser af menneskerettighederne
  : |
| Ændring 13 |
| Artikel 2, litra b |
| b) forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering eller af personer, der tilhører mindretal | b) forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering eller af personer, der
  tilhører traditionelle nationale og sproglige
  mindretal
  og enhver kombination af disse grunde (forskellige former for forskelsbehandling) |
| Ændring 14 |
| Artikel 2, litra j |
| j) adgang til et effektivt og uafhængigt retsvæsen. | j) adgang til et effektivt og uafhængigt retsvæsen
  , hvad angår tiltaltes og mistænktes rettigheder |
| Ændring 15 |
| Punkt 2, litra ja (nyt) |
| | ja) ekstrem fattigdom og social udstødelse |
| Ændring 16 |
| Artikel 3, stk. 1 |
| 1. | Agenturet sikrer en hensigtsmæssig koordinering med relevante fællesskabsorganer, -kontorer og -agenturer, medlemsstaterne, internationale organisationer og civilsamfundet på de betingelser, der er fastlagt i artikel 7, 8 og 10 i forordning (EF) nr. 168/2007, til gennemførelse af denne ramme. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 1

(1) For at agenturet kan udføre sine opgaver bedst muligt, skal der fastlægges præcise tematiske områder for dets arbejde i en flerårig ramme, der dækker fem år, som fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 168/2007.

(1) For at agenturet kan udføre sine opgaver bedst muligt
  og på baggrund af formålet med oprettelsen af agenturet
  , skal der fastlægges præcise tematiske områder for dets arbejde i en flerårig ramme, der dækker fem år, som fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 168/2007.

Ændring 2

Betragtning 2

(2) Rammen bør omfatte bekæmpelse af racisme, fremmedhad og intolerance i forbindelse hermed, som er blandt de tematiske områder for agenturets arbejde.

(2) Rammen bør omfatte bekæmpelse af racisme, fremmedhad og intolerance i forbindelse hermed, som er blandt de tematiske områder for agenturets arbejde
  , samt beskyttelse af rettighederne for personer, der tilhører etniske eller nationale mindretal
  .

Ændring 3

Betragtning 5

(5) Rammen bør indeholde bestemmelser, der tager sigte på at sikre komplementaritet med det mandat, der er tillagt andre fællesskabs- og EU-organer, -kontorer og -agenturer, samt med Europarådet og andre internationale organisationer, der er aktive inden for grundlæggende rettigheder. De mest relevante fællesskabsagenturer og -organer for den flerårige ramme er Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1922/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder,
  og
  Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og formålene med disse bør derfor tages i betragtning.

(5) Rammen bør indeholde bestemmelser, der tager sigte på at sikre komplementaritet med det mandat, der er tillagt andre fællesskabs- og EU-organer, -kontorer og -agenturer, samt med Europarådet og andre internationale organisationer, der er aktive inden for grundlæggende rettigheder. De mest relevante fællesskabsagenturer og -organer for den flerårige ramme er Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1922/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger,
  samt Den Europæiske Ombudsmand,
  og formålene med disse
  og deres aktivitetsområde
  bør derfor tages i betragtning.

Ændring 4

Betragtning 6 a (ny)

(6a) I henhold til artikel 5, stk. 3 i forordning (EF) nr. 168/2007 kan agenturet arbejde uden for de tematiske områder, der er fastsat i den flerårige ramme, på anmodning af Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen, forudsat at dets finansielle og menneskelige ressourcer tillader det.

Ændring 5

Betragtning 7 a (ny)

(7a) Denne ramme fastsætter de tematiske områder, inden for hvilke agenturet bør arbejde, mens agenturets opgaver er fastsat i artikel 4 i forordning (EF) nr. 168/2007, som især nævner opgaven med at øge offentlighedens bevidsthed om grundlæggende rettigheder og aktivt orientere om agenturets arbejde.

Ændring 6

Betragtning 7 b (ny)

(7b) Alle mennesker er født lige, og derfor er menneskerettighederne udelelige og ukrænkelige.

Ændring 7

Betragtning 7 c (ny)

(7c) Det er nødvendigt at kontrollere, at EU-institutionerne og alle medlemsstaterne overholder alle internationale menneskerettighedskonventioner, som medlemsstaterne deltager i
  .

Ændring 8

Betragtning 7 d (ny)

(7d) Agenturet bør regelmæssigt aflægge beretning til Europa-Parlamentet.

Ændring 9

Artikel 1, stk. 1 a (nyt)

1a. Kommissionen kan, på eget initiativ eller på initiativ fra Rådet, Europa-Parlamentet eller agenturets bestyrelse, tidligst et år efter vedtagelsen af den flerårige ramme fremsætte et forslag om at undersøge rammen i henhold til den procedure, som er fastlagt i artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 168/2007.

Ændring 10

Artikel 1, stk. 2 a (nyt)

2a. Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen kan anmode agenturet om at undersøge specifikke handlinger eller specifikke problemer.

Ændring 11

Artikel 1 a (ny)

Artikel 1 a

Opgaver

Agenturet kan udarbejde og offentliggøre konklusioner om og holdninger til tematiske områder, der ikke er omfattet af artikel 2, hvis der er tale om usædvanlige og tvingende omstændigheder. Under sådanne omstændigheder sendes meddelelse om påtagne opgaver til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen
  .

Ændring 12

Artikel 2, indledning

De
  tematiske områder
  er som følger
  :

I sit arbejde inden for følgende
  tematiske områder
  , med forbehold af artikel 1, stk. 2a, og artikel 1a, søger agenturet at identificere de økonomiske, sociale og kulturelle faktorer, der bidrager til respekten for menneskerettigheder på de pågældende områder, eller som udgør hovedårsagerne til krænkelser af menneskerettighederne
  :

Ændring 13

Artikel 2, litra b

b) forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering eller af personer, der tilhører mindretal

b) forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering eller af personer, der
  tilhører traditionelle nationale og sproglige
  mindretal
  og enhver kombination af disse grunde (forskellige former for forskelsbehandling)

Ændring 14

Artikel 2, litra j

j) adgang til et effektivt og uafhængigt retsvæsen.

j) adgang til et effektivt og uafhængigt retsvæsen
  , hvad angår tiltaltes og mistænktes rettigheder

Ændring 15

Punkt 2, litra ja (nyt)

ja) ekstrem fattigdom og social udstødelse

Ændring 16

Artikel 3, stk. 1

1.

Agenturet sikrer en hensigtsmæssig koordinering med relevante fællesskabsorganer, -kontorer og -agenturer, medlemsstaterne, internationale organisationer og civilsamfundet på de betingelser, der er fastlagt i artikel 7, 8 og 10 i forordning (EF) nr. 168/2007, til gennemførelse af denne ramme.

| 1. | Agenturet sikrer
  et hensigtsmæssigt samarbejde og
  en hensigtsmæssig koordinering med relevante fællesskabsorganer, -kontorer og -agenturer, medlemsstaterne, internationale organisationer og civilsamfundet på de betingelser, der er fastlagt i artikel 7, 8 og 10 i forordning (EF) nr. 168/2007, til gennemførelse af denne ramme. |
| --- | --- |

1.

Agenturet sikrer
  et hensigtsmæssigt samarbejde og
  en hensigtsmæssig koordinering med relevante fællesskabsorganer, -kontorer og -agenturer, medlemsstaterne, internationale organisationer og civilsamfundet på de betingelser, der er fastlagt i artikel 7, 8 og 10 i forordning (EF) nr. 168/2007, til gennemførelse af denne ramme.

Ændring 17

Artikel 3, stk. 2 a (nyt)

2a. Agenturet samarbejder aktivt med kandidatlande på området grundlæggende rettigheder med henblik på at lette deres overholdelse af fællesskabsretten

Ændring 18

Artikel 3, stk. 3

| 3. | Agenturet beskæftiger sig kun med spørgsmål vedrørende forskelsbehandling på grund af køn som led i og i den udstrækning, det er relevant for det arbejde, der skal udføres om generelle spørgsmål om forskelsbehandling, som omhandlet i artikel 2, litra b),
  under hensyntagen til, at de overordnede
  mål for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 1922/2006
  , er at bidrage til og styrke fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, herunder integration af ligestillingsaspektet i alle fællesskabspolitikker og de heraf følgende nationale politikker, og til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af køn og til at øge EU-borgernes bevidsthed om ligestilling ved at yde teknisk bistand til Fællesskabets institutioner, særlig Kommissionen, og medlemsstaternes myndigheder
  . |
| --- | --- |

3.

Agenturet beskæftiger sig kun med spørgsmål vedrørende forskelsbehandling på grund af køn som led i og i den udstrækning, det er relevant for det arbejde, der skal udføres om generelle spørgsmål om forskelsbehandling, som omhandlet i artikel 2, litra b),
  under hensyntagen til, at de overordnede
  mål for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 1922/2006
  , er at bidrage til og styrke fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, herunder integration af ligestillingsaspektet i alle fællesskabspolitikker og de heraf følgende nationale politikker, og til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af køn og til at øge EU-borgernes bevidsthed om ligestilling ved at yde teknisk bistand til Fællesskabets institutioner, særlig Kommissionen, og medlemsstaternes myndigheder
  .

| 3. | Agenturet beskæftiger sig kun med spørgsmål vedrørende forskelsbehandling på grund af køn
  , særligt forskellige former for forskelsbehandling,
  som led i og i den udstrækning, det er relevant for det arbejde, der skal udføres om generelle spørgsmål om forskelsbehandling, som omhandlet i artikel 2, litra b),
  under hensyntagen til de formål og de opgaver, der er fastsat
  for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 1922/2006
  . De nærmere betingelser for samarbejdet mellem agenturet og instituttet fastlægges i et aftalememorandum i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 168/2007
  . |
| --- | --- |

3.

Agenturet beskæftiger sig kun med spørgsmål vedrørende forskelsbehandling på grund af køn
  , særligt forskellige former for forskelsbehandling,
  som led i og i den udstrækning, det er relevant for det arbejde, der skal udføres om generelle spørgsmål om forskelsbehandling, som omhandlet i artikel 2, litra b),
  under hensyntagen til de formål og de opgaver, der er fastsat
  for Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 1922/2006
  . De nærmere betingelser for samarbejdet mellem agenturet og instituttet fastlægges i et aftalememorandum i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 168/2007
  .

---

| 19.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 41/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 41/111

---

P6_TA(2008)0015

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2008 om forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en europæisk politienhed (Europol) (KOM(2006)0817 — C6-0055/2007 — 2006/0310(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2006)0817), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2006)0817),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 30, stk. 1, litra b), artikel 30, stk. 2, og artikel 34, stk. 2, litra c), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 30, stk. 1, litra b), artikel 30, stk. 2, og artikel 34, stk. 2, litra c),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0055/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0055/2007),

| — | der henviser til protokollen om Schengen-reglerne som integreret i Den Europæiske Union, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om Schengen-reglerne som integreret i Den Europæiske Union, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0447/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0447/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | mener, at det finansielle referencegrundlag, der er anført i Kommissionens forslag, skal være foreneligt med loftet for udgiftsområde 3a i den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 og med bestemmelserne i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1)(IIA); |
| --- | --- |

2.

mener, at det finansielle referencegrundlag, der er anført i Kommissionens forslag, skal være foreneligt med loftet for udgiftsområde 3a i den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 og med bestemmelserne i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1)(IIA);

| 3. | erindrer om, at Budgetudvalgets udtalelse ikke foregriber resultatet af den fastlagte procedure i punkt 47 i IIA, der finder anvendelse på oprettelsen af en europæisk politienhed; |
| --- | --- |

3.

erindrer om, at Budgetudvalgets udtalelse ikke foregriber resultatet af den fastlagte procedure i punkt 47 i IIA, der finder anvendelse på oprettelsen af en europæisk politienhed;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 5. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 6. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

6.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 7. | anmoder Rådet om fornyet høring inden for rammerne af Lissabon-traktaten, hvis Rådets afgørelse om oprettelse af Europol ikke er vedtaget inden juni 2008; |
| --- | --- |

7.

anmoder Rådet om fornyet høring inden for rammerne af Lissabon-traktaten, hvis Rådets afgørelse om oprettelse af Europol ikke er vedtaget inden juni 2008;

| 8. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Henvisning 1 a (ny) |
| | under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2)(finansforordningen), særlig artikel 185, |
| Ændring 2 |
| Henvisning 1 b (ny) |
| | under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 47, |
| Ændring 3 |
| Betragtning 4 a (ny) |
| | (4a) Rådet har endnu ikke vedtaget rammeafgørelsen om beskyttelse af personoplysninger, der behandles i forbindelse med det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager. Rammeafgørelsens ikrafttræden er afgørende for, at Europol kan opfylde sit mandat inden for en retslig ramme, som fuldt ud sikrer beskyttelse af europæiske borgeres personoplysninger. Det er derfor afgørende, at Rådet vedtager rammeafgørelsen så hurtigt som muligt. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 4 b (ny) |
| | (4b) I sin henstilling til Rådet af 13. april 1999 om Europol: Styrkelse af den parlamentariske kontrol og udvidelse af beføjelserne (3) opfordrede Europa-Parlamentet til, at Europol blev placeret inden for Den europæiske Unions institutionelle ramme, og til, at det skulle underlægges Europa-Parlamentets demokratiske kontrol. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 4 c (ny) |
| | (4c) I sin henstilling til Rådet af 30. maj 2002 om Europols fremtidige udvikling og fulde integration i Den Europæiske Unions institutionelle system (4) og i sin henstilling til Rådet af 10. april 2003 om Europols fremtidige udvikling (5) opfordrede Europa-Parlamentet til, at Europol gives fællesskabsstatus. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 5 |
| (5) Når Europol oprettes som et EU-agentur finansieret over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, vil det styrke Europa-Parlamentets kontrol med Europol, da Europa-Parlamentet bliver involveret i vedtagelsen af budgettet. | (5) Oprettelsen af Europol som et EU-agentur finansieret over Den Europæiske Unions almindelige budget, vil det styrke Europa-Parlamentets
  generelle og demokratiske
  kontrol med Europol, gennem Europa-Parlamentets deltagelse i vedtagelsen af budgettet
  , herunder dets kontrol med stillingsfortegnelsen og med dechargeproceduren
  . |
| Ændring 7 |
| Betragtning 6 a (ny) |
| | (6a) Oprettelsen af Europol gør det påkrævet at der indgås en interinstitutionel aftale, som fastsætter de grundlæggende vilkår, der gælder for europæiske kontrolorganer, således at de nuværende og kommende organers struktur udformes på en sådan måde, at hensynet til klarhed, gennemsigtighed og retssikkerhed fremmes
  . |
| Ændring 8 |
| Betragtning 8 a (ny) |
| | (8a) Der er stadig behov for forbedringer, hvad Europols demokratiske ansvar angår, efter at dets operationelle beføjelser er blevet udvidet. |
| Ændring 9 |
| Betragtning 13 |
| (13) Der skal udpeges en databeskyttelsesansvarlig, der på uafhængig vis bør sikre, at behandlingen af personoplysninger er lovlig, og at bestemmelserne i denne afgørelse om behandling af personoplysninger overholdes, herunder også behandling af personoplysninger om Europols personale, som er beskyttet af artikel 24 i forordning (EF) nr. 45/2001. | (13) Der skal udpeges en databeskyttelsesansvarlig, der på uafhængig vis bør sikre, at behandlingen af personoplysninger er lovlig, og at bestemmelserne i denne afgørelse om behandling af personoplysninger overholdes, herunder også behandling af personoplysninger om Europols personale, som er beskyttet af artikel 24 i forordning (EF) nr. 45/2001.
  I forbindelse med varetagelsen af sine opgaver bør den databeskyttelsesansvarlige samarbejde med de databeskyttelsesansvarlige, som er udpeget i henhold til fællesskabsretten. |
| Ændring 10 |
| Betragtning 14 |
| (14) Ud over at forenkle bestemmelserne om eksisterende databehandlingssystemer bør
  Europols muligheder
  for at indføre og administrere andre databehandlingsværktøjer, som støtter Europols opgaver
  , styrkes
  ; sådanne databehandlingsværktøjer bør indføres og administreres i overensstemmelse med de generelle principper for databeskyttelse,
  men også
  i overensstemmelse med detaljerede regler, som fastsættes af Rådet. | (14) Ud over at forenkle bestemmelserne om eksisterende databehandlingssystemer bør
  Europol gives mulighed
  for at indføre og administrere andre databehandlingsværktøjer, som støtter Europols opgaver; sådanne databehandlingsværktøjer bør indføres og administreres i overensstemmelse med de generelle principper for databeskyttelse
  , der er fastlagt i fællesskabsretten og i Europarådets konvention 108 af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, samt
  i overensstemmelse med detaljerede regler, som fastsættes af Rådet
  efter høring af Europa-Parlamentet. |
| Ændring 11 |
| Betragtning 19 |
| (19) Europols muligheder for at samarbejde med tredjelande og eksterne instanser bør rationaliseres for at sikre overensstemmelse med Den Europæiske Unions generelle politik i den henseende og gennem nye bestemmelser om, hvordan et sådant samarbejde kan finde sted i fremtiden. | (19) Europols muligheder for at samarbejde med tredjelande og eksterne instanser bør rationaliseres for at sikre overensstemmelse med Den Europæiske Unions generelle politik i den henseende og
  for at sikre, at tredjelande og eksterne organer i tilstrækkelig grad beskytter personoplysninger,
  gennem nye bestemmelser om, hvordan et sådant samarbejde kan finde sted i fremtiden,
  som vedtages af Rådet efter høring af Europa-Parlamentet. |
| Ændring 12 |
| Artikel 1, stk. 1 |
| 1. | Med denne afgørelse oprettes en europæisk politienhed, herefter kaldet »Europol«, som et EU-agentur. Europol får sæde i Haag, Nederlandene. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Henvisning 1 a (ny)

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2)(finansforordningen), særlig artikel 185,

Ændring 2

Henvisning 1 b (ny)

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 47,

Ændring 3

Betragtning 4 a (ny)

(4a) Rådet har endnu ikke vedtaget rammeafgørelsen om beskyttelse af personoplysninger, der behandles i forbindelse med det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager. Rammeafgørelsens ikrafttræden er afgørende for, at Europol kan opfylde sit mandat inden for en retslig ramme, som fuldt ud sikrer beskyttelse af europæiske borgeres personoplysninger. Det er derfor afgørende, at Rådet vedtager rammeafgørelsen så hurtigt som muligt.

Ændring 4

Betragtning 4 b (ny)

(4b) I sin henstilling til Rådet af 13. april 1999 om Europol: Styrkelse af den parlamentariske kontrol og udvidelse af beføjelserne (3) opfordrede Europa-Parlamentet til, at Europol blev placeret inden for Den europæiske Unions institutionelle ramme, og til, at det skulle underlægges Europa-Parlamentets demokratiske kontrol.

Ændring 5

Betragtning 4 c (ny)

(4c) I sin henstilling til Rådet af 30. maj 2002 om Europols fremtidige udvikling og fulde integration i Den Europæiske Unions institutionelle system (4) og i sin henstilling til Rådet af 10. april 2003 om Europols fremtidige udvikling (5) opfordrede Europa-Parlamentet til, at Europol gives fællesskabsstatus.

Ændring 6

Betragtning 5

(5) Når Europol oprettes som et EU-agentur finansieret over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, vil det styrke Europa-Parlamentets kontrol med Europol, da Europa-Parlamentet bliver involveret i vedtagelsen af budgettet.

(5) Oprettelsen af Europol som et EU-agentur finansieret over Den Europæiske Unions almindelige budget, vil det styrke Europa-Parlamentets
  generelle og demokratiske
  kontrol med Europol, gennem Europa-Parlamentets deltagelse i vedtagelsen af budgettet
  , herunder dets kontrol med stillingsfortegnelsen og med dechargeproceduren
  .

Ændring 7

Betragtning 6 a (ny)

(6a) Oprettelsen af Europol gør det påkrævet at der indgås en interinstitutionel aftale, som fastsætter de grundlæggende vilkår, der gælder for europæiske kontrolorganer, således at de nuværende og kommende organers struktur udformes på en sådan måde, at hensynet til klarhed, gennemsigtighed og retssikkerhed fremmes
  .

Ændring 8

Betragtning 8 a (ny)

(8a) Der er stadig behov for forbedringer, hvad Europols demokratiske ansvar angår, efter at dets operationelle beføjelser er blevet udvidet.

Ændring 9

Betragtning 13

(13) Der skal udpeges en databeskyttelsesansvarlig, der på uafhængig vis bør sikre, at behandlingen af personoplysninger er lovlig, og at bestemmelserne i denne afgørelse om behandling af personoplysninger overholdes, herunder også behandling af personoplysninger om Europols personale, som er beskyttet af artikel 24 i forordning (EF) nr. 45/2001.

(13) Der skal udpeges en databeskyttelsesansvarlig, der på uafhængig vis bør sikre, at behandlingen af personoplysninger er lovlig, og at bestemmelserne i denne afgørelse om behandling af personoplysninger overholdes, herunder også behandling af personoplysninger om Europols personale, som er beskyttet af artikel 24 i forordning (EF) nr. 45/2001.
  I forbindelse med varetagelsen af sine opgaver bør den databeskyttelsesansvarlige samarbejde med de databeskyttelsesansvarlige, som er udpeget i henhold til fællesskabsretten.

Ændring 10

Betragtning 14

(14) Ud over at forenkle bestemmelserne om eksisterende databehandlingssystemer bør
  Europols muligheder
  for at indføre og administrere andre databehandlingsværktøjer, som støtter Europols opgaver
  , styrkes
  ; sådanne databehandlingsværktøjer bør indføres og administreres i overensstemmelse med de generelle principper for databeskyttelse,
  men også
  i overensstemmelse med detaljerede regler, som fastsættes af Rådet.

(14) Ud over at forenkle bestemmelserne om eksisterende databehandlingssystemer bør
  Europol gives mulighed
  for at indføre og administrere andre databehandlingsværktøjer, som støtter Europols opgaver; sådanne databehandlingsværktøjer bør indføres og administreres i overensstemmelse med de generelle principper for databeskyttelse
  , der er fastlagt i fællesskabsretten og i Europarådets konvention 108 af 28. januar 1981 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, samt
  i overensstemmelse med detaljerede regler, som fastsættes af Rådet
  efter høring af Europa-Parlamentet.

Ændring 11

Betragtning 19

(19) Europols muligheder for at samarbejde med tredjelande og eksterne instanser bør rationaliseres for at sikre overensstemmelse med Den Europæiske Unions generelle politik i den henseende og gennem nye bestemmelser om, hvordan et sådant samarbejde kan finde sted i fremtiden.

(19) Europols muligheder for at samarbejde med tredjelande og eksterne instanser bør rationaliseres for at sikre overensstemmelse med Den Europæiske Unions generelle politik i den henseende og
  for at sikre, at tredjelande og eksterne organer i tilstrækkelig grad beskytter personoplysninger,
  gennem nye bestemmelser om, hvordan et sådant samarbejde kan finde sted i fremtiden,
  som vedtages af Rådet efter høring af Europa-Parlamentet.

Ændring 12

Artikel 1, stk. 1

1.

Med denne afgørelse oprettes en europæisk politienhed, herefter kaldet »Europol«, som et EU-agentur. Europol får sæde i Haag, Nederlandene.

| 1. | Med denne afgørelse oprettes en europæisk politienhed, herefter kaldet »Europol«, som et EU-agentur.
  Agenturet er et fællesskabsorgan som omhandlet i artikel 185 i finansforordningen og punkt 47 i den interinstitutionelle aftale (IIA)
  . Europol får sæde i Haag, Nederlandene. |
| --- | --- |

1.

Med denne afgørelse oprettes en europæisk politienhed, herefter kaldet »Europol«, som et EU-agentur.
  Agenturet er et fællesskabsorgan som omhandlet i artikel 185 i finansforordningen og punkt 47 i den interinstitutionelle aftale (IIA)
  . Europol får sæde i Haag, Nederlandene.

Ændring 13

Artikel 5, stk. 1, litra a

a) indsamling, opbevaring, behandling, analyse og udveksling af oplysninger og efterretninger, der fremsendes af medlemsstaternes myndigheder eller tredjelande eller andre offentlige eller private organer

a) indsamling, opbevaring, behandling, analyse og udveksling af oplysninger og efterretninger, der fremsendes af medlemsstaternes myndigheder eller tredjelande eller andre offentlige eller private organer
  ; oplysninger, der kommer fra en privatperson, skal, inden de fremsendes til Europol, være indsamlet og behandlet på lovlig vis i overensstemmelse med national lovgivning til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6), og vil kun være tilgængelige for Europol fra sag til sag, med et nærmere angivet formål og under medlemsstaternes retlige kontrol; supplerende garantier fastsættes af Europol efter høring af den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse og den fælles kontrolinstans

Ændring 14

Artikel 6, stk. 2

| 2. | I de tilfælde, hvor der oprettes et fælles efterforskningshold for at behandle sager om forfalskning af euroen, kan der udpeges en ansat i Europol til at lede efterforskningen, under lederen af efterforskningsholdets direkte ansvar. Hvis der er meningsforskelle mellem den ansatte i Europol og holdlederen, er sidstnævntes mening udslagsgivende. |
| --- | --- |

2.

I de tilfælde, hvor der oprettes et fælles efterforskningshold for at behandle sager om forfalskning af euroen, kan der udpeges en ansat i Europol til at lede efterforskningen, under lederen af efterforskningsholdets direkte ansvar. Hvis der er meningsforskelle mellem den ansatte i Europol og holdlederen, er sidstnævntes mening udslagsgivende.

| 2. | I de tilfælde, hvor der oprettes et fælles efterforskningshold for at behandle sager om forfalskning af euroen
  eller løse de i artikel 5, stk. 2, omhandlede opgaver,
  kan der udpeges en ansat i Europol til at lede efterforskningen, under lederen af efterforskningsholdets direkte ansvar. Hvis der er meningsforskelle mellem den ansatte i Europol og holdlederen, er sidstnævntes mening udslagsgivende. |
| --- | --- |

2.

I de tilfælde, hvor der oprettes et fælles efterforskningshold for at behandle sager om forfalskning af euroen
  eller løse de i artikel 5, stk. 2, omhandlede opgaver,
  kan der udpeges en ansat i Europol til at lede efterforskningen, under lederen af efterforskningsholdets direkte ansvar. Hvis der er meningsforskelle mellem den ansatte i Europol og holdlederen, er sidstnævntes mening udslagsgivende.

Ændring 15

Artikel 8, stk. 2

| 2. | Den nationale enhed er
  forbindelsesleddet
  mellem Europol og medlemsstaternes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne kan imidlertid tillade direkte kontakter mellem de udpegede kompetente myndigheder og Europol på betingelser, der fastsættes af den pågældende medlemsstat, herunder
  eventuel
  inddragelse af den nationale enhed. |
| --- | --- |

2.

Den nationale enhed er
  forbindelsesleddet
  mellem Europol og medlemsstaternes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne kan imidlertid tillade direkte kontakter mellem de udpegede kompetente myndigheder og Europol på betingelser, der fastsættes af den pågældende medlemsstat, herunder
  eventuel
  inddragelse af den nationale enhed.

| 2. | Den nationale enhed er
  det eneste forbindelsesled
  mellem Europol og medlemsstaternes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne kan imidlertid tillade direkte kontakter mellem de udpegede kompetente myndigheder og Europol på betingelser, der fastsættes af den pågældende medlemsstat, herunder inddragelse af den nationale enhed. |
| --- | --- |

2.

Den nationale enhed er
  det eneste forbindelsesled
  mellem Europol og medlemsstaternes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne kan imidlertid tillade direkte kontakter mellem de udpegede kompetente myndigheder og Europol på betingelser, der fastsættes af den pågældende medlemsstat, herunder inddragelse af den nationale enhed.

Den nationale enhed skal samtidig fra Europol have tilsendt alle oplysninger udvekslet som led i den direkte kontakt mellem Europol og de udpegede kompetente myndigheder. Forbindelser mellem den nationale enhed og de kompetente myndigheder er underlagt national lovgivning og navnlig de gældende nationale forfatningskrav.

Ændring 16

Artikel 9, stk. 2, afsnit 2

De bilaterale udvekslinger efter litra d) kan også vedrøre kriminalitet, der ligger ud over Europols kompetence, hvis det er tilladt efter national ret.

De bilaterale udvekslinger efter litra d) kan også vedrøre kriminalitet, der ligger ud over Europols kompetence, hvis det er tilladt efter national ret.
  I så tilfælde holdes Europol ikke ansvarlig for indholdet af nogen af de udvekslede oplysninger.

Ændring 17

Artikel 10, stk. 2

| 2. | Europol kan behandle oplysninger med henblik på at fastslå, om oplysningerne er relevante for organisationens opgaver og kan indgå i et af informationssystemerne. |
| --- | --- |

2.

Europol kan behandle oplysninger med henblik på at fastslå, om oplysningerne er relevante for organisationens opgaver og kan indgå i et af informationssystemerne.

| 2. | Europol kan behandle oplysninger med henblik på at fastslå, om oplysningerne er relevante for organisationens opgaver og kan indgå i dens informationssystemer.
  I så tilfælde behandles oplysningerne udelukkende med det formål at vurdere deres relevans. |
| --- | --- |

2.

Europol kan behandle oplysninger med henblik på at fastslå, om oplysningerne er relevante for organisationens opgaver og kan indgå i dens informationssystemer.
  I så tilfælde behandles oplysningerne udelukkende med det formål at vurdere deres relevans.

Ændring 18

Artikel 10, stk. 3

| 3. | Når Europol har til hensigt at oprette andre databehandlingssystemer end Europols informationssystem som nævnt i artikel 11 eller de analyseregistre, der er nævnt i artikel 14, fastlægger Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet, de betingelser, der gælder for Europol på dette område. Disse betingelser vedrører navnlig adgang til og brug af oplysningerne, samt tidsfrister for lagring og sletning af sådanne oplysninger, under hensyntagen til de principper, der er nævnt i artikel 26. |
| --- | --- |

3.

Når Europol har til hensigt at oprette andre databehandlingssystemer end Europols informationssystem som nævnt i artikel 11 eller de analyseregistre, der er nævnt i artikel 14, fastlægger Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet, de betingelser, der gælder for Europol på dette område. Disse betingelser vedrører navnlig adgang til og brug af oplysningerne, samt tidsfrister for lagring og sletning af sådanne oplysninger, under hensyntagen til de principper, der er nævnt i artikel 26.

| 3. | Når Europol har til hensigt at oprette andre databehandlingssystemer end Europols informationssystem som nævnt i artikel 11 eller de analyseregistre, der er nævnt i artikel 14, fastlægger Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet, de betingelser, der gælder for Europol på dette område. Disse betingelser vedrører navnlig adgang til og brug af oplysningerne, samt tidsfrister for lagring og sletning af sådanne oplysninger, under hensyntagen til de principper, der er nævnt i artikel 26.
  Europols fælles kontrolinstans og den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse høres, inden Rådet træffer en sådan afgørelse. |
| --- | --- |

3.

Når Europol har til hensigt at oprette andre databehandlingssystemer end Europols informationssystem som nævnt i artikel 11 eller de analyseregistre, der er nævnt i artikel 14, fastlægger Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet, de betingelser, der gælder for Europol på dette område. Disse betingelser vedrører navnlig adgang til og brug af oplysningerne, samt tidsfrister for lagring og sletning af sådanne oplysninger, under hensyntagen til de principper, der er nævnt i artikel 26.
  Europols fælles kontrolinstans og den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse høres, inden Rådet træffer en sådan afgørelse.

Ændring 19

Artikel 10, stk. 5

| 5. | Europol bestræber sig på at sikre, at databehandlingssystemerne er kompatible med medlemsstaternes databehandlingssystemer, navnlig de databehandlingssystemer, der anvendes af de fællesskabs- og EU-instanser, som Europol kan etablere kontakter med ifølge artikel 22, gennem anvendelse af bedste praksis og åbne standarder. |
| --- | --- |

5.

Europol bestræber sig på at sikre, at databehandlingssystemerne er kompatible med medlemsstaternes databehandlingssystemer, navnlig de databehandlingssystemer, der anvendes af de fællesskabs- og EU-instanser, som Europol kan etablere kontakter med ifølge artikel 22, gennem anvendelse af bedste praksis og åbne standarder.

| 5. | Europol bestræber sig på at sikre, at databehandlingssystemerne er kompatible med medlemsstaternes databehandlingssystemer, navnlig de databehandlingssystemer, der anvendes af de fællesskabs- og EU-instanser, som Europol kan etablere kontakter med ifølge artikel 22, gennem anvendelse af bedste praksis og åbne standarder.
  Samkøring tillades, hvis Rådet efter høring af Europols databeskyttelsesansvarlige og Europols fælles kontrolinstans har truffet en afgørelse herom, der skal indeholde de nærmere regler og betingelser, navnlig vedrørende nødvendigheden af at anvende samkøring og vedrørende de formål, personoplysningerne skal anvendes til. |
| --- | --- |

5.

Europol bestræber sig på at sikre, at databehandlingssystemerne er kompatible med medlemsstaternes databehandlingssystemer, navnlig de databehandlingssystemer, der anvendes af de fællesskabs- og EU-instanser, som Europol kan etablere kontakter med ifølge artikel 22, gennem anvendelse af bedste praksis og åbne standarder.
  Samkøring tillades, hvis Rådet efter høring af Europols databeskyttelsesansvarlige og Europols fælles kontrolinstans har truffet en afgørelse herom, der skal indeholde de nærmere regler og betingelser, navnlig vedrørende nødvendigheden af at anvende samkøring og vedrørende de formål, personoplysningerne skal anvendes til.

Ændring 20

Artikel 11, stk. 1

| 1. | Europol vedligeholder Europols informationssystem. Europols informationssystem skal med henblik på søgning være umiddelbart tilgængeligt for de nationale enheder, forbindelsesofficererne, Europols direktør, vicedirektører og sikkerhedsgodkendte ansatte. |
| --- | --- |

1.

Europol vedligeholder Europols informationssystem. Europols informationssystem skal med henblik på søgning være umiddelbart tilgængeligt for de nationale enheder, forbindelsesofficererne, Europols direktør, vicedirektører og sikkerhedsgodkendte ansatte.

| 1. | Europol vedligeholder Europols informationssystem. Europols informationssystem skal med henblik på søgning være umiddelbart tilgængeligt for de nationale enheder, forbindelsesofficererne, Europols direktør, vicedirektører og sikkerhedsgodkendte ansatte.
  De nationale enheders direkte adgang til informationssystemet, for så vidt angår personer omhandlet i artikel 12, stk. 1, litra b), er begrænset til de personoplysninger, der er anført i artikel 12, stk. 2. De kan efter anmodning få adgang til alle oplysningerne gennem forbindelsesofficererne, såfremt det er nødvendigt for en bestemt efterforskningsopgave. |
| --- | --- |

1.

Europol vedligeholder Europols informationssystem. Europols informationssystem skal med henblik på søgning være umiddelbart tilgængeligt for de nationale enheder, forbindelsesofficererne, Europols direktør, vicedirektører og sikkerhedsgodkendte ansatte.
  De nationale enheders direkte adgang til informationssystemet, for så vidt angår personer omhandlet i artikel 12, stk. 1, litra b), er begrænset til de personoplysninger, der er anført i artikel 12, stk. 2. De kan efter anmodning få adgang til alle oplysningerne gennem forbindelsesofficererne, såfremt det er nødvendigt for en bestemt efterforskningsopgave.

Ændring 21

Artikel 12, stk. l, litra b

b) personer, om hvem der ifølge den berørte medlemsstats nationale ret er en alvorlig formodning om vil begå strafbare handlinger, som henhører under Europols kompetence.

b) personer, om hvem der ifølge den berørte medlemsstats nationale ret er
  konkrete indicier eller
  en alvorlig formodning om vil begå strafbare handlinger, som henhører under Europols kompetence.

Ændring 22

Artikel 12, stk. 4 a (nyt)

4a. Særlige kategorier af oplysninger vedrørende racemæssig eller etnisk oprindelse, politiske, religiøse eller ideologiske overbevisninger, medlemskab af partier eller fagforeninger, seksuel orientering eller sundhed må ikke behandles, med mindre det er absolut nødvendigt og rimeligt i forhold til en konkret sag og sker under overholdelse af specifikke sikkerhedsforanstaltninger.

Ændring 23

Artikel 19, stk. 1

| 1. | Personoplysninger fra Europols informationssystem videregives eller anvendes udelukkende af medlemsstaternes kompetente myndigheder til at forebygge og bekæmpe de former for kriminalitet, der henhører under Europols kompetence, samt til at bekæmpe andre former for grov kriminalitet. Europol anvender kun oplysningerne til at udføre sine opgaver. |
| --- | --- |

1.

Personoplysninger fra Europols informationssystem videregives eller anvendes udelukkende af medlemsstaternes kompetente myndigheder til at forebygge og bekæmpe de former for kriminalitet, der henhører under Europols kompetence, samt til at bekæmpe andre former for grov kriminalitet. Europol anvender kun oplysningerne til at udføre sine opgaver.

| 1. | Personoplysninger fra Europols informationssystem videregives eller anvendes udelukkende af medlemsstaternes kompetente myndigheder
  , og kun til de formål, der ligger til grund for indsamlingen, og til dermed kompatible formål,

  med henblik på at forebygge og bekæmpe de former for kriminalitet, der henhører under Europols kompetence, samt til at bekæmpe andre former for grov kriminalitet. Europol anvender kun oplysningerne til at udføre sine opgaver. |
| --- | --- |

1.

Personoplysninger fra Europols informationssystem videregives eller anvendes udelukkende af medlemsstaternes kompetente myndigheder
  , og kun til de formål, der ligger til grund for indsamlingen, og til dermed kompatible formål,

  med henblik på at forebygge og bekæmpe de former for kriminalitet, der henhører under Europols kompetence, samt til at bekæmpe andre former for grov kriminalitet. Europol anvender kun oplysningerne til at udføre sine opgaver.

Ændring 24

Artikel 20, stk. 1

| 1. | Europol lagrer kun oplysninger i dataregistre, så længe det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver.
  Senest tre år
  efter registreringen skal det undersøges, om det er nødvendigt fortsat at opbevare de pågældende oplysninger. Den enhed, der har foretaget registreringen, gennemgår de oplysninger, der er lagret i informationssystemet, og sørger for sletning. Europol gennemgår de oplysninger, som er lagret i Europols øvrige dataregistre, og sørger for sletning. Senest tre måneder inden udløbet af fristen for gennemgang af de oplysninger, som medlemsstaterne har registreret, underretter Europol automatisk medlemsstaterne om fristens udløb. |
| --- | --- |

1.

Europol lagrer kun oplysninger i dataregistre, så længe det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver.
  Senest tre år
  efter registreringen skal det undersøges, om det er nødvendigt fortsat at opbevare de pågældende oplysninger. Den enhed, der har foretaget registreringen, gennemgår de oplysninger, der er lagret i informationssystemet, og sørger for sletning. Europol gennemgår de oplysninger, som er lagret i Europols øvrige dataregistre, og sørger for sletning. Senest tre måneder inden udløbet af fristen for gennemgang af de oplysninger, som medlemsstaterne har registreret, underretter Europol automatisk medlemsstaterne om fristens udløb.

| 1. | Europol lagrer kun oplysninger i dataregistre, så længe det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver.
  Uanset artikel 10, stk. 3,
  skal det efter registreringen
  mindst hvert andet år
  undersøges
  og dokumenteres,
  om det er nødvendigt fortsat at opbevare de pågældende oplysninger. Den enhed, der har foretaget registreringen, gennemgår de oplysninger, der er lagret i informationssystemet, og sørger for sletning. Europol gennemgår de oplysninger, som er lagret i Europols øvrige dataregistre, og sørger for sletning. Senest tre måneder inden udløbet af fristen for gennemgang af de oplysninger, som medlemsstaterne har registreret, underretter Europol automatisk medlemsstaterne om fristens udløb. |
| --- | --- |

1.

Europol lagrer kun oplysninger i dataregistre, så længe det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver.
  Uanset artikel 10, stk. 3,
  skal det efter registreringen
  mindst hvert andet år
  undersøges
  og dokumenteres,
  om det er nødvendigt fortsat at opbevare de pågældende oplysninger. Den enhed, der har foretaget registreringen, gennemgår de oplysninger, der er lagret i informationssystemet, og sørger for sletning. Europol gennemgår de oplysninger, som er lagret i Europols øvrige dataregistre, og sørger for sletning. Senest tre måneder inden udløbet af fristen for gennemgang af de oplysninger, som medlemsstaterne har registreret, underretter Europol automatisk medlemsstaterne om fristens udløb.

Ændring 25

Artikel 21

Hvis Europol i henhold til Den Europæiske Unions, internationale eller nationale retlige instrumenter har ret til at foretage datasøgning i andre nationale eller internationale informationssystemer, må Europol indhente personoplysninger ad denne vej, hvis det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver. Bestemmelserne i Den Europæiske Unions, internationale eller nationale retlige instrumenter regulerer Europols adgang til og brug af disse oplysninger, i det omfang de fastsætter strengere regler for adgang og brug end denne afgørelse. Europols anvendelse af sådanne oplysninger må ikke være i modstrid med denne afgørelse.

Hvis Europol i henhold til Den Europæiske Unions, internationale eller nationale retlige instrumenter har ret til at foretage datasøgning i andre nationale eller internationale informationssystemer, må Europol
  undtagelsesvis
  indhente personoplysninger ad denne vej, hvis
  og i den udstrækning
  det er nødvendigt
  og rimeligt
  for udførelsen af Europols opgaver
  og under nøje overholdelse af betingelser fastsat af Europol efter høring af den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse og den fælles kontrolinstans
  . Bestemmelserne i Den Europæiske Unions, internationale eller nationale retlige instrumenter regulerer Europols adgang til og brug af disse oplysninger, i det omfang de fastsætter strengere regler for adgang og brug end denne afgørelse. Europols anvendelse af sådanne oplysninger må ikke være i modstrid med denne afgørelse.

Ændring 26

Artikel 22, stk. 1, litra d a (nyt)

da) de relevante afdelinger i Rådets generalsekretariat og Den Europæiske Unions Fælles Situationscenter
  .

Ændring 27

Artikel 22, stk. 5 a (nyt)

5a. Ved videregivelse af personoplysninger fra Fællesskabets institutioner og organer betragtes Europol som et fællesskabsorgan som omhandlet i artikel 7 i forordning (EF) nr. 45/2001.

Ændring 28

Artikel 24, stk. 1, indledning

| 1. | Europol kan videregive lagrede personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4 i denne artikel, såfremt: |
| --- | --- |

1.

Europol kan videregive lagrede personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4 i denne artikel, såfremt:

| 1. | I helt ekstraordinære situationer og på grundlag af en vurdering fra sag til sag,
  kan Europol videregive lagrede personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4 i nærværende artikel, såfremt: |
| --- | --- |

1.

I helt ekstraordinære situationer og på grundlag af en vurdering fra sag til sag,
  kan Europol videregive lagrede personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4 i nærværende artikel, såfremt:

Ændring 58

Artikel 24, stk. 2

| 2. | Som en undtagelse fra stk. 1 kan Europol videregive personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4, hvis Europols direktør mener, at videregivelse af oplysninger er absolut nødvendig for at beskytte de pågældende medlemsstaters væsentlige interesser inden for rammerne af Europols målsætninger eller forebygge en umiddelbart forestående alvorlig fare i forbindelse med kriminalitet eller terror. Direktøren for Europol skal under alle omstændigheder vurdere det databeskyttelsesniveau, der gælder for den pågældende instans, og opveje dette databeskyttelsesniveau mod disse interesser. |
| --- | --- |

2.

Som en undtagelse fra stk. 1 kan Europol videregive personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4, hvis Europols direktør mener, at videregivelse af oplysninger er absolut nødvendig for at beskytte de pågældende medlemsstaters væsentlige interesser inden for rammerne af Europols målsætninger eller forebygge en umiddelbart forestående alvorlig fare i forbindelse med kriminalitet eller terror. Direktøren for Europol skal under alle omstændigheder vurdere det databeskyttelsesniveau, der gælder for den pågældende instans, og opveje dette databeskyttelsesniveau mod disse interesser.

| 2. | Som en undtagelse fra stk. 1 kan Europol
  efter konkret vurdering af den enkelte sag
  videregive personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4, hvis Europols direktør mener, at videregivelse af oplysninger er absolut nødvendig for at beskytte de pågældende medlemsstaters væsentlige interesser inden for rammerne af Europols målsætninger eller forebygge en umiddelbart forestående alvorlig fare i forbindelse med kriminalitet eller terror. Direktøren for Europol skal under alle omstændigheder vurdere,
  i hvilken udstrækning menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincipper respekteres i det tredjeland, hvortil oplysninger kan overføres, til hvilket formål oplysningerne kan bruges,
  det databeskyttelsesniveau, der gælder for den pågældende instans, og opveje dette databeskyttelsesniveau mod disse interesser,
  samt vurdere gensidigheden med hensyn til udveksling af oplysninger, og informerer regelmæssigt Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, samt de tilsynsførende instanser for databeskyttelse om de afgørelser, der træffes til gennemførelse af denne artikel. |
| --- | --- |

2.

Som en undtagelse fra stk. 1 kan Europol
  efter konkret vurdering af den enkelte sag
  videregive personoplysninger til eksterne instanser, jf. artikel 23, stk. 1, på de betingelser, der er fastsat i stk. 4, hvis Europols direktør mener, at videregivelse af oplysninger er absolut nødvendig for at beskytte de pågældende medlemsstaters væsentlige interesser inden for rammerne af Europols målsætninger eller forebygge en umiddelbart forestående alvorlig fare i forbindelse med kriminalitet eller terror. Direktøren for Europol skal under alle omstændigheder vurdere,
  i hvilken udstrækning menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincipper respekteres i det tredjeland, hvortil oplysninger kan overføres, til hvilket formål oplysningerne kan bruges,
  det databeskyttelsesniveau, der gælder for den pågældende instans, og opveje dette databeskyttelsesniveau mod disse interesser,
  samt vurdere gensidigheden med hensyn til udveksling af oplysninger, og informerer regelmæssigt Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, samt de tilsynsførende instanser for databeskyttelse om de afgørelser, der træffes til gennemførelse af denne artikel.

Ændring 30

Artikel 25, stk. 2

| 2. | Styrelsesrådet fastlægger gennemførelsesbestemmelser for Europols forbindelser med organer og agenturer med tilknytning til Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Union, jf. artikel 22, herunder for udveksling af personoplysninger mellem Europol og sådanne organer og agenturer. Før styrelsesrådet træffer beslutning, høres den fælles kontrolinstans. |
| --- | --- |

2.

Styrelsesrådet fastlægger gennemførelsesbestemmelser for Europols forbindelser med organer og agenturer med tilknytning til Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Union, jf. artikel 22, herunder for udveksling af personoplysninger mellem Europol og sådanne organer og agenturer. Før styrelsesrådet træffer beslutning, høres den fælles kontrolinstans.

| 2. | Styrelsesrådet fastlægger gennemførelsesbestemmelser for Europols forbindelser med organer og agenturer med tilknytning til Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Union, jf. artikel 22, herunder for udveksling af personoplysninger mellem Europol og sådanne organer og agenturer. Før styrelsesrådet træffer beslutning, høres den fælles kontrolinstans
  og den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse
  . |
| --- | --- |

2.

Styrelsesrådet fastlægger gennemførelsesbestemmelser for Europols forbindelser med organer og agenturer med tilknytning til Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Union, jf. artikel 22, herunder for udveksling af personoplysninger mellem Europol og sådanne organer og agenturer. Før styrelsesrådet træffer beslutning, høres den fælles kontrolinstans
  og den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse
  .

Ændring 31

Artikel 26

Uden at det berører specifikke bestemmelser i denne afgørelse, overholder Europol principperne i Rådets rammeafgørelse 2007/XX/RIA om beskyttelse af personoplysninger, der behandles i forbindelse med det politimæssige og retslige samarbejde i straffesager, ved indsamling, behandling og brug af personoplysninger. Europol overholder disse principper i forbindelse med indsamling, behandling og brug af personoplysninger, herunder i forbindelse med ikke-automatiserede oplysninger i form af registre, dvs. strukturerede personoplysninger, der er tilgængelige ifølge specifikke kriterier.

Uden at det berører specifikke bestemmelser i denne afgørelse
  og nødvendigheden af at opretholde Europol-konventionens garantier
  , overholder Europol principperne i Rådets rammeafgørelse 2007/XX/RIA om beskyttelse af personoplysninger, der behandles i forbindelse med det politimæssige og retlige samarbejde i straffesager, ved indsamling, behandling og brug af personoplysninger. Europol overholder disse principper i forbindelse med indsamling, behandling og brug af personoplysninger, herunder i forbindelse med ikke-automatiserede oplysninger i form af registre, dvs. strukturerede personoplysninger, der er tilgængelige ifølge specifikke kriterier.

Ændring 32

Artikel 27, stk. 1

| 1. | Europol udpeger en databeskyttelsesansvarlig, som skal være ansat i Europol. Denne person er direkte under styrelsesrådets ledelse. Den databeskyttelsesansvarlige modtager ikke instrukser fra nogen side ved udførelsen af sine opgaver. |
| --- | --- |

1.

Europol udpeger en databeskyttelsesansvarlig, som skal være ansat i Europol. Denne person er direkte under styrelsesrådets ledelse. Den databeskyttelsesansvarlige modtager ikke instrukser fra nogen side ved udførelsen af sine opgaver.

| 1. | Europol udpeger en
  uafhængig
  databeskyttelsesansvarlig, som skal være ansat i Europol. Denne person er direkte under styrelsesrådets ledelse. Den databeskyttelsesansvarlige modtager ikke instrukser fra nogen side ved udførelsen af sine opgaver. |
| --- | --- |

1.

Europol udpeger en
  uafhængig
  databeskyttelsesansvarlig, som skal være ansat i Europol. Denne person er direkte under styrelsesrådets ledelse. Den databeskyttelsesansvarlige modtager ikke instrukser fra nogen side ved udførelsen af sine opgaver.

Ændring 33

Artikel 27, stk. 5

| 5. | Styrelsesrådet vedtager yderligere gennemførelsesbestemmelser vedrørende den databeskyttelsesansvarlige. Disse gennemførelsesbestemmelser vedrører navnlig udnævnelse og afskedigelse af den databeskyttelsesansvarlige og dennes hverv, opgaver
  og
  beføjelser. |
| --- | --- |

5.

Styrelsesrådet vedtager yderligere gennemførelsesbestemmelser vedrørende den databeskyttelsesansvarlige. Disse gennemførelsesbestemmelser vedrører navnlig udnævnelse og afskedigelse af den databeskyttelsesansvarlige og dennes hverv, opgaver
  og
  beføjelser.

| 5. | Styrelsesrådet vedtager yderligere gennemførelsesbestemmelser vedrørende den databeskyttelsesansvarlige. Disse gennemførelsesbestemmelser vedrører navnlig udnævnelse og afskedigelse af den databeskyttelsesansvarlige og dennes hverv, opgaver
  ,
  beføjelser
  samt garantier for den pågældendes uafhængighed
  . |
| --- | --- |

5.

Styrelsesrådet vedtager yderligere gennemførelsesbestemmelser vedrørende den databeskyttelsesansvarlige. Disse gennemførelsesbestemmelser vedrører navnlig udnævnelse og afskedigelse af den databeskyttelsesansvarlige og dennes hverv, opgaver
  ,
  beføjelser
  samt garantier for den pågældendes uafhængighed
  .

Ændring 34

Artikel 29, stk. 4

| 4. | Adgang til personoplysninger nægtes, hvis: |
| --- | --- |

4.

Adgang til personoplysninger nægtes, hvis:

| 4. | Adgang til personoplysninger nægtes
  kun,
  hvis
  afslaget er nødvendigt: |
| --- | --- |

4.

Adgang til personoplysninger nægtes
  kun,
  hvis
  afslaget er nødvendigt:

a)
  en sådan adgang kan skade en af Europols aktiviteter

a)
  for at give Europol mulighed for at varetage sine opgaver på behørig vis

b)
  en sådan adgang kan skade
  en national efterforskning, som Europol deltager i

b)
  for at forhindre, at
  en national efterforskning, som Europol deltager i,
  skades

c)
  en sådan adgang kan skade
  tredjeparts rettigheder og friheder.

c)
  for at beskytte
  tredjeparts rettigheder og friheder.

Ændring 35

Artikel 29, stk. 5

| 5. | Europol hører de berørte medlemsstaters kompetente retshåndhævende myndigheder, før der træffes beslutning om at give adgang. Adgang til oplysninger i analyseregistre kræver enighed mellem Europol, de medlemsstater, der deltager i analysen, og den eller de medlemsstater, der er direkte berørt af videregivelsen af sådanne oplysninger. Hvis en medlemsstat nægter at give adgang til personoplysninger, skal den underrette Europol om afslaget og begrunde det. |
| --- | --- |

5.

Europol hører de berørte medlemsstaters kompetente retshåndhævende myndigheder, før der træffes beslutning om at give adgang. Adgang til oplysninger i analyseregistre kræver enighed mellem Europol, de medlemsstater, der deltager i analysen, og den eller de medlemsstater, der er direkte berørt af videregivelsen af sådanne oplysninger. Hvis en medlemsstat nægter at give adgang til personoplysninger, skal den underrette Europol om afslaget og begrunde det.

| 5. | Som et almindeligt princip kan udøvelse af retten til aktindsigt ikke nægtes. Undtagelser fra denne regel kan kun godkendes, hvis det er nødvendigt for at beskytte en anden grundlæggende rettighed.
  Europol hører de berørte medlemsstaters kompetente retshåndhævende myndigheder, før der træffes beslutning om at give adgang. Adgang til oplysninger i analyseregistre kræver enighed mellem Europol, de medlemsstater, der deltager i analysen, og den eller de medlemsstater, der er direkte berørt af videregivelsen af sådanne oplysninger. Hvis en medlemsstat nægter at give adgang til personoplysninger, skal den underrette Europol om afslaget og begrunde det. |
| --- | --- |

5.

Som et almindeligt princip kan udøvelse af retten til aktindsigt ikke nægtes. Undtagelser fra denne regel kan kun godkendes, hvis det er nødvendigt for at beskytte en anden grundlæggende rettighed.
  Europol hører de berørte medlemsstaters kompetente retshåndhævende myndigheder, før der træffes beslutning om at give adgang. Adgang til oplysninger i analyseregistre kræver enighed mellem Europol, de medlemsstater, der deltager i analysen, og den eller de medlemsstater, der er direkte berørt af videregivelsen af sådanne oplysninger. Hvis en medlemsstat nægter at give adgang til personoplysninger, skal den underrette Europol om afslaget og begrunde det.

Ændring 36

Artikel 29, stk. 6

| 6. | Hvis en eller flere medlemsstater eller Europol har tilkendegivet deres modstand mod en persons adgang til egne personoplysninger, underretter Europol den pågældende om, at der er foretaget kontrol uden at anføre forhold, som kan afsløre, om Europol har registreret personoplysninger om den pågældende. |
| --- | --- |

6.

Hvis en eller flere medlemsstater eller Europol har tilkendegivet deres modstand mod en persons adgang til egne personoplysninger, underretter Europol den pågældende om, at der er foretaget kontrol uden at anføre forhold, som kan afsløre, om Europol har registreret personoplysninger om den pågældende.

| 6. | Hvis en eller flere medlemsstater eller Europol har tilkendegivet deres modstand mod en persons adgang til egne personoplysninger, underretter Europol den pågældende om, at der er foretaget kontrol uden at anføre forhold, som kan afsløre, om Europol har registreret personoplysninger om den pågældende.
  Den dataansvarlige er forpligtet til at oplyse årsagerne til afslag på at give aktindsigt, således at anvendelsen af undtagelsen fra retten til aktindsigt kan kontrolleres effektivt i overensstemmelse med henstilling R (87) 15 fra Europarådets ministerudvalg af 17. september 1987 om behandling af personoplysninger i politimæssigt øjemed. |
| --- | --- |

6.

Hvis en eller flere medlemsstater eller Europol har tilkendegivet deres modstand mod en persons adgang til egne personoplysninger, underretter Europol den pågældende om, at der er foretaget kontrol uden at anføre forhold, som kan afsløre, om Europol har registreret personoplysninger om den pågældende.
  Den dataansvarlige er forpligtet til at oplyse årsagerne til afslag på at give aktindsigt, således at anvendelsen af undtagelsen fra retten til aktindsigt kan kontrolleres effektivt i overensstemmelse med henstilling R (87) 15 fra Europarådets ministerudvalg af 17. september 1987 om behandling af personoplysninger i politimæssigt øjemed.

Ændring 38

Artikel 36, stk. 9, første afsnit

| 9. | Styrelsesrådet vedtager hvert år: |
| --- | --- |

9.

Styrelsesrådet vedtager hvert år:

| 9. | Styrelsesrådet vedtager hvert år
  efter Rådets tilslutning
  : |
| --- | --- |

9.

Styrelsesrådet vedtager hvert år
  efter Rådets tilslutning
  :

a) et forslag til budgetoverslag
  og det foreløbige budgetforslag,
  der skal fremlægges for Kommissionen, herunder
  stillingsfortegnelsen og det endelige budget

a) et forslag til budgetoverslag, der skal fremlægges for Kommissionen, herunder
  udkastet til stillingsfortegnelse

aa) Europols budget samt stillingsfortegnelsen efter godkendelse fra budgetmyndigheden

b) et arbejdsprogram for Europols fremtidige aktiviteter under hensyntagen til medlemsstaternes operative behov
  og følgerne heraf for budgettet og Europols personale
  , efter Kommissionen har afgivet udtalelse

b) et arbejdsprogram for Europols fremtidige aktiviteter
  så vidt muligt
  under hensyntagen til medlemsstaternes operative behov
  i overensstemmelse med de til rådighed stående finansielle og menneskelige ressourcer
  , efter Kommissionen har afgivet udtalelse

c) en almindelig beretning om Europols aktiviteter i det forløbne år.

c) en almindelig beretning om Europols aktiviteter i det forløbne år,
  hvor navnlig de opnåede resultater sammenlignes med målene i det årlige arbejdsprogram.

Ændring 39

Artikel 36, stk. 9, andet afsnit

Disse dokumenter fremsendes

  til Rådet til godkendelse. Rådet fremsender dem

  til Europa-Parlamentet
  til information.

Disse dokumenter forelægges Europa-Parlamentet
  , som i givet fald vil have mulighed for at behandle dem om nødvendigt i samarbejde med nationale parlamenter
  .

Ændring 59

Artikel 37, stk. 1-3

| 1. | Europol ledes af en direktør, der udnævnes af Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, fra en liste med mindst tre kandidater forelagt af styrelsesrådet, for en periode på fire år, der kan forlænges én gang. |
| --- | --- |

1.

Europol ledes af en direktør, der udnævnes af Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, fra en liste med mindst tre kandidater forelagt af styrelsesrådet, for en periode på fire år, der kan forlænges én gang.

| 1. | Europol ledes af en direktør, der udnævnes af
  styrelsesrådet i overensstemmelse med en samarbejdsprocedure (»concertation«). |
| --- | --- |

1.

Europol ledes af en direktør, der udnævnes af
  styrelsesrådet i overensstemmelse med en samarbejdsprocedure (»concertation«).

Direktøren udnævnes på grundlag af sine meriter, sin erfaring inden for Europols kompetenceområde og sin forvaltnings- og ledelsesmæssige kompetence.

Denne samarbejdsprocedure foregår som følger:

a) på grundlag af en liste opstillet af Kommissionen efter en indkaldelse af ansøgninger og en gennemsigtig udvælgelsesprocedure anmodes ansøgerne om inden udnævnelsen af en kandidat at give møde for Europa-Parlamentet og Rådet og besvare spørgsmål

b) Europa-Parlamentet og Rådet kan derefter afgive deres udtalelser og oplyse deres præferencer

c) styrelsesrådet udnævner direktøren under hensyntagen til ovennævnte udtalelser.

Direktørens mandatperiode er på fire år.

| 2. | Direktøren bistås af vicedirektører, som udnævnes for en periode på fire år, der kan forlænges én gang
  , i overensstemmelse med proceduren i stk. 1
  . Vicedirektørernes opgaver fastlægges nærmere af direktøren. |
| --- | --- |

2.

Direktøren bistås af vicedirektører, som udnævnes for en periode på fire år, der kan forlænges én gang
  , i overensstemmelse med proceduren i stk. 1
  . Vicedirektørernes opgaver fastlægges nærmere af direktøren.

| 2. | Direktøren bistås af vicedirektører, som udnævnes for en periode på fire år, der kan forlænges én gang. Vicedirektørernes opgaver fastlægges nærmere af direktøren. |
| --- | --- |

2.

Direktøren bistås af vicedirektører, som udnævnes for en periode på fire år, der kan forlænges én gang. Vicedirektørernes opgaver fastlægges nærmere af direktøren.

| 3. | Styrelsesrådet fastlægger regler for udvælgelse af kandidater til stillingen som
  direktør eller
  vicedirektør. Sådanne regler skal, før de træder i kraft, godkendes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal. |
| --- | --- |

3.

Styrelsesrådet fastlægger regler for udvælgelse af kandidater til stillingen som
  direktør eller
  vicedirektør. Sådanne regler skal, før de træder i kraft, godkendes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

| 3. | Styrelsesrådet fastlægger regler for udvælgelse af kandidater til stillingen som vicedirektør. Sådanne regler skal, før de træder i kraft, godkendes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal. |
| --- | --- |

3.

Styrelsesrådet fastlægger regler for udvælgelse af kandidater til stillingen som vicedirektør. Sådanne regler skal, før de træder i kraft, godkendes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

Ændring 41

Artikel 37, stk. 4, litra g a (nyt)

ga) gennemførelse af effektive overvågnings- og evalueringsprocedurer med hensyn til Europols indsats i forhold til opfyldelsen af dets mål

Ændring 42

Artikel 38, stk. 5 a (nyt)

5a. Forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger om Europols ansatte.

Ændring 43

Artikel 41, stk. 1

| 1. | Uden at det berører andre former for indkomst, består Europols indtægter af et tilskud fra Fællesskabet opført på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen for Kommissionen) fra og med 1. januar 2010. |
| --- | --- |

1.

Uden at det berører andre former for indkomst, består Europols indtægter af et tilskud fra Fællesskabet opført på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen for Kommissionen) fra og med 1. januar 2010.

| 1. | Uden at det berører andre former for indkomst, består Europols indtægter af et tilskud fra Fællesskabet opført på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen for Kommissionen) fra og med 1. januar 2010.
  Finansieringen af Europol er underlagt en aftale indgået af budgetmyndigheden som fastlagt i IIA
  . |
| --- | --- |

1.

Uden at det berører andre former for indkomst, består Europols indtægter af et tilskud fra Fællesskabet opført på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen for Kommissionen) fra og med 1. januar 2010.
  Finansieringen af Europol er underlagt en aftale indgået af budgetmyndigheden som fastlagt i IIA
  .

Ændring 44

Artikel 41, stk. 3

| 3. | Direktøren udarbejder et udkast til overslag over Europols indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår og forelægger det for styrelsesrådet sammen med
  en foreløbig
  stillingsfortegnelse.
  Stillingsfortegnelsen
  skal indeholde både faste og midlertidige stillinger og udstationerede nationale eksperter og anføre antal, grad og kategori for det personale, der er beskæftiget i Europol i det pågældende regnskabsår. |
| --- | --- |

3.

Direktøren udarbejder et udkast til overslag over Europols indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår og forelægger det for styrelsesrådet sammen med
  en foreløbig
  stillingsfortegnelse.
  Stillingsfortegnelsen
  skal indeholde både faste og midlertidige stillinger og udstationerede nationale eksperter og anføre antal, grad og kategori for det personale, der er beskæftiget i Europol i det pågældende regnskabsår.

| 3. | Direktøren udarbejder et udkast til overslag over Europols indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår og forelægger det for styrelsesrådet sammen med
  et udkast til
  stillingsfortegnelse.
  Udkastet til stillingsfortegnelse
  skal indeholde både faste og midlertidige stillinger og udstationerede nationale eksperter og anføre antal, grad og kategori for det personale, der er beskæftiget i Europol i det pågældende regnskabsår. |
| --- | --- |

3.

Direktøren udarbejder et udkast til overslag over Europols indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår og forelægger det for styrelsesrådet sammen med
  et udkast til
  stillingsfortegnelse.
  Udkastet til stillingsfortegnelse
  skal indeholde både faste og midlertidige stillinger og udstationerede nationale eksperter og anføre antal, grad og kategori for det personale, der er beskæftiget i Europol i det pågældende regnskabsår.

Ændring 45

Artikel 41, stk. 6

| 6. | Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (herefter benævnt »budgetmyndigheden«) sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions budget. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (herefter benævnt »budgetmyndigheden«) sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions budget.

| 6. | Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet,
  som skal have mulighed for i givet fald at undersøge det inden for rammerne af sine beføjelser,
  og Rådet (herefter benævnt »budgetmyndigheden«) sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet,
  som skal have mulighed for i givet fald at undersøge det inden for rammerne af sine beføjelser,
  og Rådet (herefter benævnt »budgetmyndigheden«) sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget.

Ændring 46

Artikel 42, stk. 8 a (nyt)

8a. Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger direktøren det alle oplysninger, som er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, som fastlagt i finansforordningens artikel 146, stk. 3.

Ændring 47

Artikel 42, stk. 9

| 9. | Efter

  henstilling fra Rådet meddeler Europa-Parlamentet inden den 30. april i år n+2 direktøren for Europol decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n. |
| --- | --- |

9.

Efter

  henstilling fra Rådet meddeler Europa-Parlamentet inden den 30. april i år n+2 direktøren for Europol decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n.

| 9. | Europa-Parlamentet meddeler

  under hensyntagen til

  henstilling fra Rådet

  , der træffer afgørelse med kvalificeret flertal,
  inden den 30. april i år n+2 direktøren for Europol decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n. |
| --- | --- |

9.

Europa-Parlamentet meddeler

  under hensyntagen til

  henstilling fra Rådet

  , der træffer afgørelse med kvalificeret flertal,
  inden den 30. april i år n+2 direktøren for Europol decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n.

Ændring 48

Artikel 43

De finansielle bestemmelser for Europol vedtages af styrelsesrådet efter høring af Kommissionen. De må ikke fravige bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002, medmindre det er
  nødvendigt
  for Europols drift. Der kræves forudgående samtykke fra Kommissionen for at vedtage regler, der fraviger bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Budgetmyndigheden informeres om disse fravigelser.

De finansielle bestemmelser for Europol vedtages af styrelsesrådet efter høring af Kommissionen. De må ikke fravige bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002, medmindre det er
  særligt påkrævet
  for Europols drift. Der kræves forudgående samtykke fra Kommissionen for at vedtage regler, der fraviger bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Budgetmyndigheden informeres om disse fravigelser.

Ændring 49

Artikel 44, stk. 1

Direktøren opretter et evalueringssystem for at få oplysninger om effektiviteten og nytten af de opgaver, der udføres af Europol.

Direktøren opretter et overvågningssystem for at få oplysninger om effektiviteten og nytten af de opgaver, der udføres af Europol.
  Direktøren aflægger en årlig beretning om resultaterne af denne overvågning for styrelsesrådet.

Ændring 50

Artikel 44, stk. 4 a (nyt)

Formanden for styrelsesrådet eller Europols direktør forelægger Europols prioriteter for det kommende år for et blandet udvalg, bestående af medlemmer af Europa-Parlamentet og medlemmer af nationale parlamenter, for at sikre en demokratisk debat med civilsamfundet og en bedre kontrol med Europols aktiviteter.

Ænring 51

Artikel 45

På grundlag af et forslag fra direktøren vedtager styrelsesrådet senest seks måneder efter, at denne afgørelse har fået virkning, regler for aktindsigt i Europols dokumenter under hensyntagen til de principper og begrænsninger, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001.

På grundlag af et forslag fra direktøren vedtager styrelsesrådet
  , efter høring af Europa-Parlamentet,
  senest seks måneder efter, at denne afgørelse har fået virkning, regler for aktindsigt i Europols dokumenter under hensyntagen til de principper og begrænsninger, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001.

Ændring 52

Artikel 47

Formanden for styrelsesrådet og direktøren
  kan give
  møde i Europa-Parlamentet for at drøfte
  generelle
  spørgsmål vedrørende Europol.

Formanden for styrelsesrådet og direktøren
  giver efter anmodning
  møde i Europa-Parlamentet for at drøfte spørgsmål vedrørende Europol
  af enhver art.

Ændring 53

Artikel 56, stk. 1

| 1. | Som en fravigelse fra artikel 38 vil alle ansættelseskontrakter indgået af Europol som oprettet ved Europol-konventionen før denne afgørelses ikrafttrædelse blive opfyldt. |
| --- | --- |

1.

Som en fravigelse fra artikel 38 vil alle ansættelseskontrakter indgået af Europol som oprettet ved Europol-konventionen før denne afgørelses ikrafttrædelse blive opfyldt.

| 1. | Som en fravigelse fra artikel 38 vil alle ansættelseskontrakter indgået af Europol som oprettet ved Europol-konventionen før denne afgørelses ikrafttræden blive opfyldt.
  Der vil blive taget hensyn til de mulige ekstra personaleomkostninger, der opstår som følge af denne fravigelse fra artikel 38 i den aftale om finansiering af Europol, der skal indgås ifølge punkt 47 i IIA
  . |
| --- | --- |

1.

Som en fravigelse fra artikel 38 vil alle ansættelseskontrakter indgået af Europol som oprettet ved Europol-konventionen før denne afgørelses ikrafttræden blive opfyldt.
  Der vil blive taget hensyn til de mulige ekstra personaleomkostninger, der opstår som følge af denne fravigelse fra artikel 38 i den aftale om finansiering af Europol, der skal indgås ifølge punkt 47 i IIA
  .

Ændring 54

Artikel 56, stk. 2

| 2. | Alle medlemmer af personalet med ansættelseskontrakt som nævnt i stk. 1 får mulighed for at indgå en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68, på de forskellige trin ifølge stillingsfortegnelsen. I den henseende gennemføres der senest to år efter denne afgørelses ikrafttrædelse af den myndighed, der er bemyndiget til at indgå ansættelseskontrakter, en intern udvælgelsesprøve udelukkende for det personale, der var ansat i Europol, før denne afgørelses ikrafttrædelse, for at kontrollere kompetence, effektivitet og integritet hos dem, der skal ansættes. Godkendte ansøgere vil blive tilbudt en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68. |
| --- | --- |

2.

Alle medlemmer af personalet med ansættelseskontrakt som nævnt i stk. 1 får mulighed for at indgå en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68, på de forskellige trin ifølge stillingsfortegnelsen. I den henseende gennemføres der senest to år efter denne afgørelses ikrafttrædelse af den myndighed, der er bemyndiget til at indgå ansættelseskontrakter, en intern udvælgelsesprøve udelukkende for det personale, der var ansat i Europol, før denne afgørelses ikrafttrædelse, for at kontrollere kompetence, effektivitet og integritet hos dem, der skal ansættes. Godkendte ansøgere vil blive tilbudt en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68.

| 2. | Alle medlemmer af personalet med ansættelseskontrakt som nævnt i stk. 1 får mulighed for at indgå en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68, på de forskellige trin ifølge stillingsfortegnelsen. Med henblik herpå gennemføres der
  efter samråd med Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor og
  senest to år efter denne afgørelses ikrafttræden af den myndighed, der er bemyndiget til at indgå ansættelseskontrakter, en intern udvælgelsesprøve udelukkende for det personale, der var ansat i Europol, før denne afgørelses ikrafttræden, for at kontrollere kompetence, effektivitet og integritet hos dem, der skal ansættes.
  Denne udvælgelsesprøve overvåges af Kommissionen. Resultatet af udvælgelsesprøven offentliggøres.
  Godkendte ansøgere vil blive tilbudt en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68.
  Det udkast til stillingsfortegnelse, der fremsendes til budgetmyndigheden sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget, skal tydeligt angive de stillinger, der er besat af personale, der er ansat under vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, og de stillinger, der er besat af personale ansat under vedtægten for Europols personale. |
| --- | --- |

2.

Alle medlemmer af personalet med ansættelseskontrakt som nævnt i stk. 1 får mulighed for at indgå en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68, på de forskellige trin ifølge stillingsfortegnelsen. Med henblik herpå gennemføres der
  efter samråd med Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor og
  senest to år efter denne afgørelses ikrafttræden af den myndighed, der er bemyndiget til at indgå ansættelseskontrakter, en intern udvælgelsesprøve udelukkende for det personale, der var ansat i Europol, før denne afgørelses ikrafttræden, for at kontrollere kompetence, effektivitet og integritet hos dem, der skal ansættes.
  Denne udvælgelsesprøve overvåges af Kommissionen. Resultatet af udvælgelsesprøven offentliggøres.
  Godkendte ansøgere vil blive tilbudt en kontrakt ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68.
  Det udkast til stillingsfortegnelse, der fremsendes til budgetmyndigheden sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget, skal tydeligt angive de stillinger, der er besat af personale, der er ansat under vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber, og de stillinger, der er besat af personale ansat under vedtægten for Europols personale.

Ændring 55

Artikel 57, stk. 3, afsnit 2 a (nyt)

Fællesskabets tilskud til Europol, der fastsættes i denne afgørelse, må under ingen omstændigheder anvendes til at betale udgifter vedrørende forpligtelser, der indgås af Europol i overensstemmelse med Europol-konventionen, inden denne afgørelses ikrafttræden
  .

Ændring 62

Artikel 62, stk. 2 a (nyt)

2a. Denne afgørelse revideres senest seks måneder efter Lissabon-traktatens ikrafttræden.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

(3)  EFT C 219 af 30.7.1999, s. 101.

(4)  EUT C 187 E af 7.8.2003, s. 144.

(5)  EUT C 64 E af 12.3.2004, s. 588.

(6)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

---