# Europos Sąjungos C 67/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 67 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. vasario 8d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 67

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. vasario 8d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 m. SESIJA2021 m. birželio 7–10 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 m. SESIJA2021 m. birželio 7–10 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. birželio 9 d., trečiadienis |
| 2022/C 67/01 | 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija Konkurencijos politika. 2020 m. metinė ataskaita (2020/2223(INI)) | 2 |
| 2022/C 67/02 | 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos lyčių aspekto (2020/2040(INI)) | 16 |
| 2022/C 67/03 | 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą (2020/2273(INI)) | 25 |
| | 2021 m. birželio 10 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 67/04 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Čekijos ministro pirmininko interesų konflikto (2021/2671(RSP)) | 56 |
| 2022/C 67/05 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija Kaip įveikti pasaulinės COVID-19 pandemijos keliamus iššūkius: PPO TRIPS sutarties netaikymo poveikis COVID-19 vakcinoms, gydymui, įrangai ir gamybos bei paruošimo pajėgumų didinimui besivystančiose šalyse (2021/2692(RSP)) | 64 |
| 2022/C 67/06 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/621, kuriuo dėl medžiagos imidakloprido klasifikavimo pagal didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją gyvūniniuose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (2021/2705(RSP)) | 69 |
| 2022/C 67/07 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/745, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų aliuminio amonio sulfato, aliuminio silikato, beflubutamido, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, kalcio karbonato, kaptano, anglies dioksido, cimoksanilo, dimetomorfo, etefono, arbatmedžio ekstrakto, famoksadono, riebalų distiliavimo likučio, riebalų rūgščių nuo C7 iki C20, flumioksazino, fluoksastrobino, flurochloridono, folpeto, formetanato, giberelino rūgšties, giberelino, heptamalksilogliukano, hidrolizuotų baltymų, geležies sulfato, metazachloro, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, augalinių aliejų / rapsų aliejaus, kalio hidrokarbonato, propamokarbo, protiokonazolo, kvarcinio smėlio, žuvų taukų, gyvūninių ir augalinių kvapu atbaidančių medžiagų / avių riebalų, S-metolachloro, drugių (Lepidoptera) būrio atstovų linijinės grandinės feromonų, tebukonazolio ir karbamido patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2021/2706(RSP)) | 75 |
| 2022/C 67/08 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategijos (2021/2568(RSP)) | 81 |
| 2022/C 67/09 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės padėties Europos Sąjungoje ir Sąlygų reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (2021/2711(RSP)) | 86 |
| 2022/C 67/10 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento pozicijos dėl Komisijos ir Tarybos atliekamo nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo (2021/2738(RSP)) | 90 |
| 2022/C 67/11 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Maroko valdžios institucijų įvykdyto Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencijos pažeidimo ir naudojimosi nepilnamečiais per migracijos krizę Seutoje (2021/2747(RSP)) | 99 |
| 2022/C 67/12 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šri Lankoje, visų pirma dėl sulaikymų pagal Terorizmo prevencijos įstatymą (2021/2748(RSP)) | 103 |
| 2022/C 67/13 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vokietijos nevyriausybinių organizacijų įtraukimo į Rusijos nepageidautinų organizacijų sąrašą ir Andrejaus Pivovarovo sulaikymo. (2021/2749(RSP)) | 107 |
| 2022/C 67/14 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių ir politinės padėties Kuboje (2021/2745(RSP)) | 113 |
| 2022/C 67/15 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijoje vykdomų sistemingų represijų ir jų pasekmių Europos saugumui po asmenų pagrobimo iš Baltarusijos valdžios institucijų perimto ES civilinio lėktuvo (2021/2741(RSP)) | 118 |
| 2022/C 67/16 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Afganistane (2021/2712(RSP)) | 125 |
| 2022/C 67/17 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. End the Cage Age) (2021/2633(RSP)) | 131 |
| 2022/C 67/18 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės skatinimo įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (2019/2164(INI)) | 137 |
| 2022/C 67/19 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimo radijo tinklo Euranet Plus finansavimo ES lėšomis (2021/2708(RSP)) | 148 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. birželio 9 d., trečiadienis |
| 2022/C 67/20 | 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (2020/2128(INI)) | 150 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 9 d., trečiadienis

2022/C 67/01

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija Konkurencijos politika. 2020 m. metinė ataskaita (2020/2223(INI))

2

2022/C 67/02

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos lyčių aspekto (2020/2040(INI))

16

2022/C 67/03

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą (2020/2273(INI))

25

2021 m. birželio 10 d., ketvirtadienis

2022/C 67/04

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Čekijos ministro pirmininko interesų konflikto (2021/2671(RSP))

56

2022/C 67/05

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija Kaip įveikti pasaulinės COVID-19 pandemijos keliamus iššūkius: PPO TRIPS sutarties netaikymo poveikis COVID-19 vakcinoms, gydymui, įrangai ir gamybos bei paruošimo pajėgumų didinimui besivystančiose šalyse (2021/2692(RSP))

64

2022/C 67/06

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/621, kuriuo dėl medžiagos imidakloprido klasifikavimo pagal didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją gyvūniniuose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (2021/2705(RSP))

69

2022/C 67/07

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/745, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų aliuminio amonio sulfato, aliuminio silikato, beflubutamido, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, kalcio karbonato, kaptano, anglies dioksido, cimoksanilo, dimetomorfo, etefono, arbatmedžio ekstrakto, famoksadono, riebalų distiliavimo likučio, riebalų rūgščių nuo C7 iki C20, flumioksazino, fluoksastrobino, flurochloridono, folpeto, formetanato, giberelino rūgšties, giberelino, heptamalksilogliukano, hidrolizuotų baltymų, geležies sulfato, metazachloro, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, augalinių aliejų / rapsų aliejaus, kalio hidrokarbonato, propamokarbo, protiokonazolo, kvarcinio smėlio, žuvų taukų, gyvūninių ir augalinių kvapu atbaidančių medžiagų / avių riebalų, S-metolachloro, drugių (Lepidoptera) būrio atstovų linijinės grandinės feromonų, tebukonazolio ir karbamido patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2021/2706(RSP))

75

2022/C 67/08

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategijos (2021/2568(RSP))

81

2022/C 67/09

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės padėties Europos Sąjungoje ir Sąlygų reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (2021/2711(RSP))

86

2022/C 67/10

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento pozicijos dėl Komisijos ir Tarybos atliekamo nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo (2021/2738(RSP))

90

2022/C 67/11

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Maroko valdžios institucijų įvykdyto Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencijos pažeidimo ir naudojimosi nepilnamečiais per migracijos krizę Seutoje (2021/2747(RSP))

99

2022/C 67/12

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šri Lankoje, visų pirma dėl sulaikymų pagal Terorizmo prevencijos įstatymą (2021/2748(RSP))

103

2022/C 67/13

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vokietijos nevyriausybinių organizacijų įtraukimo į Rusijos nepageidautinų organizacijų sąrašą ir Andrejaus Pivovarovo sulaikymo. (2021/2749(RSP))

107

2022/C 67/14

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių ir politinės padėties Kuboje (2021/2745(RSP))

113

2022/C 67/15

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijoje vykdomų sistemingų represijų ir jų pasekmių Europos saugumui po asmenų pagrobimo iš Baltarusijos valdžios institucijų perimto ES civilinio lėktuvo (2021/2741(RSP))

118

2022/C 67/16

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Afganistane (2021/2712(RSP))

125

2022/C 67/17

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. End the Cage Age) (2021/2633(RSP))

131

2022/C 67/18

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės skatinimo įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (2019/2164(INI))

137

2022/C 67/19

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimo radijo tinklo Euranet Plus finansavimo ES lėšomis (2021/2708(RSP))

148

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 9 d., trečiadienis

2022/C 67/20

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (2020/2128(INI))

150

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. birželio 8 d., antradienis |
| 2022/C 67/21 | P9_TA(2021)0263Atitinkami ETIAS pakeitimai: policijos ir teisminis bendradarbiavimas ***I2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos prieigos prie kitų ES informacinių sistemų sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862 ir Reglamentas (ES) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)1000AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2018/1862 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu | 163 |
| 2022/C 67/22 | P9_TA(2021)0264Atitinkami ETIAS pakeitimai: sienos ir vizos ***I2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos prieigos prie kitų ES informacinių sistemų ETIAS naudojimo tikslais sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1240, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Reglamentas (ES) 2017/2226 ir Reglamentas (ES) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1860, (ES) 2018/1861 ir (ES) 2019/817, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu | 164 |
| 2022/C 67/23 | 2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Vokietijos paraišką EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD)) | 165 |
| 2022/C 67/24 | 2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Belgijos paraišką EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD)) | 169 |
| 2022/C 67/25 | 2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Nyderlandų paraišką EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD)) | 173 |
| 2022/C 67/26 | 2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Suomijos paraišką EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD)) | 177 |
| 2022/C 67/27 | P9_TA(2021)0269Atitinkami ETIAS pakeitimai: ECRIS-TCN ***I2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu | 182 |
| 2022/C 67/28 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pratęsiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas pereinamasis laikotarpis (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA)) | 183 |
| 2022/C 67/29 | 2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD)) | 185 |
| 2022/C 67/30 | 2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo įsteigiamas Europos socialinis fondas + (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD)) | 186 |
| | 2021 m. birželio 9 d., trečiadienis |
| 2022/C 67/31 | P9_TA(2021)0273ES skaitmeninis COVID pažymėjimas. ES piliečiai ***I2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas asmenims laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu | 188 |
| 2022/C 67/32 | P9_TA(2021)0274ES skaitmeninis COVID pažymėjimas. Trečiųjų šalių piliečiai ***I2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, skirtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos | 190 |
| 2022/C 67/33 | 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė Globali Europa, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD)) | 192 |
| | 2021 m. birželio 10 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 67/34 | 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 195 |
| 2022/C 67/35 | P9_TA(2021)0281Pereinamojo laikotarpio nuostatos siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį (Reglamento (ES) 2016/1628 dalinis pakeitimas) ***I2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį, iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos tam tikriems mechanizmams su 56 kW–130 kW ir didesnės kaip 300 kW galios varikliais (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį, iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos tam tikriems mechanizmams su 56 kW arba didesnės ir 130 kW arba mažesnės galios ir 300 kW arba didesnės galios intervalų varikliais | 203 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 8 d., antradienis

2022/C 67/21

P9_TA(2021)0263Atitinkami ETIAS pakeitimai: policijos ir teisminis bendradarbiavimas ***I2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos prieigos prie kitų ES informacinių sistemų sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862 ir Reglamentas (ES) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)1000AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2018/1862 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu

163

2022/C 67/22

P9_TA(2021)0264Atitinkami ETIAS pakeitimai: sienos ir vizos ***I2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos prieigos prie kitų ES informacinių sistemų ETIAS naudojimo tikslais sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1240, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Reglamentas (ES) 2017/2226 ir Reglamentas (ES) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1860, (ES) 2018/1861 ir (ES) 2019/817, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu

164

2022/C 67/23

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Vokietijos paraišką EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

165

2022/C 67/24

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Belgijos paraišką EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

169

2022/C 67/25

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Nyderlandų paraišką EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

173

2022/C 67/26

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Suomijos paraišką EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

177

2022/C 67/27

P9_TA(2021)0269Atitinkami ETIAS pakeitimai: ECRIS-TCN ***I2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu

182

2022/C 67/28

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pratęsiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas pereinamasis laikotarpis (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

183

2022/C 67/29

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

185

2022/C 67/30

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo įsteigiamas Europos socialinis fondas + (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

186

2021 m. birželio 9 d., trečiadienis

2022/C 67/31

P9_TA(2021)0273ES skaitmeninis COVID pažymėjimas. ES piliečiai ***I2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas asmenims laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu

188

2022/C 67/32

P9_TA(2021)0274ES skaitmeninis COVID pažymėjimas. Trečiųjų šalių piliečiai ***I2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, skirtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos

190

2022/C 67/33

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė Globali Europa, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

192

2021 m. birželio 10 d., ketvirtadienis

2022/C 67/34

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

195

2022/C 67/35

P9_TA(2021)0281Pereinamojo laikotarpio nuostatos siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį (Reglamento (ES) 2016/1628 dalinis pakeitimas) ***I2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį, iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos tam tikriems mechanizmams su 56 kW–130 kW ir didesnės kaip 300 kW galios varikliais (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį, iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos tam tikriems mechanizmams su 56 kW arba didesnės ir 130 kW arba mažesnės galios ir 300 kW arba didesnės galios intervalų varikliais

203

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2022 2 8

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2021–2022 m. SESIJA

2021 m. birželio 7–10 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 9 d., trečiadienis

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/2

---

P9_TA(2021)0275

Konkurencijos politika. 2020 m. metinė ataskaita

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija „Konkurencijos politika. 2020 m. metinė ataskaita“ (2020/2223(INI))

(2022/C 67/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 101–109 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 101–109 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, viešas konsultacijas, komunikatus ir atitinkamus dokumentus konkurencijos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, viešas konsultacijas, komunikatus ir atitinkamus dokumentus konkurencijos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 9 d. Komisijos 2019 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2020)0302) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 9 d. Komisijos 2019 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2020)0302) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 19 d., 2020 m. balandžio 4 d., 2020 m. gegužės 13 d. ir 2020 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatus dėl laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos ir jos pakeitimų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 19 d., 2020 m. balandžio 4 d., 2020 m. gegužės 13 d. ir 2020 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatus dėl laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos ir jos pakeitimų (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. rugsėjo 21 d. komunikatą dėl tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2021 m., gairių (C(2020)6400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. rugsėjo 21 d. komunikatą dėl tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2021 m., gairių (C(2020)6400),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. birželio 17 d. baltąją knygą dėl sąlygų, susijusių su užsienio subsidijomis, suvienodinimo (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. birželio 17 d. baltąją knygą dėl sąlygų, susijusių su užsienio subsidijomis, suvienodinimo (COM(2020)0253),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimą leisti bendrovei „Google“ laikantis tam tikrų sąlygų įsigyti bendrovę „Fitbit“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimą leisti bendrovei „Google“ laikantis tam tikrų sąlygų įsigyti bendrovę „Fitbit“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą 24/2020: „Komisijos ES susijungimų kontrolė ir antimonopolinės procedūros: reikia vykdyti platesnio masto rinkos priežiūrą“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą 24/2020: „Komisijos ES susijungimų kontrolė ir antimonopolinės procedūros: reikia vykdyti platesnio masto rinkos priežiūrą“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2020 m. rugsėjo 16 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2020 m. rugsėjo 16 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį,

| — | atsižvelgdamas į tuomet paskirtosios Komisijos narės Margrethe Vestager raštu ir žodžiu pateiktus atsakymus per Europos Parlamento 2019 m. spalio 8 d. surengtą klausymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tuomet paskirtosios Komisijos narės Margrethe Vestager raštu ir žodžiu pateiktus atsakymus per Europos Parlamento 2019 m. spalio 8 d. surengtą klausymą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 23 d. Europos konkurencijos tinklo (EKT) bendrą pareiškimą dėl konkurencijos teisės taikymo per COVID-19 krizę (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 23 d. Europos konkurencijos tinklo (EKT) bendrą pareiškimą dėl konkurencijos teisės taikymo per COVID-19 krizę (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos aukšto lygio ekspertų 2019 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Skaitmeninio amžiaus konkurencijos politika“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos aukšto lygio ekspertų 2019 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Skaitmeninio amžiaus konkurencijos politika“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 22 d. Tarybos išvadas dėl darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir konkurencingumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 22 d. Tarybos išvadas dėl darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir konkurencingumo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 1 ir 2 d. specialiojo Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 1 ir 2 d. specialiojo Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos oficialų įspėjimą suinteresuotiesiems subjektams dėl Jungtinės Karalystės išstojimo ir ES taisyklių konkurencijos srityje ir į 2021 m. sausio 18 d. oficialų įspėjimą dėl Jungtinės Karalystės išstojimo ir ES taisyklių valstybės pagalbos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos oficialų įspėjimą suinteresuotiesiems subjektams dėl Jungtinės Karalystės išstojimo ir ES taisyklių konkurencijos srityje ir į 2021 m. sausio 18 d. oficialų įspėjimą dėl Jungtinės Karalystės išstojimo ir ES taisyklių valstybės pagalbos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. Europos Parlamento Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminio skyriaus tyrimą „Valstybės pagalbos poveikis konkurencijai ir konkurencingumui per COVID-19 pandemiją: pirmieji vertinimai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio mėn. Europos Parlamento Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminio skyriaus tyrimą „Valstybės pagalbos poveikis konkurencijai ir konkurencingumui per COVID-19 pandemiją: pirmieji vertinimai“,

| — | atsižvelgdamas į JAV Atstovų Rūmų Teismų komiteto Antimonopolinio pakomitečio 2020 m. spalio 6 d. ataskaitą „Konkurencijos skaitmeninėje rinkoje tyrimas: daugumos tarnybos ataskaita ir rekomendacijos“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JAV Atstovų Rūmų Teismų komiteto Antimonopolinio pakomitečio 2020 m. spalio 6 d. ataskaitą „Konkurencijos skaitmeninėje rinkoje tyrimas: daugumos tarnybos ataskaita ir rekomendacijos“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 19 d. Jungtinės Karalystės konkurencijos ir rinkų institucijos mokslinių tyrimų dokumentą „Algoritmai: kaip jie gali sumažinti konkurenciją ir pakenkti vartotojams“ (angl. „Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 19 d. Jungtinės Karalystės konkurencijos ir rinkų institucijos mokslinių tyrimų dokumentą „Algoritmai: kaip jie gali sumažinti konkurenciją ir pakenkti vartotojams“ (angl. „Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers“),

| — | atsižvelgdamas į ES 2030 m. tikslą dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį 2020 m. gruodžio mėn. patvirtino ES vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES 2030 m. tikslą dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį 2020 m. gruodžio mėn. patvirtino ES vadovai,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0168/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0168/2021),

| A. | kadangi vartotojams konkurencingos rinkos yra naudingos, visų pirma kai jos lemia mažesnes kainas ir platesnį kokybiškų gaminių pasirinkimą; kadangi ES konkurencijos politika formuojama taip, kad būtų išlaikoma atviros rinkos ekonomika su laisva, sąžininga ir veiksminga konkurencija, skatinant veiksmingą išteklių paskirstymą ir inovacijas ir sykiu daug dėmesio skiriant MVĮ poreikiams ir vienodų sąlygų sudarymui visų ES piliečių naudai; kadangi šis pagrindinis tikslas tebėra toks pat svarbus ir krizės sąlygomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi vartotojams konkurencingos rinkos yra naudingos, visų pirma kai jos lemia mažesnes kainas ir platesnį kokybiškų gaminių pasirinkimą; kadangi ES konkurencijos politika formuojama taip, kad būtų išlaikoma atviros rinkos ekonomika su laisva, sąžininga ir veiksminga konkurencija, skatinant veiksmingą išteklių paskirstymą ir inovacijas ir sykiu daug dėmesio skiriant MVĮ poreikiams ir vienodų sąlygų sudarymui visų ES piliečių naudai; kadangi šis pagrindinis tikslas tebėra toks pat svarbus ir krizės sąlygomis;

| B. | kadangi Komisija skubiai reagavo į COVID-19 protrūkio sukeltą krizę priimdama specialias laikinas konkurencijos taisykles, kurios reikalingos siekiant pašalinti didelius Europos ekonomikos sutrikimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija skubiai reagavo į COVID-19 protrūkio sukeltą krizę priimdama specialias laikinas konkurencijos taisykles, kurios reikalingos siekiant pašalinti didelius Europos ekonomikos sutrikimus;

| C. | kadangi išimtinėmis ir laikinomis priemonėmis, kurios taikomos reaguojant į pandemiją, neturėtų būti dangstomas nekonkurencingas elgesys ir jomis neturėtų naudotis jau prieš tai buvusios prastos finansinės būklės įmonės, kad gautų papildomos paramos neturėdamos būtinų ir veiksmingų restruktūrizavimo planų; |
| --- | --- |

C.

kadangi išimtinėmis ir laikinomis priemonėmis, kurios taikomos reaguojant į pandemiją, neturėtų būti dangstomas nekonkurencingas elgesys ir jomis neturėtų naudotis jau prieš tai buvusios prastos finansinės būklės įmonės, kad gautų papildomos paramos neturėdamos būtinų ir veiksmingų restruktūrizavimo planų;

| D. | kadangi visa valstybės pagalba turėtų būti formuojama ir skiriama ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriais atsakingu būdu; kadangi ilguoju laikotarpiu konkurencijos politikos priemonėmis turėtų būti veiksmingai sprendžiamos socialinės, skaitmeninės ir aplinkos problemos visapusiškai vadovaujantis Europos žaliajame kurse išdėstytais prioritetais ir Paryžiaus susitarimo tikslais; |
| --- | --- |

D.

kadangi visa valstybės pagalba turėtų būti formuojama ir skiriama ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriais atsakingu būdu; kadangi ilguoju laikotarpiu konkurencijos politikos priemonėmis turėtų būti veiksmingai sprendžiamos socialinės, skaitmeninės ir aplinkos problemos visapusiškai vadovaujantis Europos žaliajame kurse išdėstytais prioritetais ir Paryžiaus susitarimo tikslais;

| E. | kadangi protingas Sąjungos konkurencijos taisyklių ir jos pramonės, skaitmeninės, aplinkos, socialinės ir tarptautinės prekybos politikos derinimas yra būtinas tam, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos visuose sektoriuose, sustiprintos atsparios vertės grandinės ir skatinamas darbo vietų kūrimas bei pasaulinis konkurencingumas, tokiu būdu prisidedant prie MVĮ palankios prekybos aplinkos; |
| --- | --- |

E.

kadangi protingas Sąjungos konkurencijos taisyklių ir jos pramonės, skaitmeninės, aplinkos, socialinės ir tarptautinės prekybos politikos derinimas yra būtinas tam, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos visuose sektoriuose, sustiprintos atsparios vertės grandinės ir skatinamas darbo vietų kūrimas bei pasaulinis konkurencingumas, tokiu būdu prisidedant prie MVĮ palankios prekybos aplinkos;

| F. | kadangi nesąžininga valstybių narių konkurencija yra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi nesąžininga valstybių narių konkurencija yra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui;

| G. | kadangi šiuo metu Komisija atlieka bendrą konkurencijos politikos vykdymo užtikrinimo veiksmingumo peržiūrą, įskaitant antimonopolinius reglamentus, daugelį valstybės pagalbos taisyklių ir gairių, įmonių susijungimų kontrolės taisyklių vertinimą ir Pranešimo dėl rinkos apibrėžties peržiūrą; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu Komisija atlieka bendrą konkurencijos politikos vykdymo užtikrinimo veiksmingumo peržiūrą, įskaitant antimonopolinius reglamentus, daugelį valstybės pagalbos taisyklių ir gairių, įmonių susijungimų kontrolės taisyklių vertinimą ir Pranešimo dėl rinkos apibrėžties peržiūrą;

| H. | kadangi ekonominis boikotas, taikomas produktams iš tam tikrų ES geografinių vietovių, yra šiurkštus konkurencijos taisyklių pažeidimas ir šis klausimas turėtų būti veiksmingai sprendžiamas; |
| --- | --- |

H.

kadangi ekonominis boikotas, taikomas produktams iš tam tikrų ES geografinių vietovių, yra šiurkštus konkurencijos taisyklių pažeidimas ir šis klausimas turėtų būti veiksmingai sprendžiamas;

| I. | kadangi didėjant iššūkiams konkuruojant su smarkiai subsidijuojama didžiule ekonomika, kokia yra Kinijos ekonomika, būtinos priemonės ES įmonėms, susiduriančioms su konkurencija už ES ribų, sustiprinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi didėjant iššūkiams konkuruojant su smarkiai subsidijuojama didžiule ekonomika, kokia yra Kinijos ekonomika, būtinos priemonės ES įmonėms, susiduriančioms su konkurencija už ES ribų, sustiprinti;

| J. | kadangi atvira rinkos struktūra prekybos ir leidimų išdavimo srityje, sudaranti galimybes tikrai rinkos infrastruktūrų konkurencijai, yra labai svarbi ES kapitalo rinkų išsaugojimui ir jų atsparumo stiprinimui, rinkos inovacijų skatinimui ir atitinkamai geresnių rezultatų pensininkams, įmonėms ir investuotojams užtikrinimui; kadangi poreikis užtikrinti atvirą rinkos struktūrą turi būti suderintas su finansinio stabilumo aspektais; |
| --- | --- |

J.

kadangi atvira rinkos struktūra prekybos ir leidimų išdavimo srityje, sudaranti galimybes tikrai rinkos infrastruktūrų konkurencijai, yra labai svarbi ES kapitalo rinkų išsaugojimui ir jų atsparumo stiprinimui, rinkos inovacijų skatinimui ir atitinkamai geresnių rezultatų pensininkams, įmonėms ir investuotojams užtikrinimui; kadangi poreikis užtikrinti atvirą rinkos struktūrą turi būti suderintas su finansinio stabilumo aspektais;

| K. | kadangi daugumos vartotojų vartai į internetą yra riboti dėl stulbinamai nedidelio skaitmeninių ekosistemų ir interneto platformų kiekio; kadangi COVID-19 pandemija paspartino skaitmeninimo tempą tuo iškeldama naujų iššūkių konkurencijos politikos veiksmingumui, visų pirma antimonopolinių taisyklių srityje, kur iki šiol ex ante intervencijos nebuvo leidžiamos; |
| --- | --- |

K.

kadangi daugumos vartotojų vartai į internetą yra riboti dėl stulbinamai nedidelio skaitmeninių ekosistemų ir interneto platformų kiekio; kadangi COVID-19 pandemija paspartino skaitmeninimo tempą tuo iškeldama naujų iššūkių konkurencijos politikos veiksmingumui, visų pirma antimonopolinių taisyklių srityje, kur iki šiol ex ante intervencijos nebuvo leidžiamos;

| L. | kadangi su duomenimis susiję skandalai, tyrimai ir įrodymai parodė, kaip asmens duomenys renkami ir saugomi dažnai taikant perteklinius būdus, taip pat kaip platformos juos naudoja ir parduoda trečiosioms šalims ir kaip dominuojančioje padėtyje esantys technologijų operatoriai ir platformos sistemingai seka vartotojus internete; |
| --- | --- |

L.

kadangi su duomenimis susiję skandalai, tyrimai ir įrodymai parodė, kaip asmens duomenys renkami ir saugomi dažnai taikant perteklinius būdus, taip pat kaip platformos juos naudoja ir parduoda trečiosioms šalims ir kaip dominuojančioje padėtyje esantys technologijų operatoriai ir platformos sistemingai seka vartotojus internete;

| M. | kadangi kai kurios įmonės, turinčios dvigubą – platformos ir paslaugų teikėjo – statusą, piktnaudžiauja savo padėtimi konkurentams nustatydamos nesąžiningas taisykles ir sąlygas; |
| --- | --- |

M.

kadangi kai kurios įmonės, turinčios dvigubą – platformos ir paslaugų teikėjo – statusą, piktnaudžiauja savo padėtimi konkurentams nustatydamos nesąžiningas taisykles ir sąlygas;

| N. | kadangi analitikai prognozuoja (7), jog bendrovės „Amazon“, „Facebook“ ir „Alphabet Inc.“ („Google“) 2021 m. kartu gaus 61 proc. visų skaitmeninių reklamų užsakymų, t. y. padvigubins savo rinkos dalį, palyginti su 2015 m.; kadangi bendrovės „Facebook“ ir „Alphabet Inc.“ („Google“) atitinkamai uždirba 98,53 proc. ir 83,3 proc. savo pajamų iš skaitmeninės reklamos (8); |
| --- | --- |

N.

kadangi analitikai prognozuoja (7), jog bendrovės „Amazon“, „Facebook“ ir „Alphabet Inc.“ („Google“) 2021 m. kartu gaus 61 proc. visų skaitmeninių reklamų užsakymų, t. y. padvigubins savo rinkos dalį, palyginti su 2015 m.; kadangi bendrovės „Facebook“ ir „Alphabet Inc.“ („Google“) atitinkamai uždirba 98,53 proc. ir 83,3 proc. savo pajamų iš skaitmeninės reklamos (8);

| O. | kadangi konkurencijos institucijų skirtos baudos dažnai neturėjo atgrasomojo poveikio didelėms technologijų bendrovėms, nes jos tai telaiko verslo veiklos sąnaudomis; |
| --- | --- |

O.

kadangi konkurencijos institucijų skirtos baudos dažnai neturėjo atgrasomojo poveikio didelėms technologijų bendrovėms, nes jos tai telaiko verslo veiklos sąnaudomis;

| P. | kadangi antimonopolinės priemonės turėtų būti pritaikytos prie naujų greitai besikeičiančių skaitmeninių ir technologijų rinkų realijų; |
| --- | --- |

P.

kadangi antimonopolinės priemonės turėtų būti pritaikytos prie naujų greitai besikeičiančių skaitmeninių ir technologijų rinkų realijų;

| Q. | kadangi siekiant užtikrinti, kad visos finansinių paslaugų ir technologijų įmonės galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis, joms reikia sudaryti vienodas sąlygas laikantis principo „tokia pati rizika, tokia pati veikla, toks pats reglamentavimas“; |
| --- | --- |

Q.

kadangi siekiant užtikrinti, kad visos finansinių paslaugų ir technologijų įmonės galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis, joms reikia sudaryti vienodas sąlygas laikantis principo „tokia pati rizika, tokia pati veikla, toks pats reglamentavimas“;

| R. | kadangi algoritmai gali labai padidinti efektyvumą ir sudaro galimybes įmonėms teikti savo vartotojams geresnius produktus ir paslaugas; tačiau kadangi sąmoningas ar nesąmoningas netinkamas algoritmų taikymas gali būti žalingas vartotojams ir konkurencijai; |
| --- | --- |

R.

kadangi algoritmai gali labai padidinti efektyvumą ir sudaro galimybes įmonėms teikti savo vartotojams geresnius produktus ir paslaugas; tačiau kadangi sąmoningas ar nesąmoningas netinkamas algoritmų taikymas gali būti žalingas vartotojams ir konkurencijai;

| S. | kadangi ES konkurencijos ir valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti suderintos su Europos žaliojo kurso, ES skaitmeninės strategijos, Europos socialinių teisių ramsčio ir JT darnaus vystymosi tikslais ir prisidėti jų siekiant; kadangi ES valstybės pagalbos atvejai vargu ar susiję su tokiais bendrais ES politikos tikslais; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES konkurencijos ir valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti suderintos su Europos žaliojo kurso, ES skaitmeninės strategijos, Europos socialinių teisių ramsčio ir JT darnaus vystymosi tikslais ir prisidėti jų siekiant; kadangi ES valstybės pagalbos atvejai vargu ar susiję su tokiais bendrais ES politikos tikslais;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | pabrėžia, kad konkurencijos politika, kuria siekiama užtikrinti vienodas sąlygas visuose sektoriuose, skatinti inovacijas ir suteikti didesnį ir kokybiškesnį pasirinkimą vartotojams, yra būtina, kad būtų garantuotas tinkamas bendrosios rinkos veikimas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia susirūpinimą dėl didėjančios pramonės koncentracijos Europoje; šiuo atžvilgiu pastebi, kad 2001–2012 m. laikotarpiu 10 Europos valstybių vidutinio pramonės sektoriaus pardavimai 10 proc. didžiausių pramonės įmonių segmente padidėjo 2–3 proc.; įspėja, kad šis padidėjimas pastebimas ir gamybos, ir nefinansinių paslaugų srityje, ir kad jo neskatina aktyviai skaitmeninius sprendimus taikantys sektoriai; pažymi, kad dėl didėjančios pramonės koncentracijos įmonės gali taikyti didesnius antkainius ir atitinkamai gauti didesnį pelną, o dėl to nukenčia Europos vartotojai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad Europos įmonėms, veikiančioms vidaus rinkoje ir tarptautiniu lygmeniu, ypač MVĮ, labai svarbu, kad ES konkurencijos taisyklių įgyvendinimą griežtai ir nešališkai užtikrintų nepriklausomos konkurencijos institucijos, ir tai galėtų svariai prisidėti prie pagrindinių politinių prioritetų, kaip antai stipresnės ir teisingesnės vidaus rinkos, sujungtos bendrosios skaitmeninės rinkos, Sąjungos konkurencingumo pasauliniu mastu, kovos su socialine nelygybe ir klimato krize, taip pat prie Europos vertybių, susijusių su aplinkos standartais, socialiniais reikalais, klimato politika ir vartotojų apsauga; vis dėlto pabrėžia pakankamo lankstumo svarbą krizės sąlygomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina konsultacijas dėl konkurencijos teisės ir Europos žaliojo kurso, nes tai yra žingsnis didesnio politinio nuoseklumo link; ragina Komisiją pateikti išsamų į ateitį orientuotą veiksmų planą, kaip reikėtų persvarstyti konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad vienodų sąlygų užtikrinimas įmonėms bendrojoje ir pasaulio rinkose, kas yra labai svarbu visų pirma MVĮ ir kuriant deramas ir tvarias darbo vietas Europos Sąjungoje ir už jos ribų, taip pat priklauso nuo to, kaip ryžtingai ir veiksmingai kovojama su socialiniu, aplinkos ir fiskaliniu dempingu; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad būtų sukurtas teisinis ES privalomos išsamaus patikrinimo žmogaus teisių ir aplinkosaugos aspektu priemonės pagrindas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad dėl agresyvios tarptautinių įmonių mokesčių praktikos, žalingos mokesčių praktikos ir didelėms įmonėms taikomų mokesčių lengvatų gali būti stabdomos inovacijos ir kenkiama rinkų konkurencingumui, ypač kai tai susiję su MVĮ, kurios yra Europos ekonomikos pagrindas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia EKT svarbą remiant nacionalinių konkurencijos institucijų (NKI) ir Komisijos bendradarbiavimą siekiant skatinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje stiprinant gerosios patirties taikymą ir dalijimąsi ja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina vykdyti struktūrinį dialogą su už konkurenciją atsakingu vykdomuoju Komisijos pirmininko pavaduotoju, o Komisiją ragina toliau stengtis išlaikyti glaudų bendradarbiavimą su kompetentingo Parlamento komiteto nariais; mano, kad Komisijos metinė konkurencijos politikos ataskaita yra būtina demokratinės kontrolės priemonė; primena, kad pastaraisiais metais Parlamentas, vykdydamas įprastą teisėkūros procedūrą, dalyvavo formuojant konkurencijos taisyklių sistemą; primygtinai reikalauja, kad formuojant konkurencijos taisyklių sistemą Parlamentas turėtų bendro sprendimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prašo Komisijos naudoti savo tarpininkavimo įgaliojimus siekiant pabrėžti vyriausybių taikomų kainų kontrolės priemonių pavojų, įskaitant pavojų, susijusį su informacijos apie kainas iškraipymu, kuris gali paskatinti gamybą ir sumažinti paskatas esant prekių trūkumui į rinką ateiti naujiems dalyviams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | susirūpinęs pažymi, kad, remiantis Komisijos vertinimu, kai kurios valstybės narės veiksmingai neįgyvendino Direktyvos dėl sąžiningų sąlygų vartotojų sutartyse (9), o tai turėjo didžiulį neigiamą poveikį vartotojams ir sąžiningai konkurencijai; ragina Komisiją tikrinti nustatytas nesąžiningas sąlygas ir praktiką (visų pirma bankininkystės sektoriaus) vartotojų sutartyse, ir naudojant visas turimas priemones užtikrinti veiksmingą ir greitą šios direktyvos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad Europos Komisijos Konkurencijos generaliniam direktoratui (COMP GD) turėtų būti skiriami ištekliai, atitinkantys jo darbo krūvį ir užduočių įvairovę; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti specifines žinias skaitmeniniais klausimais ir internetinių platformų praktikos išmanymą, pasitelkiant elgsenos ekonomistus, algoritmų specialistus, inžinierius ir duomenų mokslininkus; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie išteklių paskirstymą valstybės pagalbos kontrolės, susijungimų kontrolės ir antimonopolinių priemonių srityse; |
| --- | --- |

11.

Atsako į COVID-19 politikos priemonės

| 12. | palankiai vertina tai, kad patvirtinta laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema ir jos pratęstam ir išplėstam taikymui reikalingi pakeitimai, priimti reaguojant į nenumatytus įvykius, susijusius su COVID-19 krize, kad valstybės narės galėtų remti įmones pandemijos metu; pritaria tam, kad išimtinės priemonės būtų naudojamos tol, kol jos pateisinamos dėl epidemiologinės padėties, bet pabrėžia, kad ši sistema yra laikina priemonė; pabrėžia, kad veiksmingos konkurencijos atkūrimas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad ekonomikos atsigavimas būtų greitas ir nuoseklus; pabrėžia, kad ekonomikai atsigaunant paramos priemonės turėtų būti taikomos tikslingiau; pabrėžia, kad tarp valstybių narių esama didelių skirtumų jų turimos fiskalinės erdvės, reikalingos valstybės pagalbai teikti, aspektu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl laikinosios su įmonių bendradarbiavimu reaguojant į kritines situacijas, susidarančias dėl dabartinio COVID-19 protrūkio, susijusių antimonopolinių klausimų vertinimo sistemos; laikosi nuomonės, kad teikiant gaires ir pagalbą dėl antimonopolinių taisyklių taikymo palengvinamas bendradarbiavimas, reikalingas įveikiant COVID-19 krizę, taigi, jis naudingas vartotojams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad laikinoji sistema apima tam tikras sąlygas dėl tam tikrų valstybės pagalbos priemonių tipų, pvz., rekapitalizavimo; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tokias sąlygas, kaip draudimas paskirstyti dividendus, mokėti premijas ir atpirkti akcijas; tačiau apgailestauja, kad šios sąlygos nebuvo taikomos kitoms valstybės pagalbos priemonėms; ragina Komisiją nustatyti tokias sąlygas visoms valstybės pagalbos priemonėms pagal laikinąją sistemą, įskaitant visų pirma rekapitalizavimo priemones, kurias valstybės narės turėtų taikyti tik kraštutiniu atveju, nes jos gali daryti didelį iškraipomąjį poveikį vidaus rinkai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tvirtai remia veiksmingas priemones, kuriomis siekiama spręsti COVID-19 vakcinų trūkumo problemą, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, ir todėl remia Komisijos ir valstybių narių pastangas paraginti ES nepriklausančias valstybes panaikinti galiojančius eksporto draudimus ir dovanoti daugiau vakcinų, taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares dar labiau didinti pastangas remiant technologijų perdavimą ir savanorišką licencijų intelektinės nuosavybės teisėms išdavimą, kai tai susiję su pasaulio gyventojų gydymu nuo endeminių ar pandeminių infekcinių ligų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad Komisijos veiksmai, kuriais siekiama pašalinti monopolio sąlygas ir dominuojančias pozicijas ir riboti viešąjį finansavimą įmonėms, kurios galėtų lemti tokias sąlygas, neišsprendžia problemos dėl sisteminių ir struktūrinių sunkumų, kurie turi poveikio Europos salų teritorijose ir atokiausiuose regionuose įsteigtų ir iš jų veikiančių įmonių konkurencingumui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia politikos suderinamumo svarbą ir tai, kad bet kokia pagalba turi būti skiriama tik toms įmonėms, kurios dėl pandemijos patyrė tiesioginių finansinių nuostolių; taip pat primygtinai ragina, kad mokesčių rojuose už ES ribų mokesčių vengimo tikslais įsisteigusioms įmonėms būtų uždrausta naudotis valstybės pagalbos ar finansinės paramos priemonėmis, jeigu jos neįsipareigoja pakeisti savo elgesio; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares priimti tikslingesnės valstybės pagalbos po COVID-19 gaires, siekiant paskatinti konkurencingumą ir išsaugoti užimtumą; laikosi nuomonės, kad tose gairėse turėtų būti pasiūlytos priemonės, kaip išspręsti rinkos susiskaidymo ir iškraipymų, atsirandančių dėl nevienodų sąlygų, problemą, valstybės pagalbos poveikio vidaus rinkai analizė ir aiškios gairės, kaip galima geriausiai pasinaudoti konkurencijos politikos priemonėmis atsigavimui paskatinti; taip pat ragina Komisiją integruoti pramonės, skaitmenines ir žaliąsias strategijas nustatant būsimos valstybės pagalbos sąlygas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad reikia teikti pirmenybę griežto ir nešališko valstybės pagalbos teikimo taisyklių laikymosi užtikrinimui, be kita ko, sprendžiant bankų krizių problemas ateityje; ragina Komisiją skubiai išnagrinėti valstybės pagalbos taisyklių likvidavimo pagalbos srityje ir pertvarkymo tvarkos pagal Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą (10) (BGPD) neatitikimus ir atliekant krizių valdymo sistemos peržiūrą persvarstyti savo 2013 m. liepos 30 d. Bankų komunikatą (11), be kita ko, turint omenyje pastaruosius atvejus, atsižvelgiant į būtinybę apsaugoti mokesčių mokėtojus ir santaupų turinčius asmenis nuo bankų gelbėjimo naštos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad ES konkurencijos ir valstybės pagalbos taisyklės neturėtų būti vertinamos atskirai nuo pinigų, prekybos ir fiskalinės politikos; kviečia apgalvoti galimus konkurencijos iškraipymus dėl Europos Centrinio Banko vykdomo įmonių obligacijų pirkimo; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į valstybės pagalbos atrankumo sąvoką ir į Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį, kurioje minimas vadinamasis lojalumo principas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją užtikrinti ir stebėti tinkamą įvairių ES finansavimo priemonių naudojimą ir paskirstymą reaguojant į COVID-19 krizę, be kita ko, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę įgyvendinant valstybių narių nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (NEGADP), kurie turi atitikti ES konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles, neiškraipyti konkurencijos ir turi būti vienodai taikomi visoms įmonėms, ypač svarbiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, telekomunikacijų, energetikos ir transporto; primygtinai ragina Komisiją prižiūrėti visus tokius galimus konkurencijos iškraipymus; pabrėžia, kad valstybės pagalba neturėtų būti skiriama įmonėms, kurios buvo neefektyvios ir struktūriškai nuostolingos jau prieš COVID-19 krizę, taip pat kad nebūtų skatinamas monopolinių struktūrų formavimasis; |
| --- | --- |

21.

Pasaulinis aspektas

| 22. | akcentuoja vis intensyvesnio struktūrinio pasaulinio dialogo ir bendradarbiavimo dėl konkurencijos politikos vykdymo užtikrinimo bei bendro požiūrio į sąžiningą konkurenciją keitimo svarbą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad Komisija ir NKI aktyviai dalyvauja Tarptautinio konkurencijos tinklo veikloje ir primygtinai ragina labiau įtraukti Parlamentą į susijusių EKT bei EBPO darbo ir ekspertų grupių veiklą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | remia Komisijos strategiją, kuria siekiama pašalinti neigiamą poveikį, atsirandantį dėl neteisėto ES nepriklausančių valstybių vienašališkų sankcijų eksteritorialaus taikymo ES veiklos vykdytojams; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina 2021 m. sausio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos ir finansų sistemos atvirumo, tvirtumo ir atsparumo didinimas“ (COM(2021)0032); |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad specialūs bendradarbiavimo susitarimai su ES nepriklausančiomis valstybėmis konkurencijos politikos srityje gali reikšmingai prisidėti prie konkurencijos politikos veiksmingumo, ir ragina Komisiją sudaryti daugiau tokių specialių konkurencijos susitarimų, kad konkurencijos institucijos galėtų veiksmingiau keistis informacija; taip pat primena, kad valstybės pagalbos, viešojo pirkimo ir investicijų politikos požiūriu ES privalo užtikrinti vienodas sąlygas ir abipusiškumą su savo tarptautiniais partneriais; ragina Komisiją sustiprinti valstybės pagalbos skyrius būsimuose laisvosios prekybos susitarimuose; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją daug dėmesio skirti užsienyje įsisteigusių valstybės valdomų įmonių, gaunančių iš savo šalių vyriausybių paramą ir subsidijas, teikiamas tokiais būdais, kuriuos pagal ES bendrosios rinkos taisykles taikyti ES įmonėms draudžiama, vaidmeniui; reiškia susirūpinimą dėl valstybės finansuojamos konkurencijos iškraipymo, kurią lemia užsienio šalių įmonės, įsigyjančios Europos įmones, ypač veikiančias naujoviškų arba strateginių technologijų srityje, besilaikančias Europos žaliojo kurso ir susilpnėjusias dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kaip pirmą žingsnį palankiai vertina įsigaliojusį Reglamentą (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (12), taip pat Komisijos Baltąją knygą dėl sąlygų, susijusių su užsienio subsidijomis, suvienodinimo; pastebi nuolatinį Europos įmonių patiriamą užsienio subjektų spaudimą dėl perėmimo ir įspėja, kad reikia skubiai imtis veiksmų; todėl laukia Komisijos rengiamo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo bus siekiama panaikinti iškreipiamąjį užsienio subsidijų poveikį vidaus rinkai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad Sąjungos įmonės turėtų turėti galimybę vienodomis sąlygomis konkuruoti pasaulinėse rinkose; todėl ragina Komisiją pritaikyti savo konkurencijos ir valstybės pagalbos politiką, kad būtų galima paskatinti reikšmingą pramonės plėtrą; pabrėžia, kad išmani pramonės politika gali padėti perskirstyti išteklius tam tikriems sektoriams neiškraipant konkurencijos ir atitinkamai padėti pagrindą atspariai ir tvariai ekonomikai ilguoju laikotarpiu; laikosi nuomonės, kad Sąjungai ir valstybėms narėms reikia stiprinti tikslingos ES politikos, tikslingų investicijų ir konkurencijos politikos sąveiką, kad būtų skatinamas užimtumas ir atsparios vertės grandinės, siekiant užtikrinti ES savarankiškumą tam tikruose strateginiuose sektoriuose, sykiu išsaugant atvirą ekonomiką; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Europos pramonės įmones sustiprinti investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas gamintojams ES viduje ir už jos ribų, pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus, be kita ko, pereiti prie mažaanglių gamybos modelių, ir remti ES pramonės įmonių konkurencingumą už ES ribų esančių konkurentų, kurių gamybos procesams netaikomi tokie pat kriterijai, kokie yra nustatyti ES lygmeniu, atžvilgiu; taip pat ragina Komisiją šiomis aplinkybėmis apsvarstyti galimybę padidinti pagalbą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, taip pat technologijoms, turinčioms teigiamą išorinį poveikį aplinkai arba bendrai energetikos sistemai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kviečia Komisiją nustatyti strateginės priklausomybės ryšius, visų pirma pažeidžiamose pramonės ekosistemose, ir pasiūlyti priemonių šiems priklausomybės ryšiams sumažinti, be kita ko, diversifikuojant gamybos ir tiekimo grandines, skatinant gamybą ir investicijas Europoje ir užtikrinant strateginių atsargų kaupimą; atsižvelgdamas į tai pažymi bendriems Europos interesams svarbių projektų svarbą investuojant į perversmines technologijas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į būsimą bendriems Europos interesams svarbių projektų komunikato peržiūrą, toliau skatinti bendriems Europos interesams svarbius projektus, paaiškinti jų atrankos taisykles, persvarstyti ir supaprastinti kai kuriuos įgyvendinimo kriterijus ir reikalavimus ir apsvarstyti galimybę sudaryti palankesnes sąlygas bendram ES finansavimui, siekiant palengvinti partnerių iš mažesnių valstybių narių dalyvavimą ir užtikrinti, kad mažesniems pramonės mokslinių tyrimų projektams būtų lengviau gauti paramą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pritaria išsamaus ES nepriklausančių valstybių įmonių patikrinimo dėl valstybės pagalbos taisyklės įtraukimui į ES konkurencijos taisykles, sykiu pabrėždamas, kad Sąjunga turėtų likti atvira tiesioginėms užsienio investicijoms, kurios vykdomos nepažeidžiant teisinės sistemos, laikantis Europos socialinių ir aplinkos standartų ir neiškraipant konkurencijos; atsižvelgdamas į tai primena savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms prieš nagrinėjant pasiūlymą dėl pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo priimti sustiprintas prekybos apsaugos priemones, siekiant kovoti su nesąžiningos prekybos praktika ir visų pirma apsaugoti pramonės sektorių konkurencingumą; sykiu pabrėžia, kad sprendimai dėl konkurencijos politikos neturėtų būti naudojami kaip protekcionistinė priemonė, ir atsižvelgdamas į tai ragina atlikti ES valstybės pagalbos taisyklių šalutinio poveikio mažas ir vidutines pajamas gaunančių šalių konkurencingumui analizę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | susirūpinęs pažymi, kad, palyginti su kitais prekybos susitarimais, pvz., su Šveicarija, ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas yra silpnesnis; ypač apgailestauja dėl to, kad ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarime nėra numatytos visiškai vienodos sąlygos valstybės pagalbos ir konkurencijos aspektais; ragina ES ir Jungtinę Karalystę rasti bendrą sutarimą tolesniam bendradarbiavimui ir siekti sąžiningos konkurencijos ir vienodų sąlygų; |
| --- | --- |

32.

Konkurencijos politika skaitmeniniame amžiuje

| 33. | palankiai vertina Komisijos pasiryžimą kovoti su platformų, kurios veikia kaip prieigos valdytojos, nesąžiningomis sąlygomis ir praktika, veikti ir šalinti neteisėtas kliūtis konkurencijai internete Europos bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; apgailestauja dėl lėtai (palyginti su sparčiai kintančiomis skaitmeninėmis rinkomis) vykdomų antimonopolinių tyrimų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad praėjus dešimčiai metų nuo tyrimo dėl „Google“ šališkos paieškos pradžios Komisija vis dar nėra jo baigusi; mano, kad skaitmeninėje ekonomikoje duomenų koncentracija vos keliose įmonėse lemia rinkos nepakankamumą, pernelyg didelį pelną ir naujų rinkos dalyvių blokavimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad, nors įdėta nemažai pastangų, su stambių technologijos įmonių per dideliu dominavimu rinkoje susijusioms problemoms spręsti nebuvo skirta pakankamai dėmesio ir kad tai reikia nedelsiant ištaisyti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta iššūkius, kurių kyla kuriant konkurencijos politiką ir užtikrinant jos įgyvendinimą, be kita ko, dėl tinklo poveikio, koncentracijos, duomenų kaupimo ir naudojimo nemokamose rinkose, kainodaros algoritmų, didžiųjų platformų struktūros ir intervencinių rinkos priemonių; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją skirti deramą dėmesį ir atidžiai apsvarstyti struktūrines konkurencijos problemas, susijusias su veikiančių mokėjimo tinklų prieigos valdytojo padėtimi, kuri per COVID-19 pandemiją tik dar labiau sustiprėjo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Komisijos apeliacinį skundą dėl sprendimo bendrovės „Apple“ byloje (13); mano, kad, atsižvelgiant į naudingus mokestinius režimus, bendrovės „Apple“ byla dar kartą parodo, kad būtina nustatyti aiškias valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad konkurencijos institucijų naudojamos tradicinės priemonės, pvz., galimo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi rinkoje tyrimai, trunka labai ilgai, o tai yra problema sparčiai kintančiose skaitmeninėse rinkose; todėl palankiai vertina Komisijos vertinimą dėl naujų konkurencijos užtikrinimo priemonių poreikio sprendžiant struktūrines konkurencijos problemas skaitmeninėse rinkose, nes taikant galiojančias taisykles minėtų problemų neįmanoma efektyviai išspręsti, ir ragina Komisiją atidžiai prižiūrėti šias rinkas, kad būtų galima greitai ir veiksmingai nustatyti dideles problemas ir teisines spragas ir užkirsti joms kelią; pažymi, kad konkurencijos institucijų skirtos baudos dažnai neturi atgrasomojo poveikio didelėms technologijų bendrovėms, nes jos tai telaiko verslo veiklos sąnaudomis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Skaitmeninių rinkų akto (SRA), kuriuo būtų draudžiama platformoms teikti sau pačioms pirmenybę vykdant verslą (įskaitant privalomą susiejimą ir (arba) išankstinį įdiegimą) arba veikti verslo srityse, priklausomose nuo platformos ar su ja sąveikaujančiose, taip pat reikalauti, kad platformos užtikrintų savo paslaugų suderinamumą su konkuruojančiais tinklais, kad skirtingos platformos būtų funkciškai suderinamos, be kita ko, pagrindinių paslaugų, duomenų perkeliamumo ir kelių pardavėjų integravimo aspektais; ragina Komisiją ieškoti sprendimo atvejais, kai pasiūlytos taisomosios priemonės buvo akivaizdžiai neveiksmingos konkurencijai atkurti lyginamojo apsipirkimo rinkoje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad duomenų suteikiami pranašumai, susiję su dalijimusi duomenimis ir jų pardavimu, taip pat paslaugos, nustatytos kaip numatytosios, kelia pavojų, kad tam tikros įmonės skaitmeninėse rinkose taps „prieigos valdytojomis“, ir tai būtina veiksmingai spręsti priėmus SRA; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų turėti galimybę priversti prieigos valdytojos funkciją atliekančią platformą pakeisti tam tikrus numatytuosius nustatymus į veiksmingą ir objektyvią vartotojų pasirinkimą užtikrinančią architektūrą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog baudos ir nustatytos elgesio taisomosios priemonės tam tikrais antimonopoliniais atvejais nedavė norimo efekto, siekiant atkurti konkurenciją skaitmeninėse rinkose būtų pageidautinas struktūrinis didžiųjų technologijų monopolijų atskyrimas; pabrėžia, kad tikslinės ir veiksmingos elgesio taisomosios priemonės yra laiko požiūriu veiksmingas sprendimas; siūlo įgyvendinti dalyvaujamąsias antimonopolines priemones, kad būtų skatinamas nuolatinis dialogas su visomis įmonėmis, padidėtų teisinis tikrumas, skaidrumas ir vartotojų apsauga, taip pat būtų užtikrintos veiksmingos taisomosios priemonės; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją paspartinti procedūras, visų pirma taikant antimonopolines taisykles, ir procedūras sparčiai augančiose skaitmeninėse rinkose; prašo, kad ir tiriamos įmonės bendradarbiautų šiomis aplinkybėmis; smerkia kai kurių tiriamų įmonių taikomą dirbtinio vilkinimo praktiką joms sistemingai teikiant prašymus pratęsti terminus arba į reikalavimus pateikti informaciją atsakant labai vėlai, arba pateikiant neveiksmingus pasiūlymus dėl įsipareigojimų, kuriuos jos būtų linkusios prisiimti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | taip pat pastebi, kad, nors svarbu užtikrinti tinkamą procesą ir tiriamų įmonių teisę apsiginti, administracines procedūras būtina paspartinti ir padidinti jų veiksmingumą; pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią nepataisomam konkurencijos sunaikinimui reikia išnagrinėti galimybę sistemingiau naudoti konkrečias priemones, pvz., laikinąsias priemones, ir kitas struktūrines ir elgesio priemones; atsižvelgdamas į tai primena, kad EKT+ direktyvos priede (14) Komisija nurodė, kad laikinosios priemonės gali būti „viena svarbiausių priemonių, kuriomis konkurencijos institucijos galėtų užtikrinti, kad tyrimo metu nebūtų daroma žala konkurencijai“; apgailestauja ir yra susirūpinęs dėl to, kad per 20 metų šios laikinosios priemonės buvo panaudotos tik vieną kartą; ragina Komisiją persvarstyti Pranešimą dėl konkurencijos gynimo priemonių (15) atsižvelgiant į skaitmeninio sektoriaus pokyčius ir raidą per pastaruosius metus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina tai, kad Komisijos pasiūlymuose dėl skaitmeninių paslaugų akto ir skaitmeninių rinkų akto taikomas išskirtinis požiūris į visas skaitmenines paslaugas, labai didelės apimties skaitmenines paslaugas ir paslaugų valdytojus; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymu dėl SRA siekiama užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, remiant veiksmingą konkurenciją, vienodas sąlygas skaitmeninėse rinkose ir teisingą bei konkurencingą interneto platformų aplinką; apgailestauja dėl to, kad šių aktų projektuose nenumatyta tinkamų priemonių prieš reklamos tarpininkus; pažymi, kad pirmasis vykdymo užtikrinimo veiksmas pagal naująjį SRA reglamentą bus įmanomas tik po penkerių metų; todėl primygtinai ragina Komisiją užtikrinti antimonopolinių priemonių vykdymą naujose ir nagrinėjamose bylose, susijusiose su prieigos valdytojais skaitmeninėje aplinkoje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad būsimame SRA turi būti numatyta tinkama vykdymo užtikrinimo sistema; mano, kad Komisijos priežiūros funkcijai turėtų būti skiriama pakankamai išteklių ir kad priežiūros procese turėtų dalyvauti visi subjektai, įskaitant NKI, nacionalines sektorių reguliavimo institucijas, Europos duomenų apsaugos valdybą, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną ir vartotojų organizacijas; pabrėžia, kad dėl taisomųjų priemonių nustatymo nereikėtų būti paliekama spręsti apkaltintai bendrovei, o jos turėtų būti nustatomos pagal griežtą atitikties mechanizmą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad pasiūlymas dėl SRA yra konkurencijos taisykles papildanti priemonė, kuria siekiama užtikrinti sąžiningas ir konkurencingas skaitmenines rinkas; mano, kad pasiūlymu dėl skaitmeninių rinkų akto neturėtų būti trukdoma tinkamai vykdyti jau galiojančių konkurencijos teisės aktų, įskaitant nacionalinės teisės aktus, ir Komisijai neturėtų būti trukdoma visapusiškai naudoti turimas priemones konkurencijai užtikrinti; šiuo atžvilgiu primena apie neišspręstus klausimus dėl „Android“ sprendimo (16) ir nepakankamos konkurencijos internetinės paieškos srityje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad „Google“ pasiūlytas taisomąsias priemones visos Europos rinkos dalyviai ir vartotojų organizacijos atmetė kaip neveiksmingas; ragina Komisiją iškelti antimonopolinį ieškinį bendrovei „Google“ dėl piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi teikiant kitas specializuotas paieškos paslaugas, įskaitant paiešką vietoje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją visapusiškai naudotis savo konkurencijos politikos priemonėmis, kad būtų garantuotos teisingos vienodos sąlygos, ir imtis priemonių dėl galimo prieigos valdytojų poveikio, susijusio su galimybe naudotis pagrindinėmis įgalinančiomis dirbtinio intelekto ir duomenų technologijomis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad Parlamentas turėtų aktyviai dalyvauti diskusijose dėl konkurencijos politikos, be kita ko, surengdamas viešąjį klausymą su bendrovių „Google“, „Amazon“, „Facebook“ ir „Apple“ (angl. GAFA) vykdomaisiais direktoriais dėl jų įmonių strategijos konkurencijos ir mokesčių praktikos srityse; apgailestauja, kad visi keturi vykdomieji direktoriai atsisakė dalyvauti tokiame klausyme; taip pat apgailestauja, kad Parlamentas neturi tinkamų mechanizmų ir negali teisiškai įpareigoti dalyvauti tokiuose renginiuose, ir tikisi, kad netrukus šis klausimas bus išspręstas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia skaidrumo registro svarbą siekiant užtikrinti lobizmo viešąją kontrolę, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo; ragina papildyti ES skaidrumo registrą informacija apie įmonių arba asociacijų finansavimą, kad suinteresuotieji subjektai negalėtų veikti kitų įmonių vardu to nenurodydami; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad svarbu padėti vartotojams ir naudotojams geriau kontroliuoti savo duomenis ir tapatybę ir prisiimti už juos atsakomybę, ir ragina užtikrinti aukšto lygio asmens duomenų apsaugą, kartu didinant skaitmeninių paslaugų skaidrumą ir atskaitomybę; primena, kad vartotojai neturi kito pasirinkimo, kaip tik duoti sutikimą, jeigu nori toliau naudotis kai kuriomis interneto platformų siūlomomis paslaugomis; todėl ragina sukurti privalomą dalijimosi duomenimis sistemą, kad vartotojai turėtų priemonių paprasčiau ir veiksmingiau teisėtai perimti savo duomenų nuosavybę ir juos valdyti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją persvarstyti bendrovių susijungimo ir įsigijimo taisykles asmens duomenų vertinimo aspektu; ragina Komisiją sprendžiant dėl skaitmeninių bendrovių susijungimų ir įsigijimų visapusiškai atsižvelgti į asmens duomenų turtą ir jį vertinti taip pat kaip bet kokį kitą tradicinį fizinį turtą; primygtinai ragina Komisiją vertinant skaitmeninius susijungimus laikytis platesnio požiūrio ir įvertinti duomenų konsolidavimo poveikį, įskaitant reklamos technologijas, kurios yra didelių technologijų įmonių verslo modelių pagrindas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad įsigijus numatytus objektus su tam tikrais duomenų ištekliais, rinkoje gali susidaryti vertingų ir unikalių duomenų išteklių valdymo koncentracija ir atitinkamai susijungiančios šalys gali gauti geresnę duomenų prieigą nei jų konkurentai; pabrėžia, kad, siekiant pasinaudoti įtaka rinkoje, duomenų konsolidavimas per įmonių susijungimą gali sustiprinti įmonės dominuojančią padėtį arba sudaryti galimybę įsigyti kitą subjektą, ir kelia susirūpinimą, kad kartais taip atimama teisė naudotis turtu; todėl apgailestauja dėl Europos Komisijos sprendimo patvirtinti bendrovės „Google“ įvykdytą dėvimų fizinės sveikatos įrenginių bendrovės „Fitbit“ perėmimą; nerimauja dėl būsimo „FitBit“ naudotojų asmens duomenų, įskaitant su sveikata susijusius duomenis, kurie gali būti naudojami skaitmeninės reklamos tikslais, tvarkymo; siūlo duomenis apie asmens sveikatą vertinti kaip specialią asmens duomenų kategoriją, kaip nurodyta Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (17) (BDAR) 9 straipsnyje; pažymi, kad bendrovės „Google“ pasiūlytų ir Komisijos patvirtintų taisomųjų priemonių nepakanka veiksmingai konkurencijai dėvimų ir skaitmeninių fizinės sveikatos įrenginių, kurie tampa vis svarbesni vartotojams, rinkoje užtikrinti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad daugelyje specialių finansinių duomenų rinkų yra daug pardavėjų, tačiau, nors nė vienas iš jų neturi dominuojančios rinkos dalies, konkurencija yra labai maža; taip pat pažymi, kad kai kurie finansų rinkos duomenų pardavėjai, vykdantys duomenų agregavimą, galėtų veikti kaip prieigos valdytojai ir tokiu būdu kontroliuoti duomenų prieigą ir riboti naudojimo galimybes vartotojams; ragina Komisiją įvertinti tokius atvejus, kai įmonės įgyja prieigos valdytojų ar oligopolijų statusą, ir parengti priemones, kuriomis būtų atkurta konkurencija, sustiprintas kainų skaidrumas ir neleidžiama taikyti nesąžiningos bei nepagrįstos komercinės praktikos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apgailestauja ir reiškia susirūpinimą dėl to, kad 2014 m. bendrovė „Facebook“ įsigijo bendrovę „WhatsApp“; primena, kad perėmimo vertinimo proceso metu bendrovė „Facebook“ melavo Komisijai apie savo technines galimybes panaudoti „WhatsApp“ duomenis skaitmeninės reklamos tikslais; nurodo, kad „Facebook“ 2016 m. pradėjo naudoti „WhatsApp“ pokalbių metaduomenis reklamos tikslais; primena, kad 2017 m. Komisija skyrė bendrovei „Facebook“ baudą už tai, kad ji melavo per vertinimo procesą; primena, kad pagal SESV 105 straipsnį Komisija privalo pasiūlyti tinkamas priemones, kad nutrauktų SESV 101 ir 102 straipsniuose nurodytus pažeidimus; ragina Komisiją pateikti tinkamas priemones, kad sustabdytų „WhatsApp“ naudotojų duomenų naudojimą „Facebook“ reklamos tikslais; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina padidinti Sąjungos infrastruktūros ir veiklos atsparumo pajėgumus kritiškai svarbiuose skaitmeniniuose sektoriuose, be kita ko, skatinant sąžiningą konkurenciją ir remiant teisingus programinės įrangos licencijavimo principus Europos debesijos rinkose; mano, kad tvari konkurencija ir monopolinių struktūrų atsiradimo užkardymas rinkose yra būtina Europos skaitmeninės pertvarkos, ekonomikos atsigavimo ir konkurencingumo sąlyga; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją persvarstyti ir priimti metodiką, naudojamą „piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi“ įvertinti, ir užtikrinti, kad „esminės infrastruktūros“ sąvoka atitiktų savo paskirtį ir skaitmeniniame amžiuje; ragina Komisiją papildyti dominavimo sąvoką priklausomybės ir santykinės rinkos dalyvių įtakos sąvokomis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad finansinių paslaugų srityje susiformavo tam tikrų oligopolinių struktūrų ir kad kai kurios didelės technologijų įmonės tapo svarbiomis finansinių paslaugų rinkos dalyvėmis; ragina Komisiją stebėti ir tirti, kaip šių operatorių turimas konkurencinis pranašumas gali iškraipyti konkurenciją rinkoje ir pakenkti vartotojų interesams bei inovacijoms; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad privatumo ir asmens duomenų apsauga, nediskriminavimo principas, teisė į saviraiškos laisvę ir informacijos laisvė turi sudaryti sėkmingos ir tvarios ES skaitmeninių paslaugų politikos pagrindą; |
| --- | --- |

59.

Valstybės pagalbos kontrolė

| 60. | pažymi, kad valstybės pagalbos politika yra neatskiriama konkurencijos politikos dalis ir kad valstybės pagalbos kontrolė atspindi būtinybę išlaikyti vienodas veiklos sąlygas visoms bendrojoje rinkoje veiklą vykdančioms įmonėms; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pakartoja, kad visuotinės ekonominės svarbos paslaugos tebėra būtinos daugelio bendruomenių Europoje išgyvenimui, visų pirma izoliuotuose, atokiuose ar periferiniuose Sąjungos regionuose; palankiai vertina Komisijos atviras konsultacijas dėl vyriausybės subsidijų būtinosioms paslaugoms; palankiai vertina neseniai priimtas naujas regioninės valstybės pagalbos gaires; primena, kad reikia parengti tikslingesnės valstybės pagalbos veiksmų planą, ypač visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į valstybės pagalbos taisyklių taikymą ir susijusį vykdomą peržiūros procesą, pradėti teritorinį COVID-19 krizės socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą; pažymi, kad šiomis aplinkybėmis ypatingą dėmesį reikėtų skirti poveikio ES salose ir atokiausiuose regionuose įsikūrusioms įmonėms analizei pagal SESV 174 ir 349 straipsnius; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją atidžiai įvertinti sektorius, sudarančius daugelio kitų pramonės šakų pagrindą, ir Sąjungos tvarios socialinės ir ekonominės vertės grandinę; primena, kad reikia skatinti gamybos technologijas ir praktiką, kurios padėtų gerokai sumažinti poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina visas ES konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles suderinti su ilgalaikiais visuomenės tikslais, visų pirma su Europos žaliuoju kursu, atsižvelgiant į ES klimato srities įsipareigojimus; apgailestauja, kad nors energijos rūšių derinio nustatymas ir toliau priklauso nacionalinei kompetencijai, dauguma valstybių narių nesieja valstybės pagalbos su šiais tikslais; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina pradėtas konsultacijas dėl to, kaip konkurencijos politika būtų galima remti Europos žaliąjį kursą ir geriau atsižvelgti į žaliąjį ir tvarų veiksmingumą, kai sprendžiama dėl valstybės pagalbos, susijungimų kontrolės ir antimonopolinių taisyklių; ragina Komisiją atliekant būsimą Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių ir horizontaliųjų bendradarbiavimo susitarimų peržiūrą nustatyti konkrečias paskatas ir sąlygas toliau mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; visų pirma ragina parengti gaires dėl elektrinių modernizavimo, hibridinių projektų ir elektros energijos kaupimo, taip pat dėl investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir pastatų renovaciją; be to, pakartoja, kad pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikia imtis priemonių struktūriniams pokyčiams įveikti, pavyzdžiui, laikyti anglių pramonės regionus remtinomis vietovėmis pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

65.

| 66. | susirūpinęs pažymi, kad neteisėtos valstybės pagalbos susigrąžinimas yra ilgas ir sudėtingas procesas; taip pat pabrėžia, kad turėtų būti padidintas valstybės pagalbos atvejų vertinimo proceso skaidrumas ir atsekamumas, atsižvelgiant į didelę atvejų tarpusavio sąsajų riziką; |
| --- | --- |

66.

Susijungimų kontrolė, kova su monopolijomis ir karteliais

| 67. | primygtinai ragina Komisiją išlaikyti budrumą ir griežtai užtikrinti SESV 102 straipsnio, kuriuo draudžiamas piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi, ir susijungimų kontrolės procedūrų, įtvirtintų EB Susijungimų reglamente (18), vykdymą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą persvarstyti savo 1997 m. pranešimą (19) dėl atitinkamos rinkos apibrėžties Komisijai užtikrinant susijungimo ir antimonopolinių taisyklių vykdymą; ragina Komisiją vykdant konkurencijos vertinimus kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgti į ilgalaikę viziją, apimančią pasaulinį aspektą ir galimą konkurenciją ateityje; pabrėžia, kad praeityje Komisijos nustatyta susijusios rinkos apibrėžtis galėjo būti per siaura, kad būtų pakankamai atsižvelgta į dinamišką konkurenciją pasaulinėse rinkose; ragina Komisiją nustatant rinkos apibrėžtį laikytis dinamiškesnio požiūrio, pagal kurį inovacijų kriterijai taptų pagrindiniu atitinkamos rinkos analizės, susijusios su Europos susijungimų kontrole, elementu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją persvarstyti susijungimų gaires, kad būtų atsižvelgta į su jais susijusį veiksmingumo padidėjimą, įskaitant iššūkį ES pramonės konkurencingumui; palankiai vertina tai, kad Konkurencijos generalinio direktorato prioritetų ir strateginio koordinavimo skyrius Konkurencijos generaliniam direktoratui tiriant bylas gali pasinaudoti visų Komisijos generalinių direktoratų praktinėmis žiniomis; mano, kad Komisijos pramonės arba sektorių strategijos praktinės žinios galėtų būti sustiprintos ir padėti Konkurencijos generalinio direktorato tyrimų grupėms nustatyti taisomųjų priemonių įgyvendinamumą ir padarinius Komisijos prioritetų požiūriu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena savo raginimą Komisijai atlikti Žalos direktyvos (20) vertinimą, kai visose valstybėse narėse bus sukaupta pakankamai naujų taisyklių taikymo patirties, kad būtų galima įvertinti poreikį atlikti tam tikrus pakeitimus siekiant visoje ES veiksmingiau ir darniau įgyvendinti ieškinius dėl žalos atlyginimo; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palankiai vertina Komisijos nustatytą priemonę „eLeniency tool“; primena, kad sparčiai vystantis skaitmeninėms rinkoms atsiranda naujų iššūkių, susijusių su konkurencijos politikos įgyvendinimu; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja Komisijai apsvarstyti ex ante intervencijos galimybes, visų pirma skaitmeninėse rinkose, ir suteikti ES ir nacionalinėms konkurencijos ir reguliavimo institucijoms būtinų priemonių anonimiškai rinkti duomenis, kad jos galėtų geriau ir laiku pastebėti rinkos nepakankamumo atvejus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad piktnaudžiavimo įtaka rinkoje ir susijusio netinkamo elgesio atvejų, pavyzdžiui, kokybės suprastėjimo arba priverstinių metodų taikymo, gali pasitaikyti net jei produktai arba paslaugos tiekiami nemokamai; pabrėžia, kad ES vartotojų interesai neapsiriboja žemomis kainomis ir, kaip numatyta SESV, taip pat apima kokybę, inovacijas, našumą, tvarumą, aplinkos apsaugą ir sąžiningos prekybos santykių skatinimą; mano, kad į konkurencijos politiką turėtų būti geriau įtraukta viešųjų gėrybių vertė ir išorės veiksniai, susiję su tam tikrų rūšių gamyba; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismui aiškinant SESV 101 straipsnį atsižvelgiama į skirtingus Sutarčių tikslus; ypač atkreipia dėmesį į „Wouters“ bylos sprendimą (21), kurioje bendrieji interesai buvo svarbesni, todėl konkurencijos ribojimai buvo laikomi pagrįstais; ragina Komisiją parengti „žalos teoriją“, kuri apimtų ne tik į kainas orientuotus metodus, bet ir platesnius svarstymus, kartu pabrėžiant proporcingumo principo svarbą, o tai reiškia, kad konkurencijos apribojimai negali viršyti to, kas būtina bendrajam interesui užtikrinti; šuo aspektu taip pat ragina Komisiją paskelbti gaires dėl sąvokos „didelė kliūtis veiksmingai konkurencijai“ aiškinimo pagal EB Susijungimų reglamentą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | sutinka su EAR, kad apskritai Komisija, vykdydama susijungimų kontrolę ir antimonopolines procedūras, tinkamai naudojasi savo vykdymo užtikrinimo įgaliojimais, nors tam tikrose srityse reikėtų patobulinimų; visų pirma pažymi, kad siekiant aptikti visus atvejus, kuriuos turėtų peržiūrėti konkurencijos institucijos, apyvartos ribinės vertės gali būti netinkamas rodiklis; todėl ragina Komisiją vykdant EB Susijungimų reglamento vertinimą išnagrinėti galimybę persvarstyti ribines vertes ir įtraukti tokius veiksnius, kaip vartotojų, kuriems turėjo įtakos susijungimai, skaičius ir susijusių sandorių vertė; be to, ragina Komisiją atliekant pradėtą EB Susijungimų reglamento vertinimą taip pat įvertinti didesnį koncentracijos lygį, susidarantį dėl didelių turto valdymo bendrovių horizontaliosios nuosavybės, ir apsvarstyti galimybę pateikti gaires dėl SESV 101 ir 102 straipsnių taikymo šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pažymi, kad nors EAR teisingai nurodo, jog vien pagal baudų dydį negalima daryti išvadų, ar jos veiksmingai atgraso prasižengti, EAR taip pat pabrėžia, kad „sunkiais atvejais“ pati galimų baudų viršutinė riba gali sumažinti atgrasomąjį poveikį; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į tai, kad nors Komisijos taikomos baudos yra vienos didžiausių pasaulyje, nuo 2006 m. beveik du trečdaliai Komisijos paskirtų baudų kartelių bylose nesiekė 0,99 proc. pasaulinės metinės apyvartos, taigi buvo gerokai mažesnės už leistiną viršutinę 10 proc. ribą nuo įmonės metinės pasaulinės apyvartos (22); ragina Komisiją įvertinti jos skiriamų baudų atgrasomąjį poveikį ir apsvarstyti galimybę sunkiais kartelių atvejais taikyti iki 40 proc. pasaulinės metinės apyvartos dydžio baudas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | primena, kad kartelių veikla yra turbūt didžiausias konkurencijos teisės nuostatų pažeidimas, o monopoliai yra viena iš didžiausią nerimą keliančių rinkos koncentracijos formų; pabrėžia, kad svarbu aptikti neteisėtą kartelinį elgesį, nes tokie konkurencijos teisės pažeidimai prieštarauja ES piliečių interesams, vartotojams tenka gerokai didesnės išlaidos ir kyla pavojus, kad bus slopinamos inovacijos ir negerės kokybė; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad susidūrus su krize, kai kurioms įmonėms kyla pagunda reorganizuoti pramonės struktūrą sudarant vadinamuosius „krizės kartelius“, t. y. daugumos ar visų konkurentų susitarimus riboti gamybą ir (arba) sumažinti pajėgumus, kad galėtų padidinti pelningumą ir išvengtų iškritimo iš rinkos krizės metu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | siūlo atidžiau stebėti vadinamąją destrukcinių įsigijimų praktiką, nes ji gali būti kenksminga inovacijoms ir Europos startuolių bei mažų įmonių klestėjimui; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Komisijos iniciatyvą skatinti aktyviau taikyti EB Susijungimų reglamento 22 straipsnyje nustatytą „Nyderlandų sąlygą“ ir priimti nacionalinių konkurencijos institucijų pranešimus dėl susijungimų, kuriuos derėtų įvertinti ES lygmeniu; ragina Komisiją persvarstyti savo klausimų perdavimo praktiką pagal EB Susijungimų reglamento 22 straipsnį ir pareigą informuoti apie koncentraciją, numatytą skaitmeninių paslaugų akte, ir paskelbti gaires; |
| --- | --- |

78.

Sektorių raida

| 79. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl giliai įsišaknijusios koncentracijos Europos žemės ūkio ir maisto tiekimo grandinėje, kuri yra žalinga vartotojams, smulkiems ūkininkams, aplinkai ir biologinei įvairovei; pabrėžia, kad pernelyg didelė perdirbėjų ar pirkėjų galia tiekimo grandinėje lemia netvarų spaudimą mažinti žemės ūkio gaminių kainas; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina Direktyvą dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje (23), nes tai yra svarbus pirmas žingsnis siekiant užtikrinti sąžiningas sąlygas veiklos vykdytojams, kovoti su dvigubais standartais žemės ūkio maisto produktų praktikoje ir spręsti derybinės galios disbalanso klausimą; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip ji perkeliama į nacionalinę teisę, ir skatinti valstybes nares keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

80.

| 81. | be to, ragina Komisiją toliau išsamiai nagrinėti, koks yra prekybos susivienijimų mastas ir poveikis, ypatingą dėmesį skiriant sąžiningos konkurencijos ir didesnio prekybos centrų ir didžiųjų prekybos tinklų komercinės praktikos skaidrumo užtikrinimui, ypač tais atvejais, kai tokia praktika daro poveikį prekės ženklo vertei ir produktų pasirinkimui arba riboja inovacijas ar kainų palyginamumą, siekiant užtikrinti, kad ūkininkai galėtų gaminti savo produktus sąžiningomis sąlygomis ir juos sąžiningai įkainoti; šiomis aplinkybėmis apgailestauja, kad ES lygmeniu nėra draudžiamas sąmoningai nuostolingas pardavimas; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkreipia dėmesį į didėjantį ūkininkų protestų skaičių ir pažymi, kad vienas iš jų dalyviams susirūpinimą keliančių klausimų yra bendras laisvosios prekybos susitarimų poveikis ES žemės ūkio maisto produktų sektoriui; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti bet kokio pobūdžio ES nepriklausančių šalių antikonkurencinei praktikai, kuri gali pakenkti ES žemės ūkio sektoriui ir ūkininkams, turint omenyje socialinių, sveikatos, darbo, aplinkos apsaugos ir gyvūnų gerovės standartų skirtumus ES nepriklausančiose valstybėse; ragina būsimose ir vykstančiose prekybos derybose žemės ūkio produktams taikyti abipusiškumo ir atitikties principus; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pažymi, kad apmokestinimas iš esmės priskiriamas nacionalinei kompetencijai ir kad jis priklauso nuo vyriausybių ir parlamentų politinių pažiūrų ir veiksmų, be to, yra grindžiamas fiskaline politika ir politiniais siekiais viešųjų finansų srityje; palankiai vertina Komisijos budrumą įgyvendinant valstybės pagalbos taisykles apmokestinimo srityje; pakartoja, kad atrankinė valstybės fiskalinė pagalba gali sukurti nevienodas sąlygas vidaus rinkoje ir kad agresyvus mokesčių planavimas kenkia ne tik sąžiningai konkurencijai, bet ir tinkamam socialinių sistemų veikimui apskritai; pabrėžia, kad svarbu reformuoti dabartinę mokesčių sistemą siekiant užtikrinti, kad mokesčiai būtų mokami ten, kur sukuriama vertė; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją peržiūrėti savo valstybės pagalbos gaires dėl mokesčių ir įvertinti, kurios valstybės pagalbos priemonės iškreipia konkurenciją; |
| --- | --- |

83.

| 84. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad esama susiskaidymo ir atotrūkio telekomunikacijų ir ypač spartaus interneto prieigos galimybių srityje tiek tarp valstybių narių, tiek tarp visos Europos kaimo ir miestų teritorijų; primena, kad siekiant panaikinti šį skirtumą būtina sveika konkurencija; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pabrėžia, kad tai yra kritinis momentas Sąjungos apgyvendinimo sektoriui, kuris visos šios tebesitęsiančios krizės metu patyrė didžiausią ekonominį ir finansinį smūgį; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina valstybės pagalbą šiam sektoriui; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina Komisiją, jai persvarstant Direktyvą dėl vartojimo kredito sutarčių (24), užtikrinti tinkamą vartotojų apsaugą vartojimo kreditų srityje, be kita ko, skatinant veiksmingas konkurencijos sąlygas tarp operatorių ir suteikiant daugiau galimybių gauti kreditą; šiomis aplinkybėmis ragina suteikti vartotojams galimybių geriau palyginti pasiūlymus užtikrinant didesnį skaidrumą, be kita ko, atskirai nurodant tiesiogines sąnaudas, susijusias su kredito grąžinimu, ir netiesiogines sąnaudas, pavyzdžiui, rinkliavas už trečiųjų šalių paslaugas ir mokesčius, kurios yra negrąžintinos; |
| --- | --- |

86.

| 87. | yra susirūpinęs dėl to, kad susijusioje valstybėje narėje valstybės valdoma naftos bendrovė perka rinkos lyderės poziciją turinčią spaudos leidinių grupę, kuriai priklauso 20 pagrindinių regioninių laikraščių, 120 savaitinių žurnalų ir 500 interneto portalų (25); pakartoja savo raginimą Komisijai atlikti žiniasklaidos nuosavybės koncentracijos Europoje tyrimą, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tarptautinės korporacijos supirkinėja Europos žiniasklaidos įmones; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių nacionaliniams parlamentams ir nacionalinėms bei, kai taikytina, regioninėms valstybių narių konkurencijos institucijoms. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0158.

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy_LT.pdf

(4)  https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdfl

(6)  https://int.nyt.com/data/documenttools/house-antitrust-report-on-big-tech/b2ec22cf340e1af1/full.pdf

(7)  „GroupMWorldwide, Inc.“ (2020), „This Year Next Year: The End-Of-Year Forecasts“, 2020 m. gruodžio mėn. https://www.groupm.com/this-year-next-year-global-end-of-year-forecast-2020/

(8)  „Statista dossier on Google, Amazon, Facebook, Apple, and Microsoft“ (GAFAM), straipsnis (2020), https://www.statista.com/study/47704/google-apple-facebook-amazon-microsoft-gafam/

(9)  1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyva 93/13/EEB dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais (OL L 95, 1993 4 21, p. 29).

(10)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

(11)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (OL C 216, 2013 7 30, p. 1).

(12)  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).

(13)  2020 m. liepos 15 d. Sprendimas byloje Airija ir kt. prieš Komisiją, T-778/16 ir T-892/16, EU:T:2020:338.

(14)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1, kuria valstybių narių konkurencijos institucijoms suteikta galių veiksmingiau užtikrinti konkurencijos teisės aktų laikymąsi ir tinkamą vidaus rinkos veikimą (OL L 11, 2019 1 14, p. 3).

(15)  Komisijos pranešimas dėl konkurencijos gynimo priemonių, priimtinų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 802/2004 (OL C 267, 2008 10 22, p. 1).

(16)  2019 m. rugsėjo 23 d. sprendimas, „Google“ prieš Komisiją, T-604/18, EU:T:2019:743.

(17)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(18)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

(19)  OL C 372, 1997 12 9, p. 5.

(20)  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/104/ES dėl tam tikrų taisyklių, kuriomis reglamentuojami pagal nacionalinę teisę nagrinėjami ieškiniai dėl žalos, patirtos dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos konkurencijos teisės nuostatų pažeidimo, atlyginimo (OL L 349, 2014 12 5, p. 1).

(21)  2002 m. vasario 19 d. Sprendimas J. C. J. Wouters, J. W. Savelbergh ir Price Waterhouse Belastingadviseurs BV prieš Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, C-309/99, EU:C:2002:98.

(22)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_ policy_LT.pdf

(23)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/633 dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje (OL L 111, 2019 4 25, p. 59).

(24)  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinanti Tarybos direktyvą 87/102/EEB (OL L 133, 2008 5 22, p. 66).

(25)  https://www.dw.com/en/poland-state-run-oil-company-buys-leading-media-group/a-55859592

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/16

---

P9_TA(2021)0276

Sanglaudos politikos lyčių aspektas

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos lyčių aspekto (2020/2040(INI))

(2022/C 67/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 8 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 8 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 2-ą, 3-ią ir 9-ą principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 2-ą, 3-ią ir 9-ą principus,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (1),

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į 5-ąjį tikslą – iki 2030 m. užtikrinti lyčių lygybę ir pagerinti moterų gyvenimo sąlygas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į 5-ąjį tikslą – iki 2030 m. užtikrinti lyčių lygybę ir pagerinti moterų gyvenimo sąlygas (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos moterų ir vyrų lygybės vietos gyvenime chartiją (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos moterų ir vyrų lygybės vietos gyvenime chartiją (3),

| — | atsižvelgdamas į po 1975 m. priimtas ES direktyvas dėl įvairių vienodo požiūrio į vyrus ir moteris aspektų (Direktyva 79/7/EEB (4), Direktyva 86/613/EEB (5), Direktyva 92/85/EEB (6), Direktyva 2004/113/EB (7), Direktyva 2006/54/EB (8), Direktyva 2010/18/ES (9) ir Direktyva 2010/41/ES (10)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į po 1975 m. priimtas ES direktyvas dėl įvairių vienodo požiūrio į vyrus ir moteris aspektų (Direktyva 79/7/EEB (4), Direktyva 86/613/EEB (5), Direktyva 92/85/EEB (6), Direktyva 2004/113/EB (7), Direktyva 2006/54/EB (8), Direktyva 2010/18/ES (9) ir Direktyva 2010/41/ES (10)),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. savo rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. savo rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. savo rezoliuciją dėl lyčių stereotipų panaikinimo ES (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. savo rezoliuciją dėl lyčių stereotipų panaikinimo ES (12),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. savo rezoliuciją dėl moterų karjeros mokslo srityje ir universitetuose ir stiklo lubų, su kuriomis susiduriama (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. savo rezoliuciją dėl moterų karjeros mokslo srityje ir universitetuose ir stiklo lubų, su kuriomis susiduriama (13),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 19 d. savo rezoliuciją dėl Europos moterų verslumui trukdančių išorės veiksnių (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 19 d. savo rezoliuciją dėl Europos moterų verslumui trukdančių išorės veiksnių (14),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (15),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. paskelbtą Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) tyrimą „Gender in regional cohesion policy“ (liet. „Lyčių lygybė regioninėje sanglaudos politikoje“) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. paskelbtą Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) tyrimą „Gender in regional cohesion policy“ (liet. „Lyčių lygybė regioninėje sanglaudos politikoje“) (16),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (17),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. savo rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. savo rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (18),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 4 d. savo rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 4 d. savo rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (19),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. savo rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. savo rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (20),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 3 d. savo rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 3 d. savo rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (21),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl moterų, lyčių lygybės ir su klimatu susijusio teisingumo (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl moterų, lyčių lygybės ir su klimatu susijusio teisingumo (22),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 13 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES prekybos susitarimuose (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 13 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES prekybos susitarimuose (23),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. savo rezoliuciją dėl moterų ir mergaičių įgalėjimo pasitelkiant skaitmeninį sektorių (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. savo rezoliuciją dėl moterų ir mergaičių įgalėjimo pasitelkiant skaitmeninį sektorių (24),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. savo rezoliuciją dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. savo rezoliuciją dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę (25),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 10 d. paskelbtą EIGE tyrimą „Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework“ (liet. „Biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą. Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą ir makroekonomikos politikos programą“) (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 10 d. paskelbtą EIGE tyrimą „Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework“ (liet. „Biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą. Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą ir makroekonomikos politikos programą“) (26),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Moterų ir vyrų lygių galimybių patariamojo komiteto nuomonę „The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won“ (liet. „Lyčių lygybės strategijos ateitis po 2019 m.: iškovojamų pergalių laikinumas“) (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 19 d. Moterų ir vyrų lygių galimybių patariamojo komiteto nuomonę „The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won“ (liet. „Lyčių lygybės strategijos ateitis po 2019 m.: iškovojamų pergalių laikinumas“) (27),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 15 d. savo rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (28),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. savo rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 13 d. savo rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (29),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2019 Report on equality between women and men in the EU“ (liet. „2019 m. moterų ir vyrų lygybės ES ataskaita“) (SWD(2019)0101) (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 6 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2019 Report on equality between women and men in the EU“ (liet. „2019 m. moterų ir vyrų lygybės ES ataskaita“) (SWD(2019)0101) (30),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. savo rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. savo rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (31),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas „Lyčių lygybe grindžiama ekonomika ES. Tolesni veiksmai“ (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas „Lyčių lygybe grindžiama ekonomika ES. Tolesni veiksmai“ (32),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. EBPO paskelbtą ataskaitą „Verslininkų trūkumas 2019 m.: įtraukaus verslumo politika“ (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. EBPO paskelbtą ataskaitą „Verslininkų trūkumas 2019 m.: įtraukaus verslumo politika“ (33),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. savo rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. savo rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (34),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 19 d. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato paskelbtą tyrimą „Gender Dimension of the EU Cohesion Policy“ (liet. „ES sanglaudos politikos lyčių aspektas“) (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 19 d. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato paskelbtą tyrimą „Gender Dimension of the EU Cohesion Policy“ (liet. „ES sanglaudos politikos lyčių aspektas“) (35),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 30 d. savo rezoliuciją dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo (36), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 30 d. savo rezoliuciją dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo (36),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 13 d. savo rezoliuciją dėl ES prioritetų 64-ojoje Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos sesijoje (37), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 13 d. savo rezoliuciją dėl ES prioritetų 64-ojoje Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos sesijoje (37),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Komisijos informacijos suvestinę „Koronaviruso pandemijos poveikis lyčių lygybei“ (38), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Komisijos informacijos suvestinę „Koronaviruso pandemijos poveikis lyčių lygybei“ (38),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 29 d. Europos Tarybos pranešimą „National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated“ (liet. „Tautinės mažumos ir COVID-19. Padidėjusi nelygybė, sustiprėjęs pažeidžiamumas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 29 d. Europos Tarybos pranešimą „National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated“ (liet. „Tautinės mažumos ir COVID-19. Padidėjusi nelygybė, sustiprėjęs pažeidžiamumas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos diskusijų dokumentą Nr. 129 „Gender Smart Financing – Investing In & With Women: Opportunities for Europe“ (liet. „Lyčių atžvilgiu pažangus finansavimas. Investavimas į moteris ir su jomis: galimybės Europai“) (39), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos diskusijų dokumentą Nr. 129 „Gender Smart Financing – Investing In & With Women: Opportunities for Europe“ (liet. „Lyčių atžvilgiu pažangus finansavimas. Investavimas į moteris ir su jomis: galimybės Europai“) (39),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“ (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“ (COM(2020)0565),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 16 d. paskelbtą EIGE 2020 m. lyčių lygybės indeksą (40), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 16 d. paskelbtą EIGE 2020 m. lyčių lygybės indeksą (40),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0154/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0154/2021),

| A. | kadangi moterų ir vyrų lyčių lygybės principas yra pagrindinė ES vertybė, įtvirtinta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; kadangi dėl šios priežasties reikėtų įdiegti lyčių aspekto integravimo principą ir jį, kaip horizontalųjį principą, integruoti į visą ES veiklą, priemones, veiksmus, programas ir ES finansuojamus projektus, taip pat politiką, įskaitant sanglaudos politiką; kadangi reikia labiau stengtis spręsti įvairių formų diskriminacijos ir nelygybės, su kuriomis susiduria moterys, problemą; kadangi 2014–2020 m. Bendrųjų nuostatų reglamento (41) 7 straipsnyje nustatyta, kad programų rengimo ir įgyvendinimo metu, įskaitant stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo srityje, privaloma atsižvelgti į moterų ir vyrų lygybę ir lyčių aspekto įtraukimą, taip pat tai, kad privaloma skatinti užtikrinti moterų ir vyrų lygybę ir įtraukti lyčių aspektą; kadangi priešakinėse linijose dėl lygybės kovojantys moterys ir vyrai parodė atsidavimą, drąsą ir lyderystę skatinant vienodas galimybes visame pasaulyje, ypač nelygybės atvejais, kai moterys persekiojamos ir jų teisės pažeidinėjamos tik dėl to, kad jos yra moterys; kadangi mes, kaip Europos Sąjungos piliečiai, turėtumėme didžiuotis užtikrinę teises ir prievoles, laisves ir galimybes vyrams ir moterims, taip pat kadangi šiandien moterys vadovauja kai kurioms svarbioms institucijoms ir užima kai kurias svarbiausias politines pareigas Europoje; kadangi šie teigiami pavyzdžiai padeda pradėti kovą su stereotipais ir populiarinti sektinus pavyzdžius; |
| --- | --- |

A.

kadangi moterų ir vyrų lyčių lygybės principas yra pagrindinė ES vertybė, įtvirtinta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; kadangi dėl šios priežasties reikėtų įdiegti lyčių aspekto integravimo principą ir jį, kaip horizontalųjį principą, integruoti į visą ES veiklą, priemones, veiksmus, programas ir ES finansuojamus projektus, taip pat politiką, įskaitant sanglaudos politiką; kadangi reikia labiau stengtis spręsti įvairių formų diskriminacijos ir nelygybės, su kuriomis susiduria moterys, problemą; kadangi 2014–2020 m. Bendrųjų nuostatų reglamento (41) 7 straipsnyje nustatyta, kad programų rengimo ir įgyvendinimo metu, įskaitant stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo srityje, privaloma atsižvelgti į moterų ir vyrų lygybę ir lyčių aspekto įtraukimą, taip pat tai, kad privaloma skatinti užtikrinti moterų ir vyrų lygybę ir įtraukti lyčių aspektą; kadangi priešakinėse linijose dėl lygybės kovojantys moterys ir vyrai parodė atsidavimą, drąsą ir lyderystę skatinant vienodas galimybes visame pasaulyje, ypač nelygybės atvejais, kai moterys persekiojamos ir jų teisės pažeidinėjamos tik dėl to, kad jos yra moterys; kadangi mes, kaip Europos Sąjungos piliečiai, turėtumėme didžiuotis užtikrinę teises ir prievoles, laisves ir galimybes vyrams ir moterims, taip pat kadangi šiandien moterys vadovauja kai kurioms svarbioms institucijoms ir užima kai kurias svarbiausias politines pareigas Europoje; kadangi šie teigiami pavyzdžiai padeda pradėti kovą su stereotipais ir populiarinti sektinus pavyzdžius;

| B. | kadangi vykdant sanglaudos politiką šalinami skirtumai tarp įvairių regionų ir naikinamas nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimas, taip siekiant skatinti jų harmoningą plėtrą, kad būtų užtikrina ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, kurios esminį aspektą sudaro siekis užtikrinti lyčių lygybę; kadangi sanglaudos politika įrodė esanti naudinga siekiant didesnės pažangos piliečių lygybės ir teritorinės pusiausvyros srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi vykdant sanglaudos politiką šalinami skirtumai tarp įvairių regionų ir naikinamas nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimas, taip siekiant skatinti jų harmoningą plėtrą, kad būtų užtikrina ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, kurios esminį aspektą sudaro siekis užtikrinti lyčių lygybę; kadangi sanglaudos politika įrodė esanti naudinga siekiant didesnės pažangos piliečių lygybės ir teritorinės pusiausvyros srityje;

| C. | kadangi sanglaudos politika yra svarbi ne tik piliečių lygybės, darnaus vystymosi ir ekonominės ir socialinės sanglaudos rėmimo priemonė, bet ir įrankis skirtumams, kurie daro įtaką nuo diskriminacijos vis dar kenčiančioms grupėms, įskaitant su asmenų seksualine orientacija susijusią diskriminaciją, mažinti; kadangi lyčių lygybės skatinimas yra horizontalusis visų sanglaudos politikos fondų tikslas; kadangi struktūriniai fondai yra labai svarbus valstybių narių skatinimo daryti pažangą lyčių lygybės srityje išteklius; |
| --- | --- |

C.

kadangi sanglaudos politika yra svarbi ne tik piliečių lygybės, darnaus vystymosi ir ekonominės ir socialinės sanglaudos rėmimo priemonė, bet ir įrankis skirtumams, kurie daro įtaką nuo diskriminacijos vis dar kenčiančioms grupėms, įskaitant su asmenų seksualine orientacija susijusią diskriminaciją, mažinti; kadangi lyčių lygybės skatinimas yra horizontalusis visų sanglaudos politikos fondų tikslas; kadangi struktūriniai fondai yra labai svarbus valstybių narių skatinimo daryti pažangą lyčių lygybės srityje išteklius;

| D. | kadangi lyčių lygybės, vyrų ir moterų lygybės, regionų ar kartų lygybės užtikrinimas, be kita ko, yra labai svarbus siekiant sumažinti vietos ir regionų lygmens bei ekonominius ir socialinius skirtumus, taip pat siekiant užtikrinti ilgalaikį konkurencingumą ir teisingą, įtraukų ir tvarų ES, valstybių narių ir regionų vystymąsi; kadangi per pastaruosius dešimtmečius pasiekta pažanga vyrų ir moterų lygybės srityje ir lyčių lygybė ES horizontaliuoju požiūriu taip pat pagerėjo daugeliu aspektų; kadangi nepakankamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir turimi rodikliai vis dar rodo vertikaliąją ir horizontaliąją darbo rinkos segmentaciją, taip pat socialinėje, ekonominėje ir politinėje srityse; kadangi Romos sutartyje jau nustatytas vienodo užmokesčio už vienodą darbą principas ir kadangi sanglaudos politika gali padėti sudaryti sąlygas, kuriomis būtų grindžiamas ekonominis ir socialinis vystymasis; šios sąlygos taip pat naudingos tolesniam šio skirtumo mažinimui ir moterų įtraukčiai į darbo rinką; kadangi, remiantis EIGE, veiksmingas lyčių lygybės skatinimas turėtų apimti stiprų, teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, nes, be kita ko, padidėtų ES BVP vienam gyventojui, būtų sukurta milijonai papildomų darbo vietų ir padidėtų valstybių narių BVP; |
| --- | --- |

D.

kadangi lyčių lygybės, vyrų ir moterų lygybės, regionų ar kartų lygybės užtikrinimas, be kita ko, yra labai svarbus siekiant sumažinti vietos ir regionų lygmens bei ekonominius ir socialinius skirtumus, taip pat siekiant užtikrinti ilgalaikį konkurencingumą ir teisingą, įtraukų ir tvarų ES, valstybių narių ir regionų vystymąsi; kadangi per pastaruosius dešimtmečius pasiekta pažanga vyrų ir moterų lygybės srityje ir lyčių lygybė ES horizontaliuoju požiūriu taip pat pagerėjo daugeliu aspektų; kadangi nepakankamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir turimi rodikliai vis dar rodo vertikaliąją ir horizontaliąją darbo rinkos segmentaciją, taip pat socialinėje, ekonominėje ir politinėje srityse; kadangi Romos sutartyje jau nustatytas vienodo užmokesčio už vienodą darbą principas ir kadangi sanglaudos politika gali padėti sudaryti sąlygas, kuriomis būtų grindžiamas ekonominis ir socialinis vystymasis; šios sąlygos taip pat naudingos tolesniam šio skirtumo mažinimui ir moterų įtraukčiai į darbo rinką; kadangi, remiantis EIGE, veiksmingas lyčių lygybės skatinimas turėtų apimti stiprų, teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, nes, be kita ko, padidėtų ES BVP vienam gyventojui, būtų sukurta milijonai papildomų darbo vietų ir padidėtų valstybių narių BVP;

| E. | kadangi Europos Audito Rūmai šiuo metu vertina, kaip į Europos Sąjungos biudžetą integruotas lyčių aspektas; kadangi šioje audito ataskaitoje, kuri turėjo būti paskelbta pirmąjį 2021 m. ketvirtį, bus pateikta naudingų įžvalgų, kaip integruoti lyčių aspektą į sanglaudos politikos veiksmus pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP); |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Audito Rūmai šiuo metu vertina, kaip į Europos Sąjungos biudžetą integruotas lyčių aspektas; kadangi šioje audito ataskaitoje, kuri turėjo būti paskelbta pirmąjį 2021 m. ketvirtį, bus pateikta naudingų įžvalgų, kaip integruoti lyčių aspektą į sanglaudos politikos veiksmus pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP);

| F. | kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, vykdant sanglaudos politiką, esminiai lyčių lygybės skatinimo elementai, be kita ko, buvo skirtumas tarp oficialių pareiškimų partnerystės susitarimuose ir veiksmų programose (kuriuose skelbiama, kad skatinami lygių galimybių ir nediskriminavimo principai) ir faktinio jų įgyvendinimo, taip pat menki politiniai įsipareigojimai šiose srityje; kadangi partnerystės susitarimuose ir veiksmų programose teigiama, kad jais paisoma lygių galimybių ir nediskriminavimo principų ir skatinama jų laikytis; kadangi vis dar reikia labiau stengtis užtikrinti moterų dalyvavimą visuose sanglaudos politikos ciklo etapuose, ypač rengiant programas ir priimant sprendimus, taip pat įgyvendinant atrinktus projektus; kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu su lyčių aspektu susiję klausimai daugiausia buvo sprendžiami vykdant Europos socialinio fondo (ESF) veiksmų programas; kadangi tuo pačiu laikotarpiu Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) labai ribotai prisidėjo prie lyčių lygybės skatinimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, vykdant sanglaudos politiką, esminiai lyčių lygybės skatinimo elementai, be kita ko, buvo skirtumas tarp oficialių pareiškimų partnerystės susitarimuose ir veiksmų programose (kuriuose skelbiama, kad skatinami lygių galimybių ir nediskriminavimo principai) ir faktinio jų įgyvendinimo, taip pat menki politiniai įsipareigojimai šiose srityje; kadangi partnerystės susitarimuose ir veiksmų programose teigiama, kad jais paisoma lygių galimybių ir nediskriminavimo principų ir skatinama jų laikytis; kadangi vis dar reikia labiau stengtis užtikrinti moterų dalyvavimą visuose sanglaudos politikos ciklo etapuose, ypač rengiant programas ir priimant sprendimus, taip pat įgyvendinant atrinktus projektus; kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu su lyčių aspektu susiję klausimai daugiausia buvo sprendžiami vykdant Europos socialinio fondo (ESF) veiksmų programas; kadangi tuo pačiu laikotarpiu Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) labai ribotai prisidėjo prie lyčių lygybės skatinimo;

| G. | kadangi pagal lytį suskirstyti duomenys, pagrįsti patikimais ir patikrintais šaltiniais ir su lytimi susijusiais rodikliais, yra labai svarbūs, kad tam tikri sektoriai ar regionai galėtų veiksmingai naudotis ES parama, pagrįsta vietos masto nelygybe, siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą ir įvertinti sanglaudos politikos tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kuriais siekiama skatinti nustatyti galimą nelygybę ar neteisybę, rezultatus, kurias remiantis būtų galima imtis veiksmų ir plėtoti veiksmingą politiką, taip siekiant užtikrinti lygias piliečių teises ir laisves; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal lytį suskirstyti duomenys, pagrįsti patikimais ir patikrintais šaltiniais ir su lytimi susijusiais rodikliais, yra labai svarbūs, kad tam tikri sektoriai ar regionai galėtų veiksmingai naudotis ES parama, pagrįsta vietos masto nelygybe, siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą ir įvertinti sanglaudos politikos tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kuriais siekiama skatinti nustatyti galimą nelygybę ar neteisybę, rezultatus, kurias remiantis būtų galima imtis veiksmų ir plėtoti veiksmingą politiką, taip siekiant užtikrinti lygias piliečių teises ir laisves;

| H. | kadangi lyčių lygybės politika nėra visiškai nuosekli ir kadangi dar nesukurta bendra sistema, kuri padėtų vienodai suvokti ir įgyvendinti lyčių aspekto integravimą ES institucijose; |
| --- | --- |

H.

kadangi lyčių lygybės politika nėra visiškai nuosekli ir kadangi dar nesukurta bendra sistema, kuri padėtų vienodai suvokti ir įgyvendinti lyčių aspekto integravimą ES institucijose;

| I. | kadangi vis dar nežinomi visi ekonominiai, užimtumo srities ir socialiniai pandemijos padariniai; kadangi iš preliminarių tyrimų matyti, jog COVID-19 pandemija dar labiau padidino vyrų ir moterų nelygybę, ypač padidėjo neapmokamo priežiūros darbo mastas ir sutriko profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, taip pat padaugėjo smurto artimoje aplinkoje, pandemija taip pat daro neproporcingą poveikį moterims ir mergaitėms, ypač toms, kurios yra iš marginalizuojamų grupių; kadangi tokią padėtį taip pat lėmė tai, jog moterys dažnai sudaro sektoriuose, nukentėjusiuose nuo pandemijos, pvz., švietimo ir sveikatos sektoriai, dirbančių asmenų daugumą; kadangi šiuo atžvilgiu gali padėti sanglaudos politika ir – ypač – būsimas „Europos socialinis fondas +“; |
| --- | --- |

I.

kadangi vis dar nežinomi visi ekonominiai, užimtumo srities ir socialiniai pandemijos padariniai; kadangi iš preliminarių tyrimų matyti, jog COVID-19 pandemija dar labiau padidino vyrų ir moterų nelygybę, ypač padidėjo neapmokamo priežiūros darbo mastas ir sutriko profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, taip pat padaugėjo smurto artimoje aplinkoje, pandemija taip pat daro neproporcingą poveikį moterims ir mergaitėms, ypač toms, kurios yra iš marginalizuojamų grupių; kadangi tokią padėtį taip pat lėmė tai, jog moterys dažnai sudaro sektoriuose, nukentėjusiuose nuo pandemijos, pvz., švietimo ir sveikatos sektoriai, dirbančių asmenų daugumą; kadangi šiuo atžvilgiu gali padėti sanglaudos politika ir – ypač – būsimas „Europos socialinis fondas +“;

| J. | kadangi ES ekonomikos gaivinimo fondas remia nuo krizės labai nukentėjusius sektorius; kadangi dėl šios priežasties poveikis visai Europos visuomenei turės ilgalaikių padarinių visų piliečių švietimui, galimybėms įsidarbinti ir ateičiai, todėl reikėtų gerbti spartų ES institucijų atsaką ir jų pasirengimą remti Europos visuomenę; kadangi per bendruosius ES ekonomikos gaivinimo fondo prioritetus daugiausia dėmesio skiriama sektoriams, kuriuose daugiausia dirba vyrai, todėl gali kilti vyrų ir moterų nelygybės užimtumo srityje padidėjimo rizika; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ekonomikos gaivinimo fondas remia nuo krizės labai nukentėjusius sektorius; kadangi dėl šios priežasties poveikis visai Europos visuomenei turės ilgalaikių padarinių visų piliečių švietimui, galimybėms įsidarbinti ir ateičiai, todėl reikėtų gerbti spartų ES institucijų atsaką ir jų pasirengimą remti Europos visuomenę; kadangi per bendruosius ES ekonomikos gaivinimo fondo prioritetus daugiausia dėmesio skiriama sektoriams, kuriuose daugiausia dirba vyrai, todėl gali kilti vyrų ir moterų nelygybės užimtumo srityje padidėjimo rizika;

| K. | kadangi moterys ir vyrai neturi tų pačių išteklių, poreikių ir prioritetų; kadangi daugelyje politikos sričių dažnai atsižvelgiama daugiausia į vyriškąjį požiūrį; kadangi dėl šios priežasties moterys ir vyrai skirtingai naudojasi paslaugomis ir infrastruktūromis ir jų prioritetai pagrindinių paslaugų požiūriu dažnai nesutampa; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterys ir vyrai neturi tų pačių išteklių, poreikių ir prioritetų; kadangi daugelyje politikos sričių dažnai atsižvelgiama daugiausia į vyriškąjį požiūrį; kadangi dėl šios priežasties moterys ir vyrai skirtingai naudojasi paslaugomis ir infrastruktūromis ir jų prioritetai pagrindinių paslaugų požiūriu dažnai nesutampa;

| L. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės yra ES regioninės ekonomikos pagrindas; kadangi skatinant lygybę, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, įtraukų darbuotojų samdymą ir vienodą užmokestį bus sudarytos sąlygos lyčių lygybei MVĮ; |
| --- | --- |

L.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės yra ES regioninės ekonomikos pagrindas; kadangi skatinant lygybę, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, įtraukų darbuotojų samdymą ir vienodą užmokestį bus sudarytos sąlygos lyčių lygybei MVĮ;

| M. | kadangi daugelis investicijų daro skirtingą poveikį moterims ir vyrams – dėl to būtina investicijoms taikyti lyčių lygybe grįstą požiūrį; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugelis investicijų daro skirtingą poveikį moterims ir vyrams – dėl to būtina investicijoms taikyti lyčių lygybe grįstą požiūrį;

Sanglaudos politikos vaidmuo skatinant lyčių lygybę socialinio ir ekonominio augimo ir darnaus vystymosi labui

| 1. | pabrėžia, kad sanglaudos politika yra svarbi skatinant žmonių ir regionų lygybę, įskaitant lyčių lygybę, taip pat įgyvendinant ES lyčių lygybės strategiją ir jos su lytimi susijusius sveikatos prioritetus, pvz., lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; primena, kad visiems politikos tikslams įgyvendinti reikia skirti pakankamai tvarių išteklių; rekomenduoja valstybėms narėms rengiant ir tvirtinant programas atsižvelgti į lyčių lygybės priemones; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra tvirtai įsitikinęs, kad lyčių lygybės klausimas daugiausia vis dar sprendžiamas bendrai ir apsiribojant ESF politikos sritimis, taip pat konteksto analizės ir programavimo etapu, tačiau daugiau dėmesio reikia reguliariai skirti įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapams; primena, kad kiekvienu programavimo laikotarpiu būtina nustatyti prioritetines sritis, kurios prisideda prie lyčių lygybės ir darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra įsitikinęs, jog ES reikėtų parengti aiškias ir tikslias taisykles, kad būtų galima jas taikyti piliečių labui, be kita ko, atsižvelgiant į lyčių lygybę ir vyrų ir moterų lygybę; pabrėžia, kad tinkamų išteklių trūkumas yra pagrindinė diskriminacijos priežastis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad būtinas tvirtas politinis įsipareigojimas teisėje ginti visų gyventojų lyčių lygybę ir siekiant užtikrinti teisingą, įtraukų ir darnų ekonomikos augimą ir teritorinį vystymąsi; pažymi, kad siekiant užtikrinti lyčių lygybę būtina užtikrinti gerą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, kuri sumažintų spaudimą moterims per atostogas dėl su šeima susijusių priežasčių; todėl pabrėžia, kad būtina priimti patikimesnę visos ES profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros strategiją, kuri būtų kaip būdas skatinti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad koordinuoto lyčių lygybės valdymo sistemos, nacionalinės gairės bei techninė parama yra svarbios poveikio lytims stebėsenai, vykdomai visomis oficialiosiomis ES kalbomis, taip pat svarbi griežtesnė kontrolė ES lygmeniu priėmus programas; be to, prašo atsižvelgti į ryšį su nacionaliniais planais įgyvendinant atsigavimo planą, siekiant išplėtoti šių programų tikslus, susijusius su ekonominiu ir socialiniu vystymusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad reikia priimti lyčių lygybės strategiją, turinčią aiškius tikslus ir siektinas vertes nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat reikia vykdyti sąmoningumo ugdymo programas siekio užtikrinti lyčių lygybę ir vienodas galimybes moterims ir vyrams naudos klausimais, kad būtų galima užtikrinti socialinį ir ekonominį augimą ir darnų vystymąsi nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad būtina gerinti valdančiųjų institucijų ir įgyvendinančiųjų partnerių įgūdžius ir plėtoti mokymą ir pajėgumų stiprinimą su lytimi susijusiose struktūrinių fondų srityse, taip pat būtina patenkinti būtinybę įgyvendinti koordinuojamas stebėsenos strategijas, taikyti suvienodintus metodus ir vertinimo sistemas, susijusias su naudingų duomenų valdymu ir suskirstymu, taip siekiant nustatyti galimą nelygybę tarp piliečių; pabrėžia, jog svarbu įvertinti mokymo rezultatus, kad būtų įvertintas jo veiksmingumas gerinant lyčių aspekto integravimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad nacionalinėse programose, įgyvendinamose pagal sanglaudos politiką, svarbu paisyti partnerystės principo; ragina valstybes nares su vietos ir regionų lygmens institucijomis, socialiniais ir ekonominiais partneriais, pilietine visuomene ir akademine bendruomene per partnerystės susitarimus atidžiai koordinuoti veiksmus visais atžvilgiais ir rengiant partnerystės susitarimą, taip siekiant atsižvelgti į iššūkius, susijusius su veiksminga vietos ir regionų lygmens politika, taip pat ragina valstybes nares vykdyti lygybės politikos skatinimo kampanijas, ypač darbo ir asmeninio gyvenimo suderinimo, lyčių stereotipų pašalinimo darbinėje veikloje ir moterų ekonominio savarankiškumo didinimo srityse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad programos suinteresuotiesiems subjektams ir stebėsenos komitetams turėtų būti suteikiami aiškesni programų rezultatyvumo ir veiksmingumo rodikliai, ypač susiję su lyčių aspekto integravimu į konkrečius projektus, visų pirma vykdant ERPF veiksmus; mano, kad vis dar trūksta gairių, mokymo programų ir konkrečių gerosios patirties pavyzdžių šiai problemai spręsti; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į ERPF (Sanglaudos fondo) potencialą panaikinti moterų vis dar patiriamą atotrūkį, ypatingą dėmesį skiriant moterų verslumui ir skaitmeniniam sektoriui, nes moterys sudaro tik 34,4 proc. savarankiškai dirbančių asmenų ir 30 proc. startuolių verslininkų Europos Sąjungoje; primygtinai ragina Tarybą susitarti dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo (Direktyva dėl moterų valdybose), nes šis dokumentas – labai svarbi priemonė siekiant didesnės lyčių pusiausvyros priimant aukščiausiojo lygmens ekonominius sprendimus; ragina dalį sanglaudos politikos lėšų skirti skurstančioms moterims, moterims, kurioms kyla skurdo grėsmė, vienišoms moterims, neįgalioms moterims ir smurto aukomis tapusioms moterims remti; ragina valstybes nares ir atitinkamas jų valdžios institucijas vykdyti tokias programas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant visas pagal sanglaudos politiką įgyvendinamas programas turėtų būti užtikrinta lyčių lygybė, taip pat lygios galimybės visiems, be kita ko, imantis teigiamų veiksmų prireikus, nediskriminuojant dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; pabrėžia, kad veiksmais, kuriais siekiama panaikinti atotrūkį tarp lyčių įgyvendinant sanglaudos politiką, reikėtų atsižvelgti ir į tarpsektorinį požiūrį; laikosi nuomonės, kad ekspertų grupių sudėtis skirtingais politikos ciklo etapais turėtų būti suderinta lyčių požiūriu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją, valstybes nares ir jų atitinkamas valdžios institucijas priimant sprendimus dėl finansavimo programų ar regionų laikytis teisinės valstybės principų, įskaitant nediskriminavimo ir pagarbos pagrindinėms teisėms principus, taip pat stebėti, tirti ir imtis atitinkamų veiksmų šių principų pažeidimo atvejais, kartu visada užtikrinant galutinių paramos gavėjų apsaugą; mano, kad sanglaudos politikos paramos gavėjai neturėtų laikytis diskriminuojančios politikos, visų pirma tų grupių, kurios vis dar patiria diskriminaciją, kaip antai LGBTI asmenų bendruomenės, atžvilgiu; ragina atmesti galimų paramos gavėjų, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, kurios laikosi LGBTI asmenų bendruomenės narių atžvilgiu diskriminuojančios politikos (pvz., paskelbė „zonas be LGBT asmenų“), paraiškas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerinti sanglaudos, ekonomikos gaivinimo fondų ir kitų esamų programų, pvz., programų, kuriomis siekiama pagerinti moterų darbo sąlygas, sąveiką, be kita ko, kovojant su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu bei mažų garantijų darbu, investuojant į priežiūros įstaigas, kovojant su smurtu dėl lyties ir užkertant jam kelią ir, be kita ko, užtikrinant galimybę naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad moterims tenka pagrindinių prižiūrinčiųjų asmenų našta oficialioje ir neoficialioje aplinkoje ir tai turi didelę socialinę vertę, ypač COVID-19 krizės metu; pripažįsta, kad 80 proc. visos ES teikiamos priežiūros dažnai nemokamai teikia neformalieji prižiūrintieji asmenys, o 75 proc. jų yra moterys; todėl atkreipia dėmesį į esminį sanglaudos politikos vaidmenį užtikrinant investicijas į priežiūros paslaugas; ragina valstybes nares teikti pirmenybę finansavimui pagal sanglaudos politiką, skirtam priežiūros paslaugoms teikti, taip siekiant ne tik patenkinti augančią priežiūros infrastruktūros paklausą, bet ir veiksmingai spręsti lyčių nelygybės užimtumo srityje, dėl to susidarančių darbo užmokesčio ir pensijų skirtumų, darbo rinkos segregacijos problemas, ir taip pagerinti darbo sąlygas ir užtikrinti tą patį atlyginimą už tą patį darbą, kovoti su neoficialiu užimtumu ir nesaugumu, taip pat sukurti naujų kokybiškų darbo vietų šiame sektoriuje bei remti perėjimą prie geresnės priežiūros ekonomikos, kuri būtų prieinama visiems; todėl prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl Europos susitarimo dėl priežiūros, kuriuo siekiama remti tokį perėjimą; be to, atkreipia dėmesį į būtinybę investuoti į socialinę ir ekonominę moterų apsaugą, nes jos dažniausiai prisiima atsakomybę už neapmokamą priežiūros darbą ir dažnai turi labai menką socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad vis dar reikia naikinti didelį skaitmeninį atotrūkį ir reikia daugiau investicijų į skaitmeninimą, skaitmenines inovacijas ir skaitmeninį junglumą; pabrėžia, kad vykdant sanglaudos politiką turi būti remiamos vienodos moterų ir vyrų galimybės mokytis ir rasti darbą, įgyvendinami teigiami veiksmai, kad būtų panaikinta skaitmeninė lyčių atskirtis ir remiama teisinga, žalioji ir skaitmeninė pertvarka, sykiu apsaugant darbuotojus, kuriems ši pertvarka padarys poveikį, pvz., didinant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolvenčių moterų dalį, taip pat jų dalyvavimo sektoriuose, kurie itin svarbūs aplinkos apsaugos pertvarkai, pvz., energetikos sektoriuje, mastą; pripažįsta, kad inovacijos yra esminė darnaus vystymosi ir žaliųjų darbo vietų ES sudėtinė dalis ir kad pritaikytos strategijos gali sudaryti sąlygas kiekvienam regionui nustatyti ir plėtoti savo konkurencinius pranašumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia esminį sanglaudos politikos vaidmenį investuojant į kokybiškas viešąsias paslaugas, įskaitant sveikatos priežiūrą, ir socialinę infrastruktūrą, kad abiems atvejais būtų kovojama su įvairia nelygybe, ypač lyčių nelygybe, ir didinamas socialinis atsparumas bei kovojama su ekonominėmis, socialinėmis bei sveikatos krizėmis; primena, kad sanglaudos politika siekiama darnaus regionų vystymosi, siekiant įgyvendinti socialinę ir ekonominę konvergenciją, ir taip prisidėti prie piliečių gerovės; todėl mano, kad vykdant sanglaudos politiką ypatingą dėmesį reikėtų skirti kaimo vietovėse, kurios patyrė pramonės pertvarkos poveikį, ir regionuose, kurie turi didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų, pvz., atokiausiuose regionuose ar labai retai ar retai apgyvendintose teritorijose ir salose, pasienio ir kalnuotose vietovėse gyvenančioms moterims; kadangi veiksmingas lyčių lygybės politikos įgyvendinimas padeda keisti gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencijas konvergenciją patiriančiuose regionuose, kuriems būdingas šis reiškinys; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į galimybę, kurią suteikia vietos ir regionų vyriausybių priimamos tvaraus integruoto miestų ir teritorijų vystymo strategijos, atitinkančios Darbotvarkę iki 2030 m., užtikrinant, kad formuojant vietos ir regionų lygmens politiką būtų atsižvelgiama į visus darnaus vystymosi aspektus, įskaitant 5-ą darnaus vystymosi tikslą (DVT); atkreipia dėmesį į miestų ir regionų, kurie jau seniai pirmauja siekiant lyčių lygybės, atliekamą vaidmenį, taip pat į Europos miestų plėtros iniciatyvas, pvz., Leipcigo chartiją; pabrėžia, kad sanglaudos politika turėtų padėti sumažinti plačiai paplitusią nelygybę miestuose geriau integruojant moteris į regionų ir miestų plėtros politikos planavimą, kad būtų kuriami visiems tinkami lyčių požiūriu įtraukūs miestai ir bendruomenės; pabrėžia, kad vykdant tokį miestų planavimą, kai atsižvelgiama į lyčių lygybės aspektą, galima užtikrinti teisingesnes ir gausesnes galimybes naudotis miesto teikiamais pranašumais; pažymi, kad regionai ir vietos vyriausybės turi atlikti svarbų vaidmenį skatinant socialinę įtrauktį ir kad lyčiai atžvalgus teritorinis planavimas gali prisidėti prie tolesnės šio proceso pažangos; |
| --- | --- |

16.

Lyčių lygybė įgyvendinant sanglaudos politiką po 2020 m.

| 17. | ragina prisiimti tvirtą politinį įsipareigojimą ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis siekti lyčių lygybės, kad nacionaliniai, regioniniai ir vietos suinteresuotieji subjektai daugiau dėmesio skirtų lyčių lygybei ir lygybės aspektams tiek žmogaus teisių požiūriu, tiek kaip itin svarbiam socialinio ir ekonominio vystymosi veiksniui, ir skatinti toliau įsipareigoti šioje srityje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina į visas laikotarpio po 2020 m. programas įtraukti aiškias ir konkrečias lyčių lygybės tikslų vertes ir didesnes galimybes ir moterų ir vyrų lygybę, numatant konkrečias ir tarpdalykines priemones, kurios turėtų atsispindėti visuose veiksmuose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | labai pritaria ex ante reikalavimui parengti nacionalinę lyčių lygybės strategiją, turinčią aiškius tikslus ir vertes, kuriais grindžiami sanglaudos politikos veiksmai, taip siekiant pagerinti jų veiksmingumą ir padidinti vertę lyčių lygybės požiūriu; ragina valstybes nares įgyvendinti tokias strategijas, be kita ko, jei reikia, taikant tikslines priemones, įpareigojimus ir privalomus nurodymus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares naudoti sanglaudos politikos lėšas siekiant toliau mažinti regioninius ekonominius ir socialinius skirtumus, ypatingą dėmesį skiriant kovai su skurdo feminizacija, moterų nedarbu ir jų atskirtimi nuo daugelio ekonominių galimybių, visų formų smurto dėl lyties ir diskriminacijos prevencijai ir kovai su juo, moterų įgalėjimo skatinimui ir siekimui gerinant moterų galimybes patekti į darbo rinką ir reintegruotis į ją, taip pat su sveikata susijusiems prioritetams, kaip apibrėžta 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijoje, visų pirma lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, kaip pagrindinės žmogaus teisės ir esminio žmogaus gerovės aspekto, ir lyčių lygybės skatinimo įgyvendinimui; taip pat ragina tobulinti sanglaudos, ekonomikos atkūrimo fondų ir kitų esamų programų sąveiką siekiant pagerinti moterų darbo sąlygas, be kita ko, kovojant su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu, mažų garantijų darbu ir neoficialiu darbu, investuojant į priežiūros įstaigas, kovojant su smurtu dėl lyties ir užkertant jam kelią ir užtikrinant galimybę naudotis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad partnerystės su lyčių lygybės įstaigomis yra svarbios, ir tvirtai remia šių įstaigų įtraukimą į visus programų etapus, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinami veiksmai ir moterų ir vyrų poreikiai būtų labiau suderinami, konsoliduojant institucinę sistemą ir stiprinant lyčių lygybės koordinavimą ir įstaigoms teikiamą paramą visose politikos srityse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad ex ante ir ex post poveikis lytims turėtų būti vertinamas atliekant valstybių narių vertinimus, siekiant nustatyti, kaip, skatinant lyčių lygybę, naudojamos lėšos ir ar iš tiesų laikomasi lyčių lygybės tikslų; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad atliekant laikotarpio po 2020 m. sanglaudos politikos laikotarpio vidurio peržiūrą būtų įvertintas išteklių naudojimas, taip siekiant nustatyti jų veiksmingumą, efektyvumą, poveikį ir, tam tikrais atvejais, įtraukumą ir nediskriminavimą, be kita ko, atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad fondus reikia vertinti remiantis informacija, kuri surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus; pabrėžia, kad, kai taikoma, išmatuojami rodikliai taip pat turėtų sudaryti sąlygas stebėti lyčių lygybei skiriamą paramą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad lyčių lygybė ir lyčių aspekto integravimas įtraukti į naujos DFP horizontaliuosius prioritetus ir yra horizontalusis principas naujame Bendrųjų nuostatų reglamente; primena, kad biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą yra lyčių aspekto integravimo taikymas visais biudžeto proceso lygmenimis; pabrėžia, kad atliekant programų stebėseną nereikėtų siekti vien tik nustatyti atitinkamų visų biudžeto eilučių išlaidų, tačiau dar svarbiau įvertinti ES biudžeto rezultatus gerinant lyčių lygybę; pažymi, kad visi poveikio lytims vertinimai turėtų būti pateikiami oficialiosiomis ES kalbomis; rekomenduoja taikyti tokius kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinama ne tik nacionalinė darbo užmokesčio mediana ir metinių bendrųjų pajamų mediana pagal perkamosios galios paritetą, bet ir neekonominiai rodikliai, pagal kuriuos, pvz., vertinama subjektyvi gerovė, smurto dėl lyties panaikinimas, piliečių dalyvavimas, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir socialiniai ryšiai; pabrėžia, kad poveikio vertinimas įmanomas tik tuo atveju, jeigu turimi pagal lytį suskirstyti duomenys; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu trūksta su lytimis susijusių duomenų sanglaudos politikos ir miestų planavimo srityse, kurie turimi kai kuriose valstybėse narėse, ir ragina valstybes nares nustatyti duomenų rinkimo būdus, atitinkančius pagal lytį suskirstytus duomenis, kad būtų galima tinkamai analizuoti lyčių skirtumus; pabrėžia, kad, siekdama užtikrinti lyčių aspekto integravimą, Komisija turėtų atlikti kiekvieno sanglaudos politikos srities politikos krypties ir pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto poveikio lytims vertinimą, apibrėžti rodiklius, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis ir atlikti vertinimus, kuriais būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina visas institucijas teikti rekomendacinius dokumentus ir reguliariai visais administravimo lygmenimis teikti praktinius mokymus, kad būtų skleidžiami ir įtraukti konkretūs gerosios patirties lyčių aspekto integravimo, integracijos ir patikimo valdymo srityse pavyzdžiai; be to, pabrėžia, kad projektų atrankos etape lyčių aspekto integravimo kriterijai turėtų būti sustiprinti skiriant daugiau balų ir nustatant reikalavimus imtis konkretesnių veiksmų; palankiai vertina EIGE vaidmenį skatinant lyčių lygybę ir kovojant su diskriminacija dėl lyties; atkreipia dėmesį į teigiamą jo indėlį integruojant lyčių lygybės aspektą, be kita ko, sanglaudos politikos srityje; ragina skirti tinkamą finansavimą EIGE ir rekomenduoja naudotis turimomis priemonėmis, kurias sukūrė EIGE, pvz., biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą priemonių rinkiniu visais vertinimo, įgyvendinimo ir stebėsenos etapais Europos struktūriniai ir investicijų fonduose; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad daugybei moterų dėl COVID-19 pandemijos kyla sunkumų, dėl to smarkiai padaugėjo pranešimų apie smurtą artimoje aplinkoje; ragina Tarybą Europos Sąjungoje skubiai baigti ratifikuoti Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti sanglaudos politikos lėšų ir įgyvendinti programas, kuriomis siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir kovoti su juo, taip pat padėti nuo smurto nukentėjusiems asmenims; atkreipia dėmesį į nelygybę moterims ir vaikams, kenčiantiems nuo smurto dėl lyties, teikiamų paslaugų kiekybės ir kokybės požiūriu ir į sanglaudos politikos vaidmenį naikinant šią nelygybę; pažymi, kad vietos valdžios institucijos turi į savo darbą įtraukti regioninius darbdavius ir NVO; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją į savo komunikatą dėl naujos 2021–2027 m. sanglaudos politikos pradžios įtraukti reikiamas rekomendacijas dėl lyčių aspekto skatinimo ir su lytimi susijusių klausimų; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/professionalinterest/cedaw.pdf

(2)  https://sdgs.un.org/goals/goal5

(3)  https://www.ccre.org/docs/charte_egalite_en.pdf

(4)  1978 m. gruodžio 19 d. Tarybos Direktyva 79/7/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo nuoseklaus įgyvendinimo socialinės apsaugos srityje (OL L 6, 1979 1 10, p. 24).

(5)  1986 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 86/613/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu (OL L 359, 1986 12 19, p. 56).

(6)  1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (OL L 348, 1992 11 28, p. 1).

(7)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/113/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (OL L 373, 2004 12 21, p. 37).

(8)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

(9)  2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinanti Direktyvą 96/34/EB (OL L 68, 2010 3 18, p. 13).

(10)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (OL L 180, 2010 7 15, p. 1).

(11)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 75.

(12)  OL C 36, 2016 1 29, p. 18.

(13)  OL C 316, 2017 9 22, p. 173.

(14)  OL C 11, 2018 1 12, p. 35.

(15)  OL C 66, 2018 2 21, p. 44.

(16)  https://eige.europa.eu/publications/gender-regional-cohesion-policy

(17)  OL C 252, 2018 7 18, p. 99.

(18)  OL C 263, 2018 7 25, p. 49.

(19)  OL C 298, 2018 8 23, p. 14.

(20)  OL C 331, 2018 9 18, p. 60.

(21)  OL C 346, 2018 9 27, p. 6.

(22)  OL C 458, 2018 12 19, p. 34.

(23)  OL C 162, 2019 5 10, p. 9.

(24)  OL C 390, 2019 11 18, p. 28.

(25)  OL C 363, 2020 10 28, p. 80.

(26)  https://eige.europa.eu/publications/gender-budgeting-mainstreaming-gender-eu-budget-and-macroeconomic-policy-framework

(27)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/opinion_on_gender_equality_policy_post_2019_2018_en.pdf

(28)  OL C 411, 2020 11 27, p. 38.

(29)  OL C 449, 2020 12 23, p. 102.

(30)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7263-2019-INIT/en/pdf

(31)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0080.

(32)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14254-2019-INIT/lt/pdf.

(33)  https://www.oecd.org/industry/the-missing-entrepreneurs-43c2f41c-en.htm

(34)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0101.

(35)  2019 m. vasario 19 d. Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminio skyriaus Struktūrinės ir sanglaudos politikos skyriaus tyrimas ir išsami analizė „Gender Dimension of the EU Cohesion Policy“ (liet. „ES sanglaudos politikos lyčių aspektas“) adresu: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/629185/IPOL_STU(2019)629185_EN.pdf

(36)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0025.

(37)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0039.

(38)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/research_and_innovation/research_by_area/documents/ec_rtd_covid19-gender-equality_factsheet.pdf

(39)  https://ec.europa.eu/info/publications/gender-smart-financing-investing-and-women-opportunities-europe_lt

(40)  https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(41)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/25

---

P9_TA(2021)0277

2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą (2020/2273(INI))

(2022/C 67/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į Parlamento 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją ta pačia tema (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640) ir į Parlamento 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją ta pačia tema (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą dėl ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą dėl ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano (COM(2016)0087),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 2 d. Komisijos ataskaitą „ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 2 d. Komisijos ataskaitą „ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2015)0478),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (COM(2019)0352) ir į 2020 m. rugsėjo 16 d. Parlamento rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (COM(2019)0352) ir į 2020 m. rugsėjo 16 d. Parlamento rezoliuciją dėl ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (3) ir 2020 m. spalio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (3) ir 2020 m. spalio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (COM(2020)0652),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 31 d. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 31 d. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) parengtą visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) Biologinės įvairovės konvenciją (CBD) ir būsimą 15-ąjį jos šalių konferencijos susitikimą (COP 15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) Biologinės įvairovės konvenciją (CBD) ir būsimą 15-ąjį jos šalių konferencijos susitikimą (COP 15),

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 15 d. CBD sekretoriato parengtą Penktąją pasaulio biologinės įvairovės apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 15 d. CBD sekretoriato parengtą Penktąją pasaulio biologinės įvairovės apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitas, ypač į 2019 m. rugsėjo 24 d. Specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui, 2019 m. rugpjūčio 8 d. Specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir 2018 m. spalio 8 d. Specialiąją ataskaitą dėl pasaulio klimato atšilimo 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitas, ypač į 2019 m. rugsėjo 24 d. Specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui, 2019 m. rugpjūčio 8 d. Specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir 2018 m. spalio 8 d. Specialiąją ataskaitą dėl pasaulio klimato atšilimo 1,5 oC,

| — | atsižvelgdamas į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES),

| — | atsižvelgdamas į Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją, Konvenciją dėl Juodosios jūros apsaugos nuo taršos, Helsinkio konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūros aplinkos apsaugos ir Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją, Konvenciją dėl Juodosios jūros apsaugos nuo taršos, Helsinkio konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūros aplinkos apsaugos ir Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 24 d. ir 2020 m. liepos 15 d. JT specialiojo pranešėjo pranešimus dėl žmogaus teisių įsipareigojimų, susijusių su naudojimusi saugia, švaria, sveika ir tvaria aplinka, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 24 d. ir 2020 m. liepos 15 d. JT specialiojo pranešėjo pranešimus dėl žmogaus teisių įsipareigojimų, susijusių su naudojimusi saugia, švaria, sveika ir tvaria aplinka,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 28 d. JT susitikime vadovų įsipareigojimą dėl gamtos „Susivieniję, kad iki 2030 m. būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas, siekiant darnaus vystymosi“ (angl. „United to Reverse Biodiversity Loss by 2030 for Sustainable Development“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 28 d. JT susitikime vadovų įsipareigojimą dėl gamtos „Susivieniję, kad iki 2030 m. būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas, siekiant darnaus vystymosi“ (angl. „United to Reverse Biodiversity Loss by 2030 for Sustainable Development“),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ („Aplinka Europoje: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ („Aplinka Europoje: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 19 d. EAA ataskaitą „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 19 d. EAA ataskaitą „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“,

| — | atsižvelgdamas į JT aplinkos programos Tarptautinės išteklių darbo grupės parengtą 2019 m. pasaulinių išteklių apžvalgos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT aplinkos programos Tarptautinės išteklių darbo grupės parengtą 2019 m. pasaulinių išteklių apžvalgos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 29 d. IPBES praktinio seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir pandemijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 29 d. IPBES praktinio seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir pandemijų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ataskaitą dėl pasaulio žvejybos ir akvakultūros būklės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ataskaitą dėl pasaulio žvejybos ir akvakultūros būklės,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 13 d. paskelbtą Komisijos Jungtinio tyrimų centro politikos mokslinio konsultavimo ataskaitą „Ekosistemų ir jų paslaugų planavimas ir vertinimas: ES ekosistemos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 13 d. paskelbtą Komisijos Jungtinio tyrimų centro politikos mokslinio konsultavimo ataskaitą „Ekosistemų ir jų paslaugų planavimas ir vertinimas: ES ekosistemos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „Tausus augalų apsaugos produktų naudojimas: ribota pažanga vertinant ir mažinant rizikas, 2020 m. birželio 5 d. specialiąją ataskaitą „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“, 2020 m. liepos 9 d. specialiąją ataskaitą „Laukinių apdulkintojų apsauga Europos Sąjungoje – Komisijos iniciatyvos nebuvo vaisingos“ ir 2020 m. lapkričio 26 d. specialiąją ataskaitą „Jūros aplinka: ES apsauga – plati, bet ne išsami“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „Tausus augalų apsaugos produktų naudojimas: ribota pažanga vertinant ir mažinant rizikas, 2020 m. birželio 5 d. specialiąją ataskaitą „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“, 2020 m. liepos 9 d. specialiąją ataskaitą „Laukinių apdulkintojų apsauga Europos Sąjungoje – Komisijos iniciatyvos nebuvo vaisingos“ ir 2020 m. lapkričio 26 d. specialiąją ataskaitą „Jūros aplinka: ES apsauga – plati, bet ne išsami“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. EAA informacinį pranešimą „ES saugomų teritorijų tinklo „Natura 2000“ veiksmingumo valdymas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. EAA informacinį pranešimą „ES saugomų teritorijų tinklo „Natura 2000“ veiksmingumo valdymas“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 11 d. EAA informacinį pranešimą „Augimas be ekonomikos augimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 11 d. EAA informacinį pranešimą „Augimas be ekonomikos augimo“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 15 d. CBD laikinosios techninių ekspertų grupės išvadas dėl rizikos vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 15 d. CBD laikinosios techninių ekspertų grupės išvadas dėl rizikos vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl 15-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 15) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl 15-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 15) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo ir vykdymo metinės strateginės ataskaitos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo ir vykdymo metinės strateginės ataskaitos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 22 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Japonijos sprendimo atnaujinti banginių medžioklę per 2015–2016 m. sezoną (10) ir į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl banginių medžioklės Norvegijoje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Japonijos sprendimo atnaujinti banginių medžioklę per 2015–2016 m. sezoną (10) ir į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl banginių medžioklės Norvegijoje (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl 2022-ųjų – Europos žalesnių miestų metų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl 2022-ųjų – Europos žalesnių miestų metų (13),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Užsienio reikalų komiteto ir Žuvininkystės komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Užsienio reikalų komiteto ir Žuvininkystės komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0179/2021),

| A. | kadangi Europos Parlamentas paskelbė, kad susidarė kritinė klimato ir aplinkos padėtis, ir įsipareigojo nedelsiant imtis konkrečių veiksmų, reikalingų kovoti su šia grėsme ir ją suvaldyti, kol dar nevėlu (14); kadangi biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita yra tarpusavyje susiję ir paaštrina vienas kitą (15) ir kelia vienodą grėsmę gyvybei mūsų planetoje, todėl reikėtų nedelsiant kartu spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamentas paskelbė, kad susidarė kritinė klimato ir aplinkos padėtis, ir įsipareigojo nedelsiant imtis konkrečių veiksmų, reikalingų kovoti su šia grėsme ir ją suvaldyti, kol dar nevėlu (14); kadangi biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita yra tarpusavyje susiję ir paaštrina vienas kitą (15) ir kelia vienodą grėsmę gyvybei mūsų planetoje, todėl reikėtų nedelsiant kartu spręsti šias problemas;

| B. | kadangi gamtos padėtis blogėja žmonijos istorijoje precedento neturinčiu tempu ir mastu; kadangi apskaičiuota, kad pasaulyje milijonui rūšių gresia išnykimas (16); kadangi, remiantis ES gamtos direktyvomis, tik 23 proc. rūšių ir 16 proc. buveinių yra geros būklės (17); |
| --- | --- |

B.

kadangi gamtos padėtis blogėja žmonijos istorijoje precedento neturinčiu tempu ir mastu; kadangi apskaičiuota, kad pasaulyje milijonui rūšių gresia išnykimas (16); kadangi, remiantis ES gamtos direktyvomis, tik 23 proc. rūšių ir 16 proc. buveinių yra geros būklės (17);

| C. | kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija ir būsimu tarptautiniu susitarimu pagal CBD siekiama sukurti ES ir pasaulinę biologinės įvairovės strategiją iki 2030 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija ir būsimu tarptautiniu susitarimu pagal CBD siekiama sukurti ES ir pasaulinę biologinės įvairovės strategiją iki 2030 m.;

| D. | kadangi 2021 m. lems biologinę įvairovę ir kadangi COP 15 turi būti reikšmingas įvykis Paryžiaus susitarimui biologinės įvairovės srityje; kadangi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) COP 15 ir COP 26 suteikia ypatingą galimybę pareiti nuo reaktyvaus prie iniciatyvaus ir atsargumu grindžiamo modelio ir paskatinti būtinus transformacinius pokyčius; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. lems biologinę įvairovę ir kadangi COP 15 turi būti reikšmingas įvykis Paryžiaus susitarimui biologinės įvairovės srityje; kadangi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) COP 15 ir COP 26 suteikia ypatingą galimybę pareiti nuo reaktyvaus prie iniciatyvaus ir atsargumu grindžiamo modelio ir paskatinti būtinus transformacinius pokyčius;

| E. | kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija yra viena iš pagrindinių Europos žaliojo kurso iniciatyvų; kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija ir strategija „Nuo ūkio iki stalo“ kartu su kitomis politikos priemonėmis formuos pokyčius siekiant apsaugoti gamtą ir išsaugoti buveines bei rūšis; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija yra viena iš pagrindinių Europos žaliojo kurso iniciatyvų; kadangi 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija ir strategija „Nuo ūkio iki stalo“ kartu su kitomis politikos priemonėmis formuos pokyčius siekiant apsaugoti gamtą ir išsaugoti buveines bei rūšis;

| F. | kadangi turimi įrodymai leidžia manyti, kad dar nevėlu sustabdyti dabartines biologinės įvairovės nykimo tendencijas ir nukreipti jas priešinga linkme (18); kadangi tam reikės esminių pakeitimų; |
| --- | --- |

F.

kadangi turimi įrodymai leidžia manyti, kad dar nevėlu sustabdyti dabartines biologinės įvairovės nykimo tendencijas ir nukreipti jas priešinga linkme (18); kadangi tam reikės esminių pakeitimų;

| G. | kadangi žmonės yra gamtos dalis ir kadangi gamta yra vertinga savaime; kadangi biologinė įvairovė yra neatsiejama pasaulio paveldo dalis; |
| --- | --- |

G.

kadangi žmonės yra gamtos dalis ir kadangi gamta yra vertinga savaime; kadangi biologinė įvairovė yra neatsiejama pasaulio paveldo dalis;

| H. | kadangi rūšys nyksta nuolat ir tai kelia grėsmę ekosistemoms ir ekosisteminių paslaugų teikimui, taip pat žmonių gerovei ir išlikimui; kadangi Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga (IUCN) paskelbė, kad vien per pastarąjį dešimtmetį išnyko 160 rūšių; |
| --- | --- |

H.

kadangi rūšys nyksta nuolat ir tai kelia grėsmę ekosistemoms ir ekosisteminių paslaugų teikimui, taip pat žmonių gerovei ir išlikimui; kadangi Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga (IUCN) paskelbė, kad vien per pastarąjį dešimtmetį išnyko 160 rūšių;

| I. | kadangi pagal IPBES prognozuojama, kad iki 2050 m. 90 proc. žemės bus smarkiai pasikeitusi ir kad 75 proc. žemės jau yra smarkiai pasikeitusi; kadangi jau išnyko 85 proc. šlapynių; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal IPBES prognozuojama, kad iki 2050 m. 90 proc. žemės bus smarkiai pasikeitusi ir kad 75 proc. žemės jau yra smarkiai pasikeitusi; kadangi jau išnyko 85 proc. šlapynių;

| J. | kadangi biologinė įvairovė yra itin svarbi aprūpinimui maistu, žmonių gerovei ir vystymuisi visame pasaulyje; |
| --- | --- |

J.

kadangi biologinė įvairovė yra itin svarbi aprūpinimui maistu, žmonių gerovei ir vystymuisi visame pasaulyje;

| K. | kadangi ES turi pasinaudoti galimybėmis įtraukti COVID-19 pandemijos metu įgytą patirtį į savo politiką ir tikslus; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES turi pasinaudoti galimybėmis įtraukti COVID-19 pandemijos metu įgytą patirtį į savo politiką ir tikslus;

| L. | kadangi 70 proc. naujų ligų ir pandemijų yra gyvūninės kilmės (19); kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad dėl veiklos, dėl kurios biologinei įvairovei daromas spaudimas, gali padidėti pavojus žmonių ir gyvūnų sveikatai; |
| --- | --- |

L.

kadangi 70 proc. naujų ligų ir pandemijų yra gyvūninės kilmės (19); kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad dėl veiklos, dėl kurios biologinei įvairovei daromas spaudimas, gali padidėti pavojus žmonių ir gyvūnų sveikatai;

| M. | kadangi dėl natūralių buveinių naikinimo ir prekybos laukiniais gyvūnais didėja žmonių ir laukinės gyvūnijos sąlytis ir tai bus svarbus veiksnys, turintis įtakos būsimam virusinių ligų atsiradimui ir plitimui (20); |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl natūralių buveinių naikinimo ir prekybos laukiniais gyvūnais didėja žmonių ir laukinės gyvūnijos sąlytis ir tai bus svarbus veiksnys, turintis įtakos būsimam virusinių ligų atsiradimui ir plitimui (20);

| N. | kadangi biologinė įvairovė daro teigiamą poveikį žmonių sveikatai; kadangi iki 80 proc. žmonių vartojamų vaistų yra natūralios kilmės (21); |
| --- | --- |

N.

kadangi biologinė įvairovė daro teigiamą poveikį žmonių sveikatai; kadangi iki 80 proc. žmonių vartojamų vaistų yra natūralios kilmės (21);

| O. | kadangi ES turi daugiau saugomų teritorijų nei bet kuris kitas pasaulio regionas (22); kadangi dabartinis teisiškai saugomų teritorijų, įskaitant tas, kurioms taikoma griežta apsauga, tinklas yra nepakankamas, kad apsaugotų biologinę įvairovę (23); |
| --- | --- |

O.

kadangi ES turi daugiau saugomų teritorijų nei bet kuris kitas pasaulio regionas (22); kadangi dabartinis teisiškai saugomų teritorijų, įskaitant tas, kurioms taikoma griežta apsauga, tinklas yra nepakankamas, kad apsaugotų biologinę įvairovę (23);

| P. | kadangi EU, siekdama veiksmingai valdyti tinklą „Natura 2000“, vis dar susiduria su didelėmis įgyvendinimo spragomis; |
| --- | --- |

P.

kadangi EU, siekdama veiksmingai valdyti tinklą „Natura 2000“, vis dar susiduria su didelėmis įgyvendinimo spragomis;

| Q. | kadangi tinklas „Natura 2000“ prisideda prie rūšių išsaugojimo, tačiau daugelis kitų nykstančių rūšių neįtrauktos į šį tinklą (24); |
| --- | --- |

Q.

kadangi tinklas „Natura 2000“ prisideda prie rūšių išsaugojimo, tačiau daugelis kitų nykstančių rūšių neįtrauktos į šį tinklą (24);

| R. | kadangi tinklu „Natura 2000“ numatyta remti 52 000 tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų išsaugojimo valdymo srityje, ir kadangi 3,1 mln. (ketvirtadalis) darbo vietų turizmo sektoriuje yra susijusios su saugomomis teritorijomis (25); kadangi plečiant saugomas teritorijas siekiama apsaugoti biologinę įvairovę, tačiau taip pat prisidėti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos ir gauti didelę investicijų ir darbo vietų kūrimo grąžą; |
| --- | --- |

R.

kadangi tinklu „Natura 2000“ numatyta remti 52 000 tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų išsaugojimo valdymo srityje, ir kadangi 3,1 mln. (ketvirtadalis) darbo vietų turizmo sektoriuje yra susijusios su saugomomis teritorijomis (25); kadangi plečiant saugomas teritorijas siekiama apsaugoti biologinę įvairovę, tačiau taip pat prisidėti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos ir gauti didelę investicijų ir darbo vietų kūrimo grąžą;

| S. | kadangi Audito Rūmai atkreipė dėmesį į didelius ES politikos trūkumus, susijusius su biologinės įvairovės apsauga ar atkūrimu, įskaitant netinkamas biologinės įvairovės apsaugos ar atkūrimo priemones, nepakankamą įgyvendinimą ir finansavimą ir netinkamus pažangos vertinimo rodiklius, tačiau tuo neapsiribojant (26); kadangi būsimoje ES politikoje reikėtų ištaisyti ir panaikinti šiuos trūkumus; |
| --- | --- |

S.

kadangi Audito Rūmai atkreipė dėmesį į didelius ES politikos trūkumus, susijusius su biologinės įvairovės apsauga ar atkūrimu, įskaitant netinkamas biologinės įvairovės apsaugos ar atkūrimo priemones, nepakankamą įgyvendinimą ir finansavimą ir netinkamus pažangos vertinimo rodiklius, tačiau tuo neapsiribojant (26); kadangi būsimoje ES politikoje reikėtų ištaisyti ir panaikinti šiuos trūkumus;

| T. | kadangi maždaug 75 proc. pasaulio maistinių kultūrų priklauso nuo vabzdžių apdulkintojų (27) ir kadangi pastaraisiais dešimtmečiais drastiškai sumažėjo apdulkintojų skaičius; kadangi biologinės įvairovės ir vabzdžių išsaugojimas yra neatsiejamai susiję; |
| --- | --- |

T.

kadangi maždaug 75 proc. pasaulio maistinių kultūrų priklauso nuo vabzdžių apdulkintojų (27) ir kadangi pastaraisiais dešimtmečiais drastiškai sumažėjo apdulkintojų skaičius; kadangi biologinės įvairovės ir vabzdžių išsaugojimas yra neatsiejamai susiję;

| U. | kadangi Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) gairių dėl bičių dokumentas oficialiai nepriimtas ir neužbaigta jo peržiūra; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) gairių dėl bičių dokumentas oficialiai nepriimtas ir neužbaigta jo peržiūra;

| V. | kadangi 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl ES iniciatyvos dėl apdulkintojų (28), kurioje patvirtina savo tvirtą poziciją dėl apdulkintojų apsaugos svarbos; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl ES iniciatyvos dėl apdulkintojų (28), kurioje patvirtina savo tvirtą poziciją dėl apdulkintojų apsaugos svarbos;

| W. | kadangi reikia stiprinti dabartinės ES iniciatyvos dėl apdulkintojų sistemą ir veiksmus ir juos integruoti į visas ES sektorių politikos sritis; |
| --- | --- |

W.

kadangi reikia stiprinti dabartinės ES iniciatyvos dėl apdulkintojų sistemą ir veiksmus ir juos integruoti į visas ES sektorių politikos sritis;

| X. | kadangi su vabzdžių apsauga susijusi stebėsena, moksliniai tyrimai ir kita veikla yra nenuosekli, dažnai netinkama ir jai neskiriamas pakankamas finansavimas arba ji nevykdoma nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

X.

kadangi su vabzdžių apsauga susijusi stebėsena, moksliniai tyrimai ir kita veikla yra nenuosekli, dažnai netinkama ir jai neskiriamas pakankamas finansavimas arba ji nevykdoma nacionaliniu lygmeniu;

| Y. | kadangi biologinės įvairovės nykimas yra susijęs su ekonomine veikla; kadangi vykdant ekonominę veiklą turėtų būti paisoma planetos išgalių; |
| --- | --- |

Y.

kadangi biologinės įvairovės nykimas yra susijęs su ekonomine veikla; kadangi vykdant ekonominę veiklą turėtų būti paisoma planetos išgalių;

| Z. | kadangi biologinės įvairovės ir ekosistemų išsaugojimas teikia tiesioginės ir netiesioginės ekonominės naudos daugumai ekonomikos sektorių ir yra mūsų ekonomikos ir visuomenės veikimo pagrindas; kadangi visas verslas tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso nuo ekosisteminių paslaugų; kadangi geresnė biologinės įvairovės politika ir veiksmingos priemonės gali sustiprinti ekonomiką ir suteikti užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

Z.

kadangi biologinės įvairovės ir ekosistemų išsaugojimas teikia tiesioginės ir netiesioginės ekonominės naudos daugumai ekonomikos sektorių ir yra mūsų ekonomikos ir visuomenės veikimo pagrindas; kadangi visas verslas tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso nuo ekosisteminių paslaugų; kadangi geresnė biologinės įvairovės politika ir veiksmingos priemonės gali sustiprinti ekonomiką ir suteikti užimtumo galimybių;

| AA. | kadangi pagrindiniai tiesioginiai biologinės įvairovės nykimo veiksniai yra žemės ir jūros naudojimo pokyčiai, gamtos išteklių gavyba, klimato kaita, tarša ir svetimų rūšių invazija (29); kadangi, be gamtos išteklių išsaugojimo ir atkūrimo, itin svarbu imtis veiksmų, kuriais būtų pažaboti biologinės įvairovės nykimo veiksniai, visų pirma žemės naudojimo ir maisto sistemos pertvarkos sektoriuose, kad būtų užtikrinta veiksminga biologinės įvairovės strategija po 2020 m. (30); |
| --- | --- |

AA.

kadangi pagrindiniai tiesioginiai biologinės įvairovės nykimo veiksniai yra žemės ir jūros naudojimo pokyčiai, gamtos išteklių gavyba, klimato kaita, tarša ir svetimų rūšių invazija (29); kadangi, be gamtos išteklių išsaugojimo ir atkūrimo, itin svarbu imtis veiksmų, kuriais būtų pažaboti biologinės įvairovės nykimo veiksniai, visų pirma žemės naudojimo ir maisto sistemos pertvarkos sektoriuose, kad būtų užtikrinta veiksminga biologinės įvairovės strategija po 2020 m. (30);

| AB. | kadangi dirvožemis yra bendras išteklius (31) ir dirvožemio biologinei įvairovei daromas vis didesnis spaudimas; kadangi visos ES dirvožemio biologinės įvairovės, įskaitant apimties ir masto tendencijas, stebėsena ilguoju laikotarpiu turėtų papildyti nuolat atliekamą žemės dangos ir žemės naudojimo statistinį fizinių ir cheminių parametrų tyrimą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi dirvožemis yra bendras išteklius (31) ir dirvožemio biologinei įvairovei daromas vis didesnis spaudimas; kadangi visos ES dirvožemio biologinės įvairovės, įskaitant apimties ir masto tendencijas, stebėsena ilguoju laikotarpiu turėtų papildyti nuolat atliekamą žemės dangos ir žemės naudojimo statistinį fizinių ir cheminių parametrų tyrimą;

| AC. | kadangi žemės ūkio biologinė įvairovė apima visus biologinės įvairovės komponentus, susijusius su maistu ir žemės ūkiu, ir visus biologinės įvairovės komponentus, kurie sudaro žemės ūkio ekosistemas, taip pat vadinamas agrarinėmis ekosistemomis, įskaitant gyvūnų, augalų ir mikroorganizmų įvairovę ir kintamumą genetiniu, rūšių ir ekosistemų lygmenimis, kurie yra būtini pagrindinėms žemės ūkio ekosistemos funkcijoms, struktūrai ir procesams palaikyti; |
| --- | --- |

AC.

kadangi žemės ūkio biologinė įvairovė apima visus biologinės įvairovės komponentus, susijusius su maistu ir žemės ūkiu, ir visus biologinės įvairovės komponentus, kurie sudaro žemės ūkio ekosistemas, taip pat vadinamas agrarinėmis ekosistemomis, įskaitant gyvūnų, augalų ir mikroorganizmų įvairovę ir kintamumą genetiniu, rūšių ir ekosistemų lygmenimis, kurie yra būtini pagrindinėms žemės ūkio ekosistemos funkcijoms, struktūrai ir procesams palaikyti;

| AD. | kadangi žemės ūkio paskirties žemės, miško ir plačiai paplitusių paukščių rūšių ir pievų drugelių populiacijos ilgalaikės tendencijos rodo, kad ES labai sumažėjo žemės ūkio paskirties žemės biologinė įvairovė (32); kadangi tai vyksta visų pirma dėl natūralių ekosistemų nykimo, susiskaidymo ir degradacijos, kuriuos daugiausia sukelia žemės ūkio intensyvinimas, intensyvi miškotvarka, žemės apleidimas ir miestų plėtra (33); |
| --- | --- |

AD.

kadangi žemės ūkio paskirties žemės, miško ir plačiai paplitusių paukščių rūšių ir pievų drugelių populiacijos ilgalaikės tendencijos rodo, kad ES labai sumažėjo žemės ūkio paskirties žemės biologinė įvairovė (32); kadangi tai vyksta visų pirma dėl natūralių ekosistemų nykimo, susiskaidymo ir degradacijos, kuriuos daugiausia sukelia žemės ūkio intensyvinimas, intensyvi miškotvarka, žemės apleidimas ir miestų plėtra (33);

| AE. | kadangi tvariu žemės ūkio paskirties žemės tvarkymu prisidedama prie platesnių ekosistemos funkcijų, tokių kaip biologinės įvairovės apsauga, anglies dioksido sekvestracija, vandens ir oro kokybės palaikymas, dirvožemio drėgmės sulaikymas mažinant nuotėkį, kad vanduo galėtų skverbtis į dirvožemį, ir erozijos kontrolė; |
| --- | --- |

AE.

kadangi tvariu žemės ūkio paskirties žemės tvarkymu prisidedama prie platesnių ekosistemos funkcijų, tokių kaip biologinės įvairovės apsauga, anglies dioksido sekvestracija, vandens ir oro kokybės palaikymas, dirvožemio drėgmės sulaikymas mažinant nuotėkį, kad vanduo galėtų skverbtis į dirvožemį, ir erozijos kontrolė;

| AF. | kadangi, remiantis biomase, apskaičiuota, kad dauguma planetos žinduolių yra naminiai gyvuliai ir tik nedidelė procentinė dalis – laukiniai gyvūnai; kadangi nerimą kelia ir itin nedidelė paukščių genetinė įvairovė (34); |
| --- | --- |

AF.

kadangi, remiantis biomase, apskaičiuota, kad dauguma planetos žinduolių yra naminiai gyvuliai ir tik nedidelė procentinė dalis – laukiniai gyvūnai; kadangi nerimą kelia ir itin nedidelė paukščių genetinė įvairovė (34);

| AG. | kadangi žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektoriai gali prisidėti prie JT DVT įgyvendinimo; |
| --- | --- |

AG.

kadangi žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektoriai gali prisidėti prie JT DVT įgyvendinimo;

| AH. | kadangi moksliniai tyrimai parodė susirūpinimą dėl didelio ilgalaikio neigiamo poveikio, kurį tam tikrų žvejybos metodų naudojimas gali daryti vandenynų biologinei įvairovei ir jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi moksliniai tyrimai parodė susirūpinimą dėl didelio ilgalaikio neigiamo poveikio, kurį tam tikrų žvejybos metodų naudojimas gali daryti vandenynų biologinei įvairovei ir jūrų aplinkai;

| AI. | kadangi žvejai, naudodami tvarius metodus ir technologijas, gali prisidėti prie aplinkos būklės blogėjimo prevencijos ir jūrų aplinkos išsaugojimo; |
| --- | --- |

AI.

kadangi žvejai, naudodami tvarius metodus ir technologijas, gali prisidėti prie aplinkos būklės blogėjimo prevencijos ir jūrų aplinkos išsaugojimo;

| AJ. | kadangi, be kita ko, dėl buveinių būklės blogėjimo, migracijos koridorių sutrikdymo ir pereikvojimo dėl žvejybos kai kurių rūšių žuvys, pvz., eršketai, atsidūrė ties išnykimo riba; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi, be kita ko, dėl buveinių būklės blogėjimo, migracijos koridorių sutrikdymo ir pereikvojimo dėl žvejybos kai kurių rūšių žuvys, pvz., eršketai, atsidūrė ties išnykimo riba;

| AK. | kadangi nepaisant kai kuriuose jūrų baseinuose pagerėjusio tvarumo naudojant jūrų išteklius, vis dar yra plotų, kuriose padėtis kelia nerimą, visų pirma Viduržemio jūroje; |
| --- | --- |

AK.

kadangi nepaisant kai kuriuose jūrų baseinuose pagerėjusio tvarumo naudojant jūrų išteklius, vis dar yra plotų, kuriose padėtis kelia nerimą, visų pirma Viduržemio jūroje;

| AL. | kadangi ES išsikėlė tikslus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą; kadangi vis dar reikia imtis priemonių, kad būtų pasiektas geros vandens telkinių aplinkos būklės tikslas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi ES išsikėlė tikslus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą; kadangi vis dar reikia imtis priemonių, kad būtų pasiektas geros vandens telkinių aplinkos būklės tikslas;

| AM. | kadangi Europos Audito Rūmų ataskaitoje teigiama (35), kad nors yra sukurta jūrų aplinkos apsaugos sistema, ES veiksmai neužtikrina pakankamos ekosistemų ir buveinių apsaugos ir kad dabartinės saugomos jūrų teritorijos užtikrina tik ribotą apsaugą; |
| --- | --- |

AM.

kadangi Europos Audito Rūmų ataskaitoje teigiama (35), kad nors yra sukurta jūrų aplinkos apsaugos sistema, ES veiksmai neužtikrina pakankamos ekosistemų ir buveinių apsaugos ir kad dabartinės saugomos jūrų teritorijos užtikrina tik ribotą apsaugą;

| AN. | kadangi miškai ir visa su mišku susijusi vertės grandinė yra labai svarbūs siekiant toliau plėtoti žiedinę bioekonomiką, nes jie kuria darbo vietas, užtikrina ekonominę gerovę kaimo ir miesto vietovėse, padeda švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos, teikia su sveikata susijusią naudą, išsaugo biologinę įvairovę ir kalnuotų, salų bei kaimo regionų perspektyvas ir padeda kovoti su dykumėjimu; |
| --- | --- |

AN.

kadangi miškai ir visa su mišku susijusi vertės grandinė yra labai svarbūs siekiant toliau plėtoti žiedinę bioekonomiką, nes jie kuria darbo vietas, užtikrina ekonominę gerovę kaimo ir miesto vietovėse, padeda švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos, teikia su sveikata susijusią naudą, išsaugo biologinę įvairovę ir kalnuotų, salų bei kaimo regionų perspektyvas ir padeda kovoti su dykumėjimu;

| AO. | kadangi miškai sudaro 43 proc. ES sausumos ploto ir juose randama 80 proc. sausumos biologinės įvairovės (36); kadangi pranešama, kad miškininkystės veikla yra antra pagal dydį rūšims spaudimą daranti veiklos kategorija (37), visų pirma daranti įtaką nariuotakojams, žinduoliams ir neapytakiniams augalams; kadangi daugybei nuo miško priklausomų rūšių neigiamą įtaką daro negyvų, mirštančių ir senų medžių pašalinimas (38), sengirių mažėjimas ir tam tikrų miškotvarkos metodų, pvz., plyno kirtimo, taikymas; |
| --- | --- |

AO.

kadangi miškai sudaro 43 proc. ES sausumos ploto ir juose randama 80 proc. sausumos biologinės įvairovės (36); kadangi pranešama, kad miškininkystės veikla yra antra pagal dydį rūšims spaudimą daranti veiklos kategorija (37), visų pirma daranti įtaką nariuotakojams, žinduoliams ir neapytakiniams augalams; kadangi daugybei nuo miško priklausomų rūšių neigiamą įtaką daro negyvų, mirštančių ir senų medžių pašalinimas (38), sengirių mažėjimas ir tam tikrų miškotvarkos metodų, pvz., plyno kirtimo, taikymas;

| AP. | kadangi miškuose esama daugiau kaip 75 proc. pasaulio sausumos biologinės įvairovės (39); kadangi Parlamentas pateikė rekomendacijas Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui, miškų ir ekosistemos alinimui sustabdyti ir nukreipti priešinga linkme (40); |
| --- | --- |

AP.

kadangi miškuose esama daugiau kaip 75 proc. pasaulio sausumos biologinės įvairovės (39); kadangi Parlamentas pateikė rekomendacijas Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui, miškų ir ekosistemos alinimui sustabdyti ir nukreipti priešinga linkme (40);

| AQ. | kadangi gera aplinkos būklė ir sveikos ekosistemos yra labai svarbios kovojant su klimato kaita, o ekosistemos atlieka esminį vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant; kadangi klimato kaita daro įtaką biologinei įvairovei, nes klimato kintamieji rodikliai iš esmės lemia rūšių geografinius pasiskirstymo arealus; kadangi teritorijose, kuriose klimatas yra nebetinkamas, pasikeičia tam tikrų rūšių geografiniai arealai, o kitos rūšys tose vietovėse išnyksta; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi gera aplinkos būklė ir sveikos ekosistemos yra labai svarbios kovojant su klimato kaita, o ekosistemos atlieka esminį vaidmenį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant; kadangi klimato kaita daro įtaką biologinei įvairovei, nes klimato kintamieji rodikliai iš esmės lemia rūšių geografinius pasiskirstymo arealus; kadangi teritorijose, kuriose klimatas yra nebetinkamas, pasikeičia tam tikrų rūšių geografiniai arealai, o kitos rūšys tose vietovėse išnyksta;

| AR. | kadangi priimant gamtos procesais pagrįstus sprendimus ir naudojantis ekosisteminiais metodais galima tvirtai politiniu požiūriu susieti tris Rio de Žaneiro konvencijas, kad būtų integruotai sprendžiami klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo klausimai; |
| --- | --- |

AR.

kadangi priimant gamtos procesais pagrįstus sprendimus ir naudojantis ekosisteminiais metodais galima tvirtai politiniu požiūriu susieti tris Rio de Žaneiro konvencijas, kad būtų integruotai sprendžiami klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo klausimai;

| AS. | kadangi, remiantis IPBES, tarša – vienas iš penkių biologinės įvairovės nykimą lemiančių veiksnių; kadangi nustatyta, kad turima patikimos informacijos maždaug apie 500 cheminių medžiagų, ir kadangi 2019 m. balandžio mėn., Europos cheminių medžiagų agentūros manymu, 450 medžiagų buvo pakankamai reglamentuojamos; kadangi manoma, jog dar 10 000 medžiagų rizika gana gerai aprašyta, o apie maždaug 20 000 medžiagų riziką turima ribotos informacijos; kadangi beveik neturima informacijos apie daugumos (maždaug 70 000) medžiagų pavojingumą ar poveikio riziką; kadangi reikia nedelsiant panaikinti dideles žinių spragas, susijusias su visu cheminių medžiagų poveikiu biologinei įvairovei ir aplinkai; |
| --- | --- |

AS.

kadangi, remiantis IPBES, tarša – vienas iš penkių biologinės įvairovės nykimą lemiančių veiksnių; kadangi nustatyta, kad turima patikimos informacijos maždaug apie 500 cheminių medžiagų, ir kadangi 2019 m. balandžio mėn., Europos cheminių medžiagų agentūros manymu, 450 medžiagų buvo pakankamai reglamentuojamos; kadangi manoma, jog dar 10 000 medžiagų rizika gana gerai aprašyta, o apie maždaug 20 000 medžiagų riziką turima ribotos informacijos; kadangi beveik neturima informacijos apie daugumos (maždaug 70 000) medžiagų pavojingumą ar poveikio riziką; kadangi reikia nedelsiant panaikinti dideles žinių spragas, susijusias su visu cheminių medžiagų poveikiu biologinei įvairovei ir aplinkai;

| AT. | kadangi šviesinė tarša keičia natūralios nakties šviesos lygį žmonėms, gyvūnams ir augalams ir taip daro neigiamą įtaką biologinei įvairovei, pvz., gyvūnų migravimui, naktiniam poilsiui ir reprodukcinei veiklai, dėl to taip pat nyksta vabzdžiai ir apdulkintojai, kurie žūva dėl traukos prie dirbtinės šviesos; |
| --- | --- |

AT.

kadangi šviesinė tarša keičia natūralios nakties šviesos lygį žmonėms, gyvūnams ir augalams ir taip daro neigiamą įtaką biologinei įvairovei, pvz., gyvūnų migravimui, naktiniam poilsiui ir reprodukcinei veiklai, dėl to taip pat nyksta vabzdžiai ir apdulkintojai, kurie žūva dėl traukos prie dirbtinės šviesos;

| AU. | kadangi, remiantis Jungtinio tyrimų centro 2020 m. ataskaita (41), šiuo metu visose ekosistemose esama invazinių rūšių, kurios ypač kelia grėsmę miestų ekosistemoms ir pievoms; |
| --- | --- |

AU.

kadangi, remiantis Jungtinio tyrimų centro 2020 m. ataskaita (41), šiuo metu visose ekosistemose esama invazinių rūšių, kurios ypač kelia grėsmę miestų ekosistemoms ir pievoms;

| AV. | kadangi dabartinės neigiamos tendencijos, susijusios su biologine įvairove ir ekosistemomis, pakenks pažangai, padarytai ne tik siekiant aplinkos DVT, bet ir su skurdu, badu, sveikata, vandeniu, miestais ir klimatu susijusių tikslų; kadangi dėl šios priežasties biologinės įvairovės nykimas ir blogėjimas turi būti svarstomi ne tik kaip aplinkos apsaugos, bet ir vystymosi, ekonominio, socialinio ir moralinio pobūdžio klausimas; |
| --- | --- |

AV.

kadangi dabartinės neigiamos tendencijos, susijusios su biologine įvairove ir ekosistemomis, pakenks pažangai, padarytai ne tik siekiant aplinkos DVT, bet ir su skurdu, badu, sveikata, vandeniu, miestais ir klimatu susijusių tikslų; kadangi dėl šios priežasties biologinės įvairovės nykimas ir blogėjimas turi būti svarstomi ne tik kaip aplinkos apsaugos, bet ir vystymosi, ekonominio, socialinio ir moralinio pobūdžio klausimas;

| AW. | kadangi beveik 80 proc. ES biologinės įvairovės šiuo metu randama atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse ir teritorijose (42); |
| --- | --- |

AW.

kadangi beveik 80 proc. ES biologinės įvairovės šiuo metu randama atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse ir teritorijose (42);

| AX. | kadangi ES ir jos valstybės narės privalo laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su biologine įvairove ir žmogaus teisėmis, taip pat įpareigojimų, susijusių su politikos nuoseklumu išorės veiksmų srityje, laikantis įsipareigojimo pagal Chartiją integruoti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir aplinkos kokybės gerinimą į ES politikos šakas, taip pat laikantis darnaus vystymosi principo; |
| --- | --- |

AX.

kadangi ES ir jos valstybės narės privalo laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su biologine įvairove ir žmogaus teisėmis, taip pat įpareigojimų, susijusių su politikos nuoseklumu išorės veiksmų srityje, laikantis įsipareigojimo pagal Chartiją integruoti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir aplinkos kokybės gerinimą į ES politikos šakas, taip pat laikantis darnaus vystymosi principo;

| AY. | kadangi JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir aplinkos klausimais darbu gali būti sudaromos sąlygos formuoti įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, susijusių su biologinės įvairovės išsaugojimu ir tvariu naudojimu, teisinę sistemą; kadangi pastaraisiais metais visame pasaulyje labai išaugo užpultų aplinkos ir žemės naudojimo srities žmogaus teisių gynėjų skaičius; |
| --- | --- |

AY.

kadangi JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir aplinkos klausimais darbu gali būti sudaromos sąlygos formuoti įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, susijusių su biologinės įvairovės išsaugojimu ir tvariu naudojimu, teisinę sistemą; kadangi pastaraisiais metais visame pasaulyje labai išaugo užpultų aplinkos ir žemės naudojimo srities žmogaus teisių gynėjų skaičius;

| AZ. | kadangi apskaičiuota, kad mažiausiai ketvirtadalis pasaulio žemės ploto yra čiabuvių ir vietos bendruomenių nuosavybė, yra jų valdomas, naudojamas ar apgyvendintas; kadangi JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių pripažįstamos čiabuvių tautų kolektyvinės ir individualios teisės; kadangi čiabuviai ir vietos bendruomenės atlieka svarbų vaidmenį saugant pasaulio biologinę įvairovę ir kadangi, nepripažinus jų teisių, nebus įmanoma pasiekti visuotinės biologinės įvairovės tikslų; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi apskaičiuota, kad mažiausiai ketvirtadalis pasaulio žemės ploto yra čiabuvių ir vietos bendruomenių nuosavybė, yra jų valdomas, naudojamas ar apgyvendintas; kadangi JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių pripažįstamos čiabuvių tautų kolektyvinės ir individualios teisės; kadangi čiabuviai ir vietos bendruomenės atlieka svarbų vaidmenį saugant pasaulio biologinę įvairovę ir kadangi, nepripažinus jų teisių, nebus įmanoma pasiekti visuotinės biologinės įvairovės tikslų;

| BA. | kadangi tiek neteisėta, tiek teisėta prekyba laukinėmis rūšimis ir jų naudojimas smarkiai prisideda prie biologinės įvairovės nykimo ir kadangi natūralių buveinių naikinimas ir laukinių rūšių išnaudojimas prisideda prie infekcinių ligų atsiradimo ir plitimo (43); |
| --- | --- |

BA.

kadangi tiek neteisėta, tiek teisėta prekyba laukinėmis rūšimis ir jų naudojimas smarkiai prisideda prie biologinės įvairovės nykimo ir kadangi natūralių buveinių naikinimas ir laukinių rūšių išnaudojimas prisideda prie infekcinių ligų atsiradimo ir plitimo (43);

| BB. | kadangi pagal IPBES ir IPCC jūrų biologinei įvairovei kyla rimtas pavojus (44); kadangi EAA įspėjo apie dabartinę blogėjančią Europos jūrų aplinkos padėtį ir būtinybę skubiai atkurti jūrų ekosistemas sprendžiant žmogaus veiklos poveikio jūrų aplinkai klausimą (45); kadangi koraliniai rifai, mangrovės ir žolių sąžalynai, kurios yra jūrų biologinės įvairovės židinys, yra smarkiai nualinti ir klimato kaita bei tarša jiems kelia didelę grėsmę; |
| --- | --- |

BB.

kadangi pagal IPBES ir IPCC jūrų biologinei įvairovei kyla rimtas pavojus (44); kadangi EAA įspėjo apie dabartinę blogėjančią Europos jūrų aplinkos padėtį ir būtinybę skubiai atkurti jūrų ekosistemas sprendžiant žmogaus veiklos poveikio jūrų aplinkai klausimą (45); kadangi koraliniai rifai, mangrovės ir žolių sąžalynai, kurios yra jūrų biologinės įvairovės židinys, yra smarkiai nualinti ir klimato kaita bei tarša jiems kelia didelę grėsmę;

| BC. | kadangi vandenynas yra vienintelis ir jo gera aplinkos būklė būtina, norinti užtikrinti jo atsparumą ir nuolatinį ekosisteminių paslaugų, pvz., CO2 absorbcijos ir deguonies gamybos, teikimą; kadangi klimato mechanizmai priklauso nuo vandenynų ir jūrų ekosistemų būklės, kurią šiuo metu veikia visuotinis atšilimas, tarša, jūrų biologinės įvairovės pereikvojimas, rūgštėjimas, deguonies mažėjimas ir pakrančių erozija; kadangi IPCC primena, kad vandenynai yra sprendimo, kaip sušvelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos poveikio, dalis (46); |
| --- | --- |

BC.

kadangi vandenynas yra vienintelis ir jo gera aplinkos būklė būtina, norinti užtikrinti jo atsparumą ir nuolatinį ekosisteminių paslaugų, pvz., CO2 absorbcijos ir deguonies gamybos, teikimą; kadangi klimato mechanizmai priklauso nuo vandenynų ir jūrų ekosistemų būklės, kurią šiuo metu veikia visuotinis atšilimas, tarša, jūrų biologinės įvairovės pereikvojimas, rūgštėjimas, deguonies mažėjimas ir pakrančių erozija; kadangi IPCC primena, kad vandenynai yra sprendimo, kaip sušvelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos poveikio, dalis (46);

| BD. | kadangi 80 proc. jūrą teršiančių šiukšlių patenka iš sausumos ir 150 tonų plastiko yra susikaupę mūsų vandenynuose (47); kadangi 80 proc. miesto nuotekų išleidžiamos į jūrą; kadangi paviršiuje plūduriuojančių atliekų bendra masė sudaro tik 1 proc. į vandenyną išmesto plastiko (48); |
| --- | --- |

BD.

kadangi 80 proc. jūrą teršiančių šiukšlių patenka iš sausumos ir 150 tonų plastiko yra susikaupę mūsų vandenynuose (47); kadangi 80 proc. miesto nuotekų išleidžiamos į jūrą; kadangi paviršiuje plūduriuojančių atliekų bendra masė sudaro tik 1 proc. į vandenyną išmesto plastiko (48);

| BE. | kadangi mėlynoji ekonomika suteikia galimybę plėtoti tvarią jūrų ir pakrančių veiklą. |
| --- | --- |

BE.

kadangi mėlynoji ekonomika suteikia galimybę plėtoti tvarią jūrų ir pakrančių veiklą.

| BF. | kadangi reikėtų skatinti bendras žmonių, savivaldybių, asociacijų, verslo, švietimo įstaigų ir kitų visuomenės suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo klausimais; |
| --- | --- |

BF.

kadangi reikėtų skatinti bendras žmonių, savivaldybių, asociacijų, verslo, švietimo įstaigų ir kitų visuomenės suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo klausimais;

| BG. | kadangi, siekiant sėkmingai įgyvendinti strategiją, būtinas veiksmingas bendradarbiavimas ES ir valstybių narių lygmenimis, įskaitant visus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

BG.

kadangi, siekiant sėkmingai įgyvendinti strategiją, būtinas veiksmingas bendradarbiavimas ES ir valstybių narių lygmenimis, įskaitant visus suinteresuotuosius subjektus;

Dabartinė biologinės įvairovės būklė

| 1. | palankiai vertina naująją 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir jos platų užmojį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | be to, palankiai vertina plataus užmojo tikslą užtikrinti, kad iki 2050 m. visos pasaulio ekosistemos būtų atkurtos, atsparios ir tinkamai saugomos; pabrėžia, kad reikėtų dėti visas pastangas, kad šis tikslas būtų kuo greičiau pasiektas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad įgyvendinant strategiją turėtų būti užtikrintas suderinamumas su kitomis Europos žaliojo kurso strategijomis, pavyzdžiui, strategija „Nuo ūkio iki stalo“; pripažįsta trijų darnaus vystymosi aspektų – aplinkos, ekonomikos ir socialinio – svarbą; primena, kad aplinkos aspektas, įskaitant biologinę įvairovę ir ekosistemų išsaugojimą, sustiprina kitus du aspektus ir yra esminis darnaus vystymosi ir DVT įgyvendinimo pagrindas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad naujose Europos Sąjungos strategijose reikia nedelsiant stiprinti jūrų laivybos viziją, visų pirma imantis tolesnių veiksmų dėl Europos žaliojo kurso, Biologinės įvairovės strategijos ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją kiekvieną pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pagrįsti išsamiu poveikio vertinimu, atsižvelgiant į individualų ir bendrą poveikį, poveikį atitinkamų sektorių socialiniam ir ekonominiam tvarumui, aprūpinimo maistu saugumui ir maisto kainoms, taip pat galimą riziką, kad vietos gamybą pakeičiant importu biologinės įvairovės praradimas bus perkeltas į ES nepriklausančias šalis, ir į poveikį veiksmų ir neveikimo išlaidoms iš karto ir ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją, siekiant atlikti poveikio vertinimus, papildyti vienintelę priemonę, kuri šiuo metu naudojama aplinkos apsaugos aspektams vertinti, priemonėmis, kuriomis būtų nagrinėjamas su biologine įvairove, išteklių naudojimu ir tarša susijęs poveikis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad miškininkystės socialinei, aplinkosauginei ir ekonominei naudai skyrus tokį patį dėmesį, būtų galima padėti užtikrinti atsparumą ir pajėgumą prisitaikyti, taip pat užtikrinti perėjimą prie žiedinės bioekonomikos ir pagerinti biologinės įvairovės apsaugą; mano, kad nustatant tikslus ir juos įgyvendinant reikia atsižvelgti į labai konkrečias kiekvienos šalies sąlygas ir galimybes ir daryti teigiamą poveikį miškams ir miškininkystės sąlygoms, pragyvenimui kaimo vietovėse ir ES miškų biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena 2019 m. IPBES ataskaitos išvadas, kuriose teigiama, kad pasaulyje gamta nyksta žmonijos istorijoje neregėtu greičiu ir kad išnykimas gresia maždaug milijonui rūšių iš visų, apytikriai skaičiuojamų, daugiau kaip aštuonių milijonų rūšių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad tai yra trečioji biologinės įvairovės strategija, kuria siekiama sustabdyti ES biologinės įvairovės nykimą; tačiau apgailestauja dėl to, kad ES biologinė įvairovė toliau nyksta; labai apgailestauja, kad Sąjunga nepasiekė nei 2020 m. biologinės įvairovės strategijos tikslų, nei Aičio biologinės įvairovės tikslų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslai turi būti visiškai pasiekti; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įsipareigoti imtis reikšmingų ir papildomų biologinės įvairovės išsaugojimo ir atkūrimo priemonių, kad būtų visiškai pasiekti nauji tikslai, kurie turi būti aiškiai apibrėžti ir išmatuojami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija dar kartą parodė, kaip svarbu formuojant politiką kompleksiškai taikyti bendros sveikatos koncepciją, kuri atspindi faktą, kad žmogaus sveikata, gyvūnai ir aplinka yra tarpusavyje susiję ir kad visuomenėje skubiai reikia radikalių pokyčių; pabrėžia svarbų Komisijos vaidmenį ES koordinuojant ir remiant bendros sveikatos koncepciją ir palaikant ją visuose tarptautiniuose forumuose; ragina pergalvoti ir nedelsiant visapusiškai suderinti dabartinę ES politiką su reikiamais pokyčiais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad pagrindinės pandemijų priežastys yra tie patys visuotiniai aplinkos pokyčiai, kurie lemia biologinės įvairovės nykimą (49), kaip antai žemės naudojimo paskirties keitimas, teisėta ir neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir vartojimas; pabrėžia, kad pandemijų riziką galima gerokai sumažinti mažinant žmogaus veiklos, dėl kurios mažėja biologinė įvairovė, mastą ir kad nustatyta pandemijų rizikos mažinimo kaina yra 100 kartų mažesnė už reagavimo į šias pandemijas kainą (50); |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją visapusiškai atsižvelgti į mokslinius įrodymus, ataskaitas ir rekomendacijas zoonozių ir pandemijų klausimais, įskaitant IPBES seminaro ataskaitą dėl biologinės įvairovės nykimo ir pandemijų (51), 2020 m. liepos 6 d. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaitą „Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission“ (52) („Išvenkime kitos pandemijos. Zoonozinės ligos ir kaip nutraukti infekcijos grandinę“), taip pat į 2010 m. balandžio mėn. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ir Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) trišalį koncepcijos dokumentą dėl dalijimosi atsakomybe ir veiksmų koordinavimo pasaulio mastu šalinant sveikatai gresiančius pavojus, kylančius dėl gyvūnų, žmonių ir aplinkos sąsajų ir šalinant žmonių / gyvūnų / aplinkos sveikatos srities riziką (53); |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad sukūrus Europos sveikatos sąjungą numatyta sustiprinti ES veiksmus kovojant su pandemija ir kitomis grėsmėmis visuomenės sveikatai (54), be kita ko, parengti ES sveikatos krizės ir pandemijos planą, kaip numatyta Komisijos pasiūlyme dėl didelės tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės sveikatai (55), į kurį turėtų būti įtrauktos zoonozinės kilmės pandemijos; |
| --- | --- |

14.

Apsauga ir atkūrimas

| 15. | reiškia tvirtą paramą ES tikslams apsaugoti ne mažiau kaip 30 proc. ES jūrų ir sausumos teritorijų, be kita ko, įtraukiant įvairias buveines ir ekosistemas, kaip antai miškus, šlapynes, durpynus, pievas ir pakrančių ekosistemas, ir griežtai apsaugoti bent 10 proc. ES jūrų ir sausumos teritorijų, įskaitant visus likusius neliečiamus miškus ir sengires ir kitas gausiaangles ekosistemas; pabrėžia, kad šie tikslai turėtų būti privalomi ir valstybių narių įgyvendinami nacionaliniu lygmeniu, bendradarbiaujant su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, vadovaujantis moksliškai pagrįstais kriterijais ir biologinės įvairovės poreikiais, atsižvelgiant į visų valstybių narių skirtumus, kaip antai dydį, natūralių gamtinių zonų dalį ir į regionines bei vietos aplinkybes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad šios saugomos vietovės turėtų sudaryti ekologiniu požiūriu nuoseklų ir pavyzdinį esamų saugomų teritorijų tinklą; pabrėžia, kad, be saugomų teritorijų didinimo, taip pat turi būti užtikrinta saugomų teritorijų kokybė, be kita ko, užtikrinant pakankamą finansavimą ir įgyvendinant aiškius ir veiksmingus išsaugojimo planus, tinkamą valdymą, pakankamą stebėseną ir vertinimą ir veiksmingai užtikrinant susijusių teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad, remiantis IUCN nustatytomis tarptautinėmis rekomendacijomis, bet kokios kategorijos saugomose teritorijose turėtų būti draudžiama vykdyti aplinkai kenkiančią pramonės veiklą ir infrastruktūros plėtrą (56); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad turi būti nustatyta aiški griežtos apsaugos apibrėžtis; atkreipia dėmesį į 2020 m. spalio 16 d. Tarybos išvadas dėl biologinės įvairovės, kurioje teigiama, kad aukštesnio lygio apsauga gali sudaryti sąlygas tam tikrai žmogaus veiklai, atitinkančiai saugomos teritorijos išsaugojimo tikslus, vykdyti; pabrėžia, kad žmogaus veikla, kuri yra suderinama su apsaugos tikslais arba netgi kuri daro teigiamą įtaką biologinei įvairovei, turi ir toliau būti leidžiama griežtai saugomose teritorijose; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, patikslinti, kokia žmogaus veikla galėtų būti leidžiama griežtą apsaugos statusą turinčiose teritorijose, kai ji iš esmės netrukdo natūraliems procesams ir yra suderinama su teritorijų ekologiniais reikalavimais, remiantis geriausiais turimais moksliniais duomenimis, atskirai vertinant kiekvieną konkretų atvejį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad norint pasiekti 2030 m. Biologinės strategijos tikslus taip pat reikės užkirsti kelią ES jūrų ir sausumos teritorijų aplinkos blogėjimui; ragina imtis priemonių biologinės įvairovės nykimo už saugomų zonų ribų klausimui spręsti; pažymi, kad gamtos ir ekosistemų atkūrimas saugomose vietovėse nekompensuoja tolesnio kitų teritorijų biologinės įvairovės nykimo ekosistemų blogėjimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog svarbu, kad aplinkos išsaugojimo ir atkūrimo pastangas dėtų ir užjūrio šalys bei teritorijos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad svarbu atsižvelgti į biogeografinius regionus ir laikytis vyriausybės lygmens požiūrio į saugomas teritorijas, pagal kurį valstybės narės vertintų finansinės paramos ir kompensuojamųjų priemonių poreikį nustatant saugomas teritorijas; pabrėžia, kad reikia įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant žemės savininkus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kokios svarbios tinklo „Natura 2000“ miškų teritorijos išsaugant miškų biologinę įvairovę; vis dėlto pažymi, kad tokioms teritorijoms tvarkyti ir su jomis susijusių reikalavimų vykdymui užtikrinti reikia pakankamai finansinių išteklių; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad svarbu subalansuotai stiprinti darnų miškų valdymą siekiant užtikrinti gerą miškų ekosistemų būklę, atsparumą klimato kaitai ir ilgaamžiškumą ir išsaugoti daugiafunkcį miškų vaidmenį, be kita ko, išlaikant miškų biologinę įvairovę, taip pat siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir įgyvendinant Europos žaliąjį kursą; pabrėžia genetinės įvairovės įtraukimo į sodinimo klausimus vertę, nes ji riboja kenkėjų protrūkių ir ligų plitimo riziką, taip pat riziką vietos rūšims; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad ES yra didžiausias koordinuojamas saugomų teritorijų tinklas pasaulyje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į įsipareigojimą užtikrinti, kad iki 2030 m. visų saugomų geros būklės buveinių ir rūšių išsaugojimo tendencijos ir būklė neblogėtų, taip pat užtikrinti, kad valstybių narių lygmeniu ne mažiau kaip 30 proc. rūšių ir buveinių, kurių būklė šiuo metu yra prasta, pereitų į tą kategoriją arba būtų matyti tvirtos teigiamos tendencijos; vis dėlto mano, kad kaip galima greičiau turėtų būti pasiekta gera visų pagal Paukščių (57) ir Buveinių (58) direktyvas saugomų rūšių ir buveinių būklė; pabrėžia, kad pagal esamas direktyvas jau nustatytos pareigos užtikrinti, kad rūšys nenyktų; ragina Komisiją kartu su EAA nustatyti aiškų pagrindą, užtikrinti suderintą ir reguliarų ataskaitų teikimą ir panaikinti dabartinės nustatytų tendencijų metodikos spragas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares gerinti savo tinklo „Natura 2000“ stebėsenos, įskaitant valdymo veiksmingumo stebėseną, sistemų kokybę ir visapusiškumą; pabrėžia specializuotų valdymo įstaigų ir teritorijų valdymo planų svarbą; pabrėžia, kad, remiantis EAA informaciniu pranešimu (59), vykdytojai nepakankamai žino ir supranta galiojančius valdymo veiksmingumo standartus; ragina Komisiją ir valstybes nares tikslingiau stiprinti pajėgumus ir teikti geresnes gaires dėl valdymo veiksmingumo vertinant ir tobulinant tinklo „Natura 2000“ valdymą, be kita ko, vadovaujantis pasauliniais saugomų teritorijų valdymo veiksmingumo vertinimo standartais, pvz., IUCN žaliuoju saugomų ir išsaugotų teritorijų sąrašu; taip pat ragina Komisiją atnaujinti tinklo „Natura 2000“ pritaikomojo valdymo gaires, kuriose būtų atsižvelgiama į galimą klimato kaitos poveikį rūšims ir ekosistemoms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares tinkamomis išsaugojimo priemonėmis apsaugoti laukinių rūšių genetinę įvairovę; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja. kad valstybės narės nepasiekė geros jūrų vandenų aplinkos būklės iki 2020 m. tikslo, kaip nurodyta Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje; ragina Komisiją sustiprinti saugomų jūrų teritorijų tinklą užtikrinant geresnį junglumą, patikimesnį valdymą, geresnę žemėtvarką ir sistemingai atliekant vertinimus ir užtikrinant įgyvendinimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reiškia susirūpinimą dėl gėlo vandens ekosistemų ir rūšių padėties; pabrėžia, kad nuo 1970 iki 2016 m. jų Europoje sumažėjo daugiau nei bet kurioje kitoje pasaulio vietoje – 93 proc. (60); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad didžioji dalis sausumos biologinės įvairovės randama miškų vietovėse; pažymi, kad keleto miškų tipų išsaugojimo būklė šiek tiek pagerėjo (61), tačiau į ES gamtos teisės aktus įtrauktų miškų buveinių ir rūšių išsaugojimo būklės pažangos beveik nematyti (62); pabrėžia, kad nuo 2011 m. iki 2020 m. beveik trečdalio ES miškų išsaugojimo būklė buvo įvertinta kaip bloga (31 proc.), o daugiau kaip pusės jų įvertinta kaip prasta (54 proc.) (63); |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į prastą Europos miškų būklę; pabrėžia, kad tam tikruose biogeografiniuose regionuose vos 5 proc. I priede nurodytų miško buveinių išsaugojimo būklė yra gera (64); pabrėžia, jog pagal Biologinės įvairovės strategiją valstybės narės turi užtikrinti, kad visų saugomų buveinių ir rūšių išsaugojimo tendencijos ir būklė neblogėtų; atkreipia dėmesį į tai, kad daugumoje biogeografinių regionų, kuriuose esančių ekosistemų išsaugojimo būklė prasta, ji ir toliau sparčiai blogėja (65); |
| --- | --- |

31.

| 32. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad pranešama apie didelį nykstančių miško rūšių ir buveinių skaičių; primena, kad Europos laukinėje gamtoje penkios miško medžių rūšys yra išnykusios, 42 miško medžių rūšys yra sparčiai nykstančios ir 107 miško medžių rūšys yra nykstančios; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad svarbu skubiai užtikrinti griežtą visų likusių neliečiamų miškų ir sengirių apsaugą; pabrėžia, kad miškų saugojimo būdas, kai natūraliems miškams leidžiama senti, yra pagrindinis sengirių ploto didėjimą užtikrinantis veiksnys; palankiai vertina vykstančius dalyvaujamuosius neliečiamų miškų ir sengirių apibrėžimo, kartografavimo ir stebėsenos procesus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad miškai, ypač neliesti miškai, yra ypač svarbūs saugant biologinę įvairovę, ir ragina juos apsaugoti; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares į būsimą ES miškų strategiją įtraukti sengirių apibrėžtį, kurią turėtų parengti Miškininkystės nuolatinis komitetas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares tobulinti nacionalinės teisės aktus, kad būtų sustiprinta apsauga nuo neteisėtos medienos ruošos; ragina Komisiją ir valstybes nares suderinti turimus duomenis ir panaikinti spragas, susijusias su neliečiamų miškų ir sengirių vietos nustatymu, atgaline data nuo 2020 m. sukurti visų galimų vietovių, atitinkančių sengirių ir neliečiamų miškų kriterijus, duomenų bazę, ir nustatyti laikiną visų atitinkamų vietovių medienos ruošos moratoriumą, siekiant užkirsti kelią sąmoningam jų kirtimui ir nedelsiant teisėtai užtikrinti patvirtintų vietovių neintervencinį statusą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | itin palankiai vertina įsipareigojimą parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES gamtos atkūrimo plano, kuris apimtų teisiškai privalomus atkūrimo tikslus, ir pakartoja savo raginimą siekti tikslo atkurti ne mažiau kaip 30 proc. ES sausumos ir jūrų teritorijų (66); šį uždavinį turėtų visapusiškai įgyvendinti kiekviena valstybė narė savo teritorijoje tiek saugomose vietovėse, tiek už jų ribų, atsižvelgdama į biologinės įvairovės ir ekosistemos poreikius, kurie atspindėtų valstybių ypatumus; pabrėžia, kad atkūrimo tikslai turėtų būti grindžiami galiojančiais ES teisės aktais ir kad atkūrimo pastangos turėtų kiek įmanoma labiau remti natūralų atsinaujinimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad, be bendro atkūrimo tikslo, pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES gamtos atkūrimo plano ES ir valstybių narių lygmeniu turėtų būti nustatyti konkrečiai su ekosistema, buveinėmis ir rūšimis susiję tikslai atsižvelgiant į jų ekosistemas, ypač daug dėmesio skiriant ekosistemoms dėl dvejopos jų paskirties atkuriant biologinę įvairovę ir švelninant klimato kaitą bei prie jos prisitaikant; pabrėžia, kad į šią priemonę turėtų būti įtraukti miškai, pievos, šlapynės, raistai, apdulkintojai, laisvai tekančios upės, pakrančių vietovės ir jūrų ekosistemos; pabrėžia, kad užbaigus atkūrimo etapą neturėtų likti sąlygų jokiam ekosistemų būklės blogėjimui; mano, kad pažanga siekiant atkūrimo tikslų turi būti reguliariai vertinama tiek valstybių narių, tiek ES lygmenimis, be kita ko, naudojant tarpinius tikslus siekiant 2030 m. tikslų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad siekiant sustiprinti biologinės įvairovės atkūrimo įsipareigojimus reikia nustatyti paskatų ir dalyvaujamojo pobūdžio procedūrų sistemą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tvirtai pabrėžia, kaip svarbu gamtos atkūrimo tikslus visapusiškai integruoti į kitą susijusią ES politiką ir strategijas; primena savo raginimą nustatyti privalomus miškų atkūrimo tikslus (67), įskaitant tikslą padidinti ir atkurti miškų junglumą; reikalauja į gamtos atkūrimo planą įtraukti tikslą ES atkurti sąlygas tekėti ne mažiau kaip 25 000 km upių, panaikinant kliūtis ir atkuriant užliejamąsias lygumas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | labai apgailestauja dėl to, kad sumažėjo apdulkintojų, nes jie yra pagrindinis aplinkos gerovės rodiklis; pabrėžia, kad toks mažėjimas reiškia ne tik biologinės įvairovės nykimą, bet ir grėsmę aprūpinimui maistu; pakartoja savo rezoliucijoje dėl ES iniciatyvos dėl apdulkintojų išreikštą nuomonę ir ragina nedelsiant persvarstyti šią iniciatyvą; pabrėžia, kad persvarstyta iniciatyva turėtų apimti ES lygmens apdulkintojų stebėsenos strategiją ir patikimas priemones, aiškius, per nustatytą laiką pasiektinus tikslus, rodiklius, įskaitant poveikio rodiklius, ir būtiną pajėgumų stiprinimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena savo 2019 m. spalio 23 d. pareikštą prieštaravimą dėl augalų apsaugos produktų poveikio naminėms bitėms vertinimo (68), ir apgailestauja, kad valstybės narės oficialiai nepatvirtino EFSA gairių dėl bičių dokumento; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad EFSA gairių dėl bičių dokumento peržiūra ir būsimais įgyvendinimo aktais būtų užtikrinta bent jau to paties lygio apsauga kaip buvo nustatyta 2013 m., atsižvelgiama tiek į ūmų ir lėtinį toksiškumą, tiek į lervų toksiškumą, taip pat įtraukiant laukinius apdulkintojus; pabrėžia, kad reikia užtikrinti didesnį peržiūros proceso skaidrumą; pažymi, kad EFSA kuria savo modeliavimo sistemą „ApisRAM“, kuri, tikimasi, labiau atitiks naminių bičių biologiją nei „BeeHAVE“ ir kad dėl jos kils mažiau interesų konfliktų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia didelės įvairovės kraštovaizdžio elementų žemės ūkio teritorijose svarbą dėl jų teikiamos naudos biologinei įvairovei ir apdulkintojų apsaugai ir atkūrimui, taip pat bitininkų vaidmenį; pabrėžia, kad žaliųjų erdvių miestuose didinimas taip pat gali padėti siekti šių tikslų; ragina valstybes nares į savo strateginių planų projektus įtraukti priemones, skirtas įvairioms apdulkintojų grupėms; |
| --- | --- |

42.

Biologinės įvairovės nykimo veiksniai

| 43. | pabrėžia, kad imantis su 2030 m. Biologinės įvairovės strategija susijusių veiksmų būtina tinkamai kovoti su visais penkiais pagrindiniais tiesioginiais veiksniais, lemiančiais pokyčius gamtoje: žemės ir jūros naudojimo pokyčiais, tiesioginiu organizmų naudojimu, klimato kaita, tarša ir invazinėmis svetimomis rūšimis; pabrėžia, kad taip pat reikėtų šalinti pagrindines pokyčių priežastis arba netiesioginius veiksnius, pvz., netvarius gamybos ir vartojimo modelius, gyventojų dinamiką, prekybą, technologines inovacijas ir valdymo modelius; |
| --- | --- |

43.

Žemės ir jūros naudojimo pokyčiai

| 44. | pabrėžia, kad dirvožemio biologinė įvairovė teikia būtinas ekosistemines paslaugas ir švelnina klimato kaitą, taigi ji yra vienas iš svarbiausių sausumos anglies dioksido absorbento elementų; susirūpinęs pažymi, kad intensyvėja dirvožemio degradacija ir trūksta konkrečių šios srities ES teisės aktų; pripažįsta, kad įvairiuose teisės aktuose esama nuostatų, kuriomis netiesiogiai prisidedama prie dirvožemio apsaugos, tačiau mano, kad dėl to dirvožemio apsauga ES yra tik dalinė, o valdymas itin suskaidytas; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl bendros dirvožemio apsaugos, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo, kad būtų užtikrinta dirvožemio apsauga ir tvarus naudojimas, ir dėl veiksmingo tos apsaugos integravimo į visą susijusią ES politiką; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad ši bendra sistema turėtų apimti pagrindines dirvožemiui kylančias grėsmes, įskaitant dirvožemio biologinės įvairovės nykimą, organinių medžiagų praradimą, užterštumą, druskėjimą, rūgštėjimą, dykumėjimą, eroziją ir sandarinimą; pabrėžia, kad į šią sistemą reikia įtraukti bendras apibrėžtis, aiškius tikslus ir stebėsenos sistemą; taip pat palankiai vertina tai, kad nustatomas konkretus su užterštumo šalinimu susijęs tikslas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad geros būklės dirvožemis, įskaitant jo derlingumą ir struktūrą, yra itin svarbus žemės ūkio sektoriui; atkreipia dėmesį į neigiamą poveikį, kurį, be kita ko, dirvožemiui daro netvarus ūkininkavimas ir miškininkystė, žemės naudojimo paskirties keitimas, statybų veikla, sandarinimas ir pramonės išmetami teršalai; pabrėžia, kad turėtų būti diegiami mažiau dirvožemiui žalingi medienos ruošos ir žemės ūkio metodai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją persvarstyti Direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (69) ir Direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (70), siekiant geriau spręsti dirvožemio degradacijos, kurią lemia pramonės ir kasybos veikla, problemą; primena savo raginimą nustatyti tikslą iškastą dirvožemį naudoti medžiagoms gauti (71); |
| --- | --- |

47.

| 48. | remdamasis atsargumo principu ir principu, kad reikėtų imtis prevencinių veiksmų, atsižvelgdamas į hidraulinio ardymo keliamą riziką siekiant išgauti netradicinius angliavandenilius ir neigiamą jo poveikį klimatui, aplinkai ir biologinei įvairovei, primygtinai ragina valstybes nares neišduoti leidimų jokioms naujoms hidraulinio ardymo operacijoms ES ir sustabdyti visas jau vykdomas operacijas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad pagal Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu (UNCCD) ES yra įsipareigojusi iki 2030 m. pasiekti žemės būklės neblogėjimo tikslą (72), tačiau nepanašu, jog jis bus pasiektas, kaip nurodyta EAR specialiojoje ataskaitoje (73); apgailestauja, kad, nepaisant dykumėjimo keliamos grėsmės biologinei įvairovei, dirvožemio derlingumui, natūraliam žemės atsparumui, maisto gamybai ir vandens kokybei ir nepaisant to, kad 13 valstybių narių pagal UNCCD paskelbė, jog jas paveikė dykumėjimas, Komisija veiksmingai nesprendžia šio klausimo; todėl ragina Komisiją didinti savo užmojus ir nedelsiant pateikti ES lygmens strategiją dėl dykumėjimo ir žemės degradacijos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad ES urbanizacijos ir laisvalaikio veikla sudaro 13 proc. visų apskritai gamtai daromo spaudimo atvejų ir 48 proc. visų jūroms daromo spaudimo atvejų (74); pabrėžia, kad žaliosios miestų zonos ir žalioji infrastruktūra gali teikti ekosistemines paslaugas, kuriomis remiama biologinė įvairovė ir prisidedama prie gyventojų fizinės ir psichinės gerovės; |
| --- | --- |

50.

| 51. | remia Komisijos ketinimą sukurti ES miestų žalinimo platformą; ragina Komisiją nustatyti konkrečius plataus užmojo privalomus tikslus dėl miestų biologinės įvairovės, gamtos procesais pagrįstų sprendimų ir ekosisteminių metodų, taip pat žaliosios infrastruktūros, kurie būtų naudingi tiek žmonėms, tiek laukinei gamtai, ir padėtų siekti bendrų biologinės įvairovės tikslų; pabrėžia, kad reikia įtraukti priemones, pvz., mažiausią nustatytą apželdintų stogų dalį naujuose pastatuose, remti ūkininkavimą miestuose, įskaitant vaismedžių auginimą, kai tinkama, užtikrinti, kad nebūtų naudojami cheminiai pesticidai, mažinti trąšų naudojimą ES miestų žaliosiose zonose ir didinti žaliųjų erdvių skaičių atsižvelgiant į gyventojų skaičių, kartu sprendžiant nelygybės galimybių naudotis žaliosiomis erdvėmis problemą; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares išplėsti sausumos ir jūrų ekologinių koridorius miestų teritorijose, be kita ko, plėtoti transeuropinį žaliosios infrastruktūros tinklą (TEN-G), kuris būtų sujungtas su transeuropiniu gamtiniu tinklu (TEN-N); |
| --- | --- |

51.

Tiesioginis organizmų naudojimas

| 52. | reiškia tvirtą paramą 2030 m. tikslui užtikrinti, kad ne mažiau kaip 25 proc. žemės ūkio paskirties žemės būtų vykdomas ekologinis ūkininkavimas ir kad ši dalis vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu būtų didinama; taip pat ypač palankiai vertina tikslą užtikrinti, kad bent 10 proc. žemės ūkio paskirties žemės pasižymėtų didelės įvairovės kraštovaizdžio savybėmis; šis tikslas turėtų būti įgyvendinamas tinkamu lygmeniu, kad būtų užtikrinami ekologiniai buveinių ryšiai dirbamos žemės kraštovaizdžio plotuose ir tarp jų; pabrėžia, kad abu tikslai turėtų būti įtraukti į ES teisės aktus ir įgyvendinami visose valstybėse narėse, taip pat ir vykdant bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) strateginius planus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | labai susirūpinęs pažymi, kad, kaip nurodyta EAR ataskaitoje dėl Biologinės įvairovės žemės ūkio paskirties žemėje, per daugelį metų nuolat mažėjo ES ūkiuose auginamų rūšių skaičius ir įvairovė; apgailestauja dėl to, kad 2020 m. ES biologinės įvairovės strategijoje nebuvo nustatyti išmatuojami žemės ūkio tikslai ir veiksmai, todėl buvo sunku įvertinti pažangą; primena, kad BŽŪP išlaidų, susijusių su biologine įvairove, stebėjimas buvo nepatikimas ir kad trūksta ES politikos ir strategijų koordinavimo, o viena iš to pasekmių yra ta, kad jomis nesprendžiama genetinės įvairovės mažėjimo problema (75); ragina Komisiją vadovautis EAR rekomendacijomis dėl biologinės įvairovės žemės ūkio paskirties žemėje ir remtis patirtimi, įgyta įgyvendinant 2030 m. biologinės įvairovės strategiją (76); |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad biologinė įvairovė labai svarbi siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES; pabrėžia svarbų ES žemės ūkio sektoriaus vaidmenį gaminant sveikus, saugius ir įperkamus maisto produktus; pabrėžia, kad ūkininkai atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant šios strategijos sėkmę ir kad ši strategija turėtų būti suderinta su strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ priemonėmis, tikslais ir uždaviniais; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad būtina pertvarkyti ES žemės ūkį, kad jis taptų tvarus ir kad būtų užtikrinti aukšti gyvūnų gerovės standartai, atitinkantys ekologines ir su klimatu susijusias permainas, kuo mažiau naudojant iškastines ir chemines medžiagas bei gydymą antibiotikais; pabrėžia, kad žemės ūkis turėtų prisidėti prie biologinės įvairovės saugojimo ir atkūrimo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, kad atsižvelgiant į galimą socialinį ir ekonominį poveikį ūkininkams būtina skirti paramą, įskaitant ekonominę paramą, ir mokymus, susijusius su perėjimu prie tvarių žemės ūkio sistemų, siekiant skatinti agroekologinę ir kitokią novatorišką tvarią praktiką; todėl pabrėžia, kad svarbu užtikrinti aiškiai apibrėžtą ir pakankamą finansinę paramą, be kita ko, pagal daugiametę finansinę programą, siekiant padėti pasiekti šiuos tikslus, ir atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares šiais tikslais naudoti BŽŪP strateginius planus ir jos žalinimo išmokas, kartu rengiant abiem pusėms naudingus biologinės įvairovės apsaugos sprendimus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją parengti strategiją, pagal kurią būtų remiamos vietos vertės grandinės siekiant siūlomų tikslų, ir pabrėžia, kad smulkioms žemės ūkio įmonėms reikia skirti konkrečią paramą, kad jos galėtų prisidėti prie strategijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palankiai vertina tai, kad ekologinis ūkininkavimas pripažįstamas kaip yra vienas iš svarbiausių veiksnių ES pereinant prie tvaresnių maisto sistemų, visų pirma biologinės įvairovės aspektu, ir siekiant viešosios politikos tikslų, susijusių su ekonomine plėtra, užimtumu kaime, aplinkos apsauga ir kovos su klimato kaita veiksmais; pabrėžia, koks svarbus Europos ekologinio ūkininkavimo veiksmų planas didinant ekologinio ūkininkavimo praktikos taikymą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad plėtojant ekologišką maisto gamybą turi būti vykdomi rinka pagrįsti tiekimo grandinės pokyčiai ir priemonės, kuriais būtų skatinama ekologiškų maisto produktų paklausa, be kita ko, vykdant viešąjį pirkimą ir taikant įvairias skatinimo priemones, mokslinius tyrimus, inovacijas, mokymą ir mokslinių žinių perdavimą, siekiant remti ekologiškų produktų rinkos stabilumą ir teisingą atlygį ūkininkams bei skatinti priemones, kuriomis remiami ekologiniu ūkininkavimu užsiimantys jaunieji ūkininkai; pabrėžia, kad reikia plėtoti visą ekologiško maisto grandinę, kad būtų galima vietos mastu perdirbti ir paskirstyti ES ekologiškus produktus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad valstybės narės skirtingai prisidės prie šių Sąjungos masto tikslų, atsižvelgdamos į savo ekologiško sektoriaus išsivystymo lygį, todėl ragina apibrėžti nacionalinius tikslus; pabrėžia, kad šie tikslai nebus pasiekti be stiprios finansinės paramos, tvirtų mokymo programų ir konsultavimo paslaugų; ragina valstybes nares atitinkamai formuoti savo BŽŪP strateginius planus ir ragina Komisiją užtikrinti, kad šiais strateginiais planais būtų pasiektas tikslas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primena, kad svarbu skatinti kolektyvinį požiūrį, pasinaudojant jo didinamuoju poveikiu, siekiant skatinti veiksmus pagal Biologinės įvairovės strategiją, ir ragina Komisiją skatinti bei remti asociacines įmones, tokias kaip žemės ūkio ir maisto kooperatyvai, įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama kolektyviai apsaugoti biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad BŽŪP kartu su kitomis Europos žaliojo kurso politikos kryptimis turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį apsaugant ir skatinant žemės ūkio paskirties žemės biologinę įvairovę; apgailestauja dėl to, kad BŽŪP nėra veiksminga siekiant sustabdyti dešimtmečius trunkantį biologinės įvairovės nykimą; primena, kad žemės ūkio našumas ir atsparumas priklauso nuo biologinės įvairovės – ji yra itin svarbi siekiant užtikrinti ilgalaikį mūsų maisto sistemų ir aprūpinimo maistu tvarumą ir atsparumą; mano, kad nedideli pokyčiai įgyvendinant įvairias BŽŪP reformas nebuvo stiprus ženklas ūkininkams keisti savo praktiką, ir mano, kad būtinas didelis pokytis, remiantis klimato ir biologinės įvairovės krizių patirtimi ir jų prognozėmis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pakartoja, kad BŽŪP turėtų visiškai derėti su padidinto užmojo ES klimato srities ir biologinės įvairovės tikslais; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares panaudoti BŽŪP strateginius planus tam, kad būtų įgyvendinti Biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslai, įskaitant tolesnį biologinei įvairovei palankių ir agroekologinių metodų integravimą, ir primygtinai ragina valstybes nares, kai jos nustato paramos sąlygų standartus, nustatyti plataus užmojo bazinius tvarumo ir biologinės įvairovės kriterijus ir užtikrinti plataus užmojo ir spartų priemonių, visų pirma ekologinių programų ir agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonių, rengimą ir įgyvendinimą; pabrėžia, kad atkūrimui turėtų būti skirta pakankamai finansinių išteklių; ragina valstybes nares šiuo tikslu remtis Komisijos rekomendacijomis; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina valstybes nares parengti būtinas priemones, susijusias su didelės įvairovės kraštovaizdžio elementais, visų pirma pagal savo BŽŪP strateginius planus, pavyzdžiui, dėl gyvatvorių arba apsauginių juostų, kuriomis taip pat turėtų būti siekiama skatinti buveinių tarpusavio sąsajas ekologijos požiūriu ir žaliųjų koridorių kūrimą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad reikia stiprinti BŽŪP stebėsenos sistemą, be kita ko, parengti patikimesnius jos poveikio vertinimo rodiklius; ragina Komisiją, patvirtinus nacionalinius strateginius planus, atlikti nepriklausomą jų bendro tikėtino poveikio vertinimą; ragina Komisiją tais atvejais, kai atlikus šią analizę manoma, kad nepakanka pastangų siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, imtis atitinkamų veiksmų, pavyzdžiui, prašyti valstybių narių iš dalies pakeisti savo strateginius planus arba persvarstyti Reglamentą dėl BŽŪP strateginių planų atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia subalansuotos mitybos svarbą; mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas pereiti prie sveikos ir subalansuotos mitybos, kartu nustatant tinkamas priemones, skirtas padėti ūkininkams pereinamuoju laikotarpiu, tinkamai atsižvelgiant į poreikį užtikrinti ES ūkių ekonominį tvarumą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | apgailestauja, kad žemės ūkio gamyba ir vartojimas vis labiau koncentruojasi į ribotą žemės ūkio augalų grupę ir ribotas jų rūšis ir genotipus; pabrėžia, kad, siekiant skatinti žemės ūkio ekosistemų įvairovę ir išsaugoti vietos genetinius išteklius, būtina didinti ir išsaugoti genetinę įvairovę natūraliomis priemonėmis, ypač kaip sprendimų saugyklą, padėsiančią įveikti aplinkos ir klimato iššūkius; pabrėžia, kad svarbu naudoti vietines veisles ir rūšis, nes jos yra tinkamiausios vietos ekosistemai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją įvertinti, ar plėtojant gamtinio kapitalo apskaitos praktiką būtų galima apriboti ir racionalizuoti išteklių naudojimą bei poveikį ekosistemoms ir taip prisidėti prie biologinės įvairovės nykimo sustabdymo; tačiau abejoja, ar įmanoma tiksliai kiekybiškai įvertinti gamtinio kapitalo vertę, ir pabrėžia, kad gamta turi savąją vertę; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją pateikti daugiau informacijos apie galimą tarptautinę gamtinio kapitalo apskaitos iniciatyvą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina valstybes nares savo BŽŪP strateginiuose planuose parengti reikiamas priemones, kuriomis būtų skatinama kurti didelės įvairovės kraštovaizdžio elementus, siekiant, kad bent 10 proc. teritorijos užimtų didelės įvairovės plotai, naudingi biologinei įvairovei, pvz., gyvatvorės, apsauginės juostos, plotai, kuriuose nenaudojamos cheminės medžiagos, ir laikini pūdymai bei ekstensyviosios žemdirbystės plotai, ilguoju laikotarpiu skirti biologinei įvairovei, taip pat būtų skatinama kurti jungtis tarp buveinių ir žaliuosius koridorius, siekiant kuo labiau padidinti galimybes biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pažymi, kad kailių gamyba, dėl kurios tūkstančiai neprijaukintų panašaus genotipo gyvūnų laikomi izoliuotai, arti vienas kito lėtinio streso sąlygomis, gali smarkiai pakenkti gyvūnų gerovei ir padidinti jų sergamumą infekcinėmis ligomis, įskaitant zoonozes, kaip nutiko audinių atveju per COVID-19 krizę; |
| --- | --- |

70.

| 71. | apgailestauja dėl to, kad nebuvo įgyvendintas ES įsipareigojimas iki 2020 m. visapusiškai taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį, kuris buvo vienas iš svarbiausių bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslų; pabrėžia, kad turi būti atkurtas toks žuvų populiacijų lygis, kad būtų užtikrintas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygis, sykiu laikantis atsargumo principo ir užtikrinant, kad populiacijos amžiaus ir dydžio pasiskirstymas rodytų gerą išteklių būklę; ragina Komisiją ir valstybes nares įsipareigoti visiškai atkurti didžiausio galimo tausios žvejybos lygio nesiekiančias jūrų buveines ir žuvų išteklius, nedelsiant pradedant taikyti ekosistemomis grindžiamą požiūrį į žuvininkystės valdymą, gerinti selektyvumą ir netikslinių rūšių išlikimą ir vadovaujantis šiuo požiūriu mažinti žvejybos poveikį jūrų ekosistemoms, be kita ko, ribojant praktiką ir naudojimą, kurie daro neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

71.

| 72. | taip pat primena, kad pagal naująjį Techninių priemonių reglamentą (77) Komisija iki 2020 m. gruodžio 31 d. turi pateikti Parlamentui ir Tarybai ataskaitą ir kad tais atvejais, kai yra įrodymų, jog tikslai ir uždaviniai nebuvo pasiekti, Komisija gali pasiūlyti priemonių; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją pristatyti plataus užmojo jūrų ekosistemos apsaugos ir žuvininkystės išteklių išsaugojimo veiksmų planą ir taip spręsti vandenynų būklės blogėjimo, vandenynų eutrofikacijos ir rūgštėjimo klausimus; mano, kad turėtų būti priimtos visos priemonės, įskaitant teisės aktus, siekiant sumažinti galimą neigiamą ekonominės ir kitos veiklos poveikį jūrų buveinėms; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti žuvų išteklių atkūrimo teritorijas (arba uždraustas veiklos zonas), kad būtų galima atkurti laukines žuvų populiacijas, be kita ko, jauniklių augimo vietose ir nerštavietėse; pabrėžia, kad zonose, kuriose draudžiama veikla, svarbu uždrausti bet kokią žvejybą ir kitą gavybos veiklą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | labai pritaria tikslui visiškai netoleruoti NNN žvejybos; pažymi, kad NNN žvejyba daro itin neigiamą poveikį išteklių būklei, jūrų ekosistemoms, biologinei įvairovei ir Europos žvejų konkurencingumui; atsižvelgdamas į tai ragina užtikrinti didesnį ES prekybos ir žuvininkystės politikos nuoseklumą siekiant užtikrinti veiksmingą kovą su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją laikytis tikro ekosisteminio požiūrio į visus jūrų biologinės įvairovės nykimo veiksnius, kuriuo būtų atsižvelgiama ne tik į žvejybos poveikį ištekliams, biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms, bet ir į kitus veiksnius, pavyzdžiui, taršą, klimato kaitą, laivybą, pakrančių ir šalia esančių regionų išnaudojimą, be kita ko, atliekant visos žvejybos veiklos ir kitos jūrinės veiklos poveikio ekosistemoms vertinimą, atsižvelgiant į ekosistemų galimybes prisidėti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, taip pat prie aukų ir plėšrūnų sąveikos; |
| --- | --- |

76.

| 77. | prašo Komisijos ir valstybių narių imtis priemonių, kuriomis, remiantis geriausiais turimais moksliniais duomenimis, būtų skatinama kurti ir įgyvendinti didesnę žuvų gerovę užtikrinančius gaudymo, iškrovimo ir skerdimo metodus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mano, jog svarbu užtikrinti, kad žuvininkystės praktika būtų tvari ir paremta aukštais žuvų gerovės standartais; mano, kad akvakultūros gamyba turėtų būti grindžiama tvariais gamybos metodais, tokiais kaip ekstensyvieji metodai ir dumblių, dvigeldžių moliuskų ir tvenkinių žuvų sistemų naudojimas bei lagūnų akvakultūra, kurie gali teikti svarbias ekosistemines funkcijas ir paslaugas, įskaitant šlapynių buveinių išsaugojimą, ir sumažinti ištekliams bei biologinei įvairovei daromą spaudimą, be to, taikant šiuos metodus išmetama mažiau anglies dioksido ir aprūpinama maistu; reiškia susirūpinimą dėl tokios žuvų žvejybos, kurios vienintelis tikslas – ūkiuose auginamų plėšriųjų žuvų šėrimas, ir mano, kad tokios žvejybos praktikos reikėtų palaipsniui atsisakyti ir ją pakeisti tvariomis alternatyvomis; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad su akvakultūra susijusios administracinės procedūros būtų aiškios ir visiškai įgyvendinamos; ragina Komisiją, jei reikia, atnaujinti savo gaires dėl akvakultūros ir „Natura 2000“ teritorijų; |
| --- | --- |

78.

| 79. | susirūpinęs pažymi, kad ES vandenų pakrančių jūros dugnui ir toliau daroma didelio masto fizinė žala, visų pirma dėl žvejybos dugniniais tralais (78), kurią FAO įvertino kaip labiausiai prisidedančią prie metinio į jūrą išmetamo priegaudos kiekio ir kad ji gali daryti labai žalingą poveikį jūros dugnui, priklausomai nuo žvejybos metodo ir žvejybos teritorijų ypatumų (79); primena, kad žvejyba dugniniais tralais yra vienas iš labiausiai paplitusių žvejybos įrankių ES (80); primena galiojantį reikalavimą nutraukti žvejybą su dugną liečiančiais įrankiais giliau nei 400 m teritorijose, kuriose yra arba gali būti pažeidžiamų jūrų ekosistemų; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti visišką ir veiksmingą Reglamento (ES) 2016/2336 (81) įgyvendinimą, įskaitant tai, kiek jis susijęs su povandeniniais kalnais; taip pat ragina Komisiją, vadovaujantis laimikio ribojimo Viduržemio jūroje taisykle (82), apriboti, kai tai būtina siekiant apsaugoti pakrančių ekosistemas, dugninių tralų naudojimą ir kitose pakrančių teritorijose, be kita ko, būsimame žvejybos išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos veiksmų plane, kad būtų užtikrinta tvariausia ir mažiausiai kenkianti praktika; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia, kad žuvininkystės valdymo planuose turėtų būti atsižvelgiama į mokslinių tyrimų, kuriuose analizuojamas įvairių žvejybos būdų poveikis rūšims, buveinėms, vandenynų biologinei įvairovei ir jūrų aplinkai, rezultatus ir į juos turėtų būti atsižvelgiama šalinant nustatytą neigiamą poveikį, be kita ko, ribojant jų naudojimą arba diegiant naujus technologinius klimato kaitos švelninimo sprendimus; taip pat pabrėžia, kad pažeidžiamų rūšių priegauda turėtų būti sustabdyta arba sumažinta tiek, kad jos galėtų visiškai atsikurti, taip pat turėtų būti kuo labiau sumažinta jūros dugnui daroma žala; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją parengti supertralerių apibrėžtį ir svarstyti priemones, kuriomis ribojama jų veikla ES vandenyse, visų pirma uždraudžiant jiems vykdyti veiklą saugomose teritorijose; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mano, kad labai svarbu užtikrinti gerą bendradarbiavimą su ES nepriklausančiomis šalimis, ypač su kaimyninėmis šalimis, be kita ko, skatinant lygiavertę žuvininkystės išteklių ES nepriklausančiuose vandenyse stebėseną, siekiant užtikrinti sveiką jūrų buveinių ekosistemą tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primena, kad BŽP ir Žuvininkystės kontrolės reglamentas (83) suteikia ES reglamentavimo sistemą, kurioje nustatytos konkrečios žuvininkystei skirtos priemonės; pabrėžia, kad reikia užtikrinti socialinį ir ekonominį tvarumą žvejams, nukentėjusiems dėl perėjimo prie ekologinės praktikos mėlynojoje ekonomikoje, įskaitant susijusius mokymo poreikius; pabrėžia, kad svarbu šiems tikslams užtikrinti tinkamą finansavimą iš Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo ir programos „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

83.

| 84. | prašo, kad Taryba aktyviai viešai skelbtų visus dokumentus, susijusius su priimtais reglamentais dėl bendro leidžiamo sužvejoti kiekio, laikantis Europos ombudsmeno rekomendacijos byloje 640/2019/FP; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rekomenduoja nuolat rinkti duomenis, siekiant geriau įvertinti tvarumo kriterijus ir užkirsti kelią žvejybos rajonų nustatymui ten, kur buvo aptikta pažeidžiamų jūrų ekosistemų; |
| --- | --- |

85.

| 86. | primygtinai tvirtina, kad saugomose teritorijose pirmenybė turi būti teikiama aplinkos išsaugojimui bei atkūrimui ir kad jokia šiose teritorijose vykdoma veikla neturėtų būti trukdoma siekti šio tikslo; ragina Komisiją ir valstybes nares uždrausti žalingą žmogaus veiklą saugomose jūrų teritorijose; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionaliniuose jūrų teritorijų planuose būtų atsižvelgta į rūšių ir buveinių pažeidžiamumą visose jūrų teritorijose vykdomos žmogaus veiklos daromam poveikiui; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti ir veiksmingai įgyvendinti esamas saugomas jūrų teritorijas, ypač biologinės įvairovės židiniuose; ragina Komisiją ir valstybes nares prioritetine tvarka parengti konkrečius šių teritorijų valdymo planus, kuriuose būtų nustatyti aiškūs išsaugojimo tikslai ir veiksmingos stebėsenos, priežiūros ir kontrolės priemonės; ypač primygtinai ragina valstybes nares sparčiau rengti ir teikti bendras rekomendacijas dėl žuvininkystės valdymo jų saugomose jūrų teritorijose pagal BŽP reglamento 11 straipsnį; mano, kad reikėtų visapusiškai atsižvelgti į klimato kaitos poveikį jūrų gyvūnų rūšims; be to, ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, pateikti tinkamo nustatytų saugomų jūrų teritorijų, be kita ko, ekologiniuose koridoriuose, valdymo planavimo kriterijus ir gaires, remiantis geriausiais turimais moksliniais duomenimis, ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją saugomas jūrų teritorijas įtraukti į tarptautinius tikslus tik tada, kai jos bus tinkamai valdomos; |
| --- | --- |

88.

| 89. | mano, kad naujos saugomos jūrų teritorijos turėtų būti įtrauktos į „Natura 2000“ sistemą ir jose turėtų būti skatinami ekologiniai ryšiai; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad sėkmingai veikiančios saugomos jūrų teritorijos teikia didelę socialinę ir ekonominę naudą, ypač pakrantės bendruomenėms ir žuvininkystės bei turizmo sektoriams, ir kad saugomos jūrų teritorijos gali atlikti pagrindines ekologines žuvų išteklių atkūrimo funkcijas ir didinti jų atsparumą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pabrėžia, kad naujoji ES miškų strategija turi būti suderinta su Europos klimato teisės aktu ir 2030 m. Biologinės įvairovės strategija ir jas atitikti; pabrėžia, kad reikia holistinės ir nuoseklios ES miškų strategijos, kuri stiprintų daugiafunkcinį miškų ir su mišku susijusio sektoriaus vaidmenį ES ir kuri propaguotų didelę miškų naudą aplinkai, visuomenei ir ekonomikai, visapusiškai laikantis ES klimato ir aplinkos tikslų; pabrėžia, kad naujoje ES miškų strategijoje reikėtų aiškiai teikti pirmenybę klimato ir biologinės įvairovės apsaugai ir atkūrimui, kaip pagrindiniams ir tarpusavyje susijusiems tikslams; ragina į gamtos atkūrimo planą įtraukti konkrečius privalomus tikslus dėl miškų ekosistemų atkūrimo ir paskesnės apsaugos, kurie taip pat turėtų būti įtraukti į ES miškų strategiją; mano, kad reikėtų atsižvelgti į įvairias aplinkybes vietos, regionų ir valstybių narių lygmenimis; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pakartoja savo 2020 m. spalio 8 d. poziciją dėl ES miškų strategijos, kad strategija turėtų būti sąsaja tarp nacionalinės miškų ir agrarinių miškų politikos ir su miškais ir agrariniais miškais susijusių ES tikslų, pripažįstant, kad reikia gerbti nacionalinę kompetenciją ir būtinybę prisidėti prie platesnių ES tikslų; pabrėžia, kad todėl ES miškų strategijoje turi būti laikomasi subsidiarumo principo ir pripažįstama ES kompetencija aplinkos apsaugos srityje; primena, kad, remiantis SESV 191 straipsniu, ES aplinkos politika, be kitų tikslų, turi prisidėti prie aplinkos kokybės išsaugojimo, apsaugos ir gerinimo bei apdairaus ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo; primena, kad keli ES teisės aktai daro įtaką miškams ir miškotvarkai; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina ES ir valstybes nares savo vidaus ir išorės politikoje užtikrinti, kad miškams būtų taikomi aukščiausi aplinkos apsaugos standartai; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia, kad naująja ES miškų strategija turėtų būti skatinama tvari miškotvarka, ir pabrėžia, kad svarbu išlaikant pusiausvyrą stiprinti tvarią miškotvarką siekiant užtikrinti miškų ekosistemų sveikatą, atsparumą klimato kaitai ir ilgaamžiškumą ir išsaugoti daugiafunkcinį miškų vaidmenį; atkreipia dėmesį į tai, kad mūsų miškų išsaugojimas ir tvari miškotvarka yra ypatingai svarbu bendrai mūsų gerovei, nes jais užtikrinamos viešosios laisvalaikio, sveikatos ir švietimo paslaugos, ir pripažįsta, kad tvari miškotvarka skatina miškų biologinės įvairovės apsaugą ES; primena, kad ES ir jos valstybės narės įsipareigojo taikyti tvarios miškotvarkos apibrėžtį ir principus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia miškų vaidmenį padedant įgyvendinti ES klimato srities tikslus; mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama žiediniam ir pakopiniam miškų ir kitų biomasės išteklių naudojimui, nekenkiančiam moksliškai pagrįstiems apsaugos ir atkūrimo veiksmams bei klimato srities veiksmams; mano, kad geras pavyzdys yra medienos kaip statybinės medžiagos naudojimas; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pabrėžia didelę BŽŪP agrarinės miškininkystės ir miško įveisimo priemonių svarbą ir ragina toliau taikyti miškininkystės priemones, laikantis ES miškų strategijos; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pabrėžia atsparių ir geros būklės miškų ekosistemų, įskaitant gyvūniją ir augaliją, svarbą, siekiant išlaikyti ir gerinti įvairių ekosisteminių paslaugų, kurias teikia miškai, pavyzdžiui, biologinės įvairovės, švaraus oro, vandens, geros būklės dirvožemio ir medienos bei ne medienos žaliavų, teikimą; atkreipia dėmesį į tai, kad be daugiafunkcių, geros būklės ir darniai valdomų vadovaujantis ilgalaike perspektyva miškų ir miškininkystės niekada nebus įmanoma pasiekti ES tikslų aplinkos apsaugos, klimato ir biologinės įvairovės srityse; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atkreipia dėmesį į poreikį parengti nuoseklią viziją, siekiant suderinti biologinės įvairovės apsaugą ir klimato apsaugą su klestinčiu su mišku susijusiu sektoriumi ir tvaria bioekonomika; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pripažįsta, kad medienos, gautos iš darniai valdomų miškų, ir tokios medienos produktų naudojimas padeda pereiti prie išmetamo CO2 požiūriu neutralios ekonomikos ir plėtoti žiedinę bioekonomiką; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pabrėžia, kad reikia peržiūrėti ES biomasės naudojimo energijos gamybai taisykles ir suderinti jas su 2030 m. biologinės įvairovės strategijos ir Europos klimato teisės akto tikslais, visų pirma įtrauktas į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą ir deleguotuosius aktus pagal Taksonomijos reglamentą; |
| --- | --- |

100.

| 101. | palankiai vertina įsipareigojimą pasodinti bent tris milijardus papildomų medžių ES; pažymi, kad ES medžių sodinimo iniciatyvos turėtų būti grindžiamos aiškiais ekologiniais principais, sąmoningu esamų miškų saugojimu, tvariu miško atkūrimu, miestų ir priemiesčių teritorijų žalinimu, atkūrimu, sujungiamumo gerinimu ir agrarine miškininkyste, atsižvelgiant į naujausias mokslo žinias; ragina Komisiją užtikrinti, kad šios iniciatyvos būtų vykdomos tik tokiu būdu, kuris atitiktų biologinės įvairovės tikslus ir padėtų juos įgyvendinti, užtikrinant, kad tie sodinimai nepakeistų esamų sengirių ir biologiniu požiūriu įvairių miškų, ir padedant užtikrinti, kad miškai būtų atsparūs, mišrūs ir sveiki; |
| --- | --- |

101.

| 102. | primena savo poziciją, išdėstytą rezoliucijoje dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti; ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl ES teisinės sistemos, grindžiamos privalomu išsamiu patikrinimu, kuriuo būtų užtikrinta, kad vertės grandinės būtų tvarios ir kad ES rinkai teikiami produktai ar prekės nebūtų miškų naikinimo, miškų alinimo, ekosistemų pertvarkymo ar alinimo arba žmogaus teisių pažeidimų priežastis ar rezultatas; pažymi, kad tokia ES teisinė sistema taip pat turėtų būti išplėsta, kad apimtų dideles anglies sankaupas turinčias ir biologine įvairove pasižyminčias kitas nei miškai ekosistemas, pvz., jūrų ir pakrančių ekosistemas, šlapynes, durpynus ir savanas, kad būtų išvengta spaudimo perkėlimo šiems kraštovaizdžiams; |
| --- | --- |

102.

| 103. | prašo Komisijos ištirti galimybę sukurti teisinę sistemą, visų pirma Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) viduje, pagal kurią būtų galima uždrausti prekybą tam tikromis žaliavomis, produktais ir paslaugomis, keliančiais pavojų biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia, kad reikėtų skubiai sumažinti ES gamybos ir vartojimo aplinkosauginį pėdsaką, kad nebūtų peržengtos planetos galimybių ribos; ragina Komisiją pasiūlyti privalomus 2030 m. ES tikslus, kad iki 2050 m. būtų gerokai sumažinti ES medžiagų ir vartojimo pėdsakai ir kad jie atitiktų planetos galimybes (84); pritaria tam, kad Komisija, vertindama produktų ir organizacijų aplinkosauginį pėdsaką, laikosi gyvavimo ciklo požiūrio; mano, kad reikėtų mažinti plastiko gamybą ir naudojimą; mano, kad ekonominė veikla, kurią vykdant daromas poveikis ekosistemoms ir jų biologinei įvairovei ir jomis naudojamasi, turėtų apimti visas įmanomas apsaugos priemones, kuriomis siekiama švelninti jos neigiamą poveikį šioms ekosistemoms; |
| --- | --- |

104.

Klimato kaita

| 105. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad pagal 1,5–2 oC visuotinio atšilimo scenarijų dauguma sausumos rūšių arealų smarkiai sumažės ir kad jūrinėms rūšims taip pat iškils grėsmė, ypač dėl to, kad esant dabartinėms trajektorijoms šis temperatūros kilimas veikiausiai bus viršytas; todėl pakartoja, kad, siekiant klimato kaitos švelninimo tikslų ir rengiant prisitaikymo strategijas, reikia gerokai padidinti ES užmojus, teikiant pirmenybę gamtai palankiems sprendimams ir ekosisteminiams metodams, taip pat didinti sausumos ir jūrų natūralių anglies dioksido absorbentų, kaip papildomos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonės, apsaugą ES; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina Komisiją įvertinti klimato kaitos poveikį rūšių gausai ir geografiniam paplitimui, atsižvelgti į šį vertinimą įgyvendinant 2030 m. biologinės įvairovės strategiją ir padėti valstybėms narėms įtraukti rezultatus į savo nacionalinę politiką ir būsimas ataskaitas pagal gamtos direktyvas; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atkreipia dėmesį į esminį sveikų vandenynų ekosistemų vaidmenį stabdant biologinės įvairovės nykimą ir ją atkuriant bei švelninant klimato kaitą; ragina išsaugoti ir atkurti daug anglies dioksido turinčias vandenynų buveines siekiant pagerinti anglies dioksido saugojimą, pakrančių apsaugą ir jūrų gyvūnų rūšių bei žuvininkystės atsparumą klimato kaitai; taip pat ragina įtraukti jas į veiksmingai valdomas saugomas jūrų teritorijas; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina Komisiją, priėmus Europos klimato teisės aktą (85) ir atsižvelgiant į svarbų natūralių anglies dioksido absorbentų vaidmenį siekiant neutralizuoti poveikį klimatui, pasiūlyti plataus užmojo moksliškai pagrįstą ES 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo natūraliais anglies dioksido absorbentais tikslą, kuris turėtų derėti su 2030 m. biologinės įvairovės strategija ir būti nustatytas teisės aktuose; be to, primena, kad skubus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas ir toliau turi būti prioritetas; |
| --- | --- |

108.

| 109. | ragina Komisiją kuo greičiau pasiūlyti ilgalaikį ES veiksmų planą dėl klimato ir biologinės įvairovės, įskaitant atitinkamus tikslus, kurį įgyvendinant būtų pagerintas koordinavimas ir užtikrintas būsimų veiksmų nuoseklumas, tvarumas ir tarpusavio sąsajos, taip pat įtraukti pagal Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. ir Paryžiaus susitarimą prisiimti įsipareigojimai, jos nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai ir DVT; pabrėžia, kad svarbu kuo greičiau oficialiai koordinuoti klimato ir biologinės įvairovės planų stebėseną, ataskaitų teikimą ir peržiūrą; pabrėžia, kad atsparios ir sveikos ekosistemos yra itin svarbios kovojant su klimato kaita ir prisitaikant prie jos ir kad vykdant veiksmus pagal Europos klimato paktą turėtų būti užtikrinta biologinės įvairovės ir klimato politikos sinergija; |
| --- | --- |

109.

| 110. | palankiai vertina naująją ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją; mano, kad veiksmai, kurių imamasi pagal prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, turėtų būti visiškai suderinti su 2030 m. biologinės įvairovės strategija ir su gaivalinių nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms priemonėmis pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą; |
| --- | --- |

110.

| 111. | taip pat remia ekosisteminius metodus, nustatytus Biologinės įvairovės konvencijoje, kurioje pateikiama holistinė integruoto žemės, vandens ir gyvųjų išteklių valdymo strategija, kuria skatinamas išsaugojimas ir teisingas tausus naudojimas; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pabrėžia, kad reikėtų geriau apibrėžti terminą „gamtos procesais pagrįstas sprendimas“ ir kad šia apibrėžtimi turėtų būti užtikrinta, jog nebus pakenkta biologinei įvairovei ir ekosistemų vientisumui; todėl ragina ES lygmeniu parengti aiškesnę apibrėžtį, taip pat gaires ir priemones, susijusias su gamtos procesais pagrįstų sprendimų naudojimu, siekiant kuo labiau padidinti gamtos sąsajumą, taip pat biologinės įvairovės išsaugojimo ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos naudą ir sąveiką; |
| --- | --- |

112.

| 113. | pažymi, kad daugelyje nacionalinių klimato strategijų vis dar nėra gamtos procesais pagrįstų sprendimų; mano, kad įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma, skirta gamtos procesais pagrįstiems sprendimams, galėtų padėti stiprinti daugiašalių tarptautinių biologinės įvairovės ir klimato kaitos konvencijų sąveiką ir remti DVT siekimą; |
| --- | --- |

113.

Tarša

| 114. | palankiai vertina Komisijos tikslus 50 proc. sumažinti pavojingesnių ir cheminių pesticidų naudojimą ir 50 proc. sumažinti maistinių medžiagų nuostolius dėl trąšų ir todėl iki 2030 m. naudoti bent 20 proc. mažiau trąšų, kurie turėtų būti nustatyti teisės aktuose ir peržiūrėti laikotarpiui po 2030 m., siekiant juos toliau mažinti ir prisiimti ilgalaikius įsipareigojimus; ragina veiksmingai įvertinti šiuos tikslus remiantis konkrečiais orientyrais; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina Komisiją nustatyti aiškius ir plataus užmojo šių tikslų rodiklius ir kartu su valstybėmis narėmis nustatyti teisingą kiekvienos valstybės narės indėlį siekiant ES lygmens tikslų, atsižvelgiant į jų skirtingas pradines pozicijas ir aplinkybes; primygtinai reikalauja, kad kiekviena valstybė narė įgyvendintų ryžtingas priemones savo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | nepritaria tam, kad po 2022 m. gruodžio 31 d. veikliajai medžiagai glifosatui būtų pakartotinai išduotas leidimas; ragina visas valstybes nares atlikti susijusį parengiamąjį darbą, kad po to, kai bus uždraustas glifosatas, visiems ūkininkams būtų pasiūlyti perspektyvūs alternatyvūs sprendimai; |
| --- | --- |

116.

| 117. | primena savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (86) ir tikisi, kad Komisija ir valstybės narės neatidėliodamos atsižvelgs į visus joje nurodytus raginimus; ragina Komisiją persvarstant augalų apsaugos produktų sistemos įgyvendinimo priemones įtraukti nuostatas, kuriomis būtų remiamas pesticidų kiekio mažinimo tikslas visoje ES, pvz., griežtinant ir paaiškinant aplinkosauginius kriterijus, kuriais remiantis suteikiamas leidimas pesticidams patekti į rinką; pabrėžia, jog, kai EFSA nustato, kad yra daromas nepriimtinas poveikis aplinkai, neturėtų būti priimamas sprendimas dėl patvirtinimo; ragina Komisiją užtikrinti, kad reguliavimo rizikos duomenys būtų skaidresni ir prieinamesni; |
| --- | --- |

117.

| 118. | mano, kad Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (87) 53 straipsnio 1 dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą reikėtų patikslinti ir taikyti tik sveikatos ir aplinkos apsaugos tikslais; apgailestauja dėl to, kad šia nukrypti leidžiančia nuostata naudojamasi siekiant išvengti draudimo visoms reikmėms lauke naudoti tris neonikotinoidus; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ragina Komisiją skubiai užbaigti Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo (88) peržiūrą, įtraukiant į ją pesticidų mažinimo tikslus, ir imtis visų priemonių siekiant užtikrinti, kad valstybės narės įsipareigotų ją įgyvendinti, be kita ko, savo nacionaliniuose veiksmų planuose; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pažymi, kad plačiai naudojant pesticidus didėja atsparumas pesticidams, o tai yra didelė problema, nes pesticidai dėl to tampa ne tokie veiksmingi; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl didesnių pesticidų kiekių naudojimo ir priklausomybės nuo jų ūkininkai patiria dideles sąnaudas; pažymi, kad, siekiant išvengti biologinės įvairovės nykimo ir kenkėjų atsparumo, reikėtų laikytis veiksmų hierarchijos, laikantis Direktyvos 2009/128/EB III priede nustatytų aštuonių integruotosios kenkėjų kontrolės principų, pagal kuriuos cheminiai pesticidai gali būti naudojami tik kraštutiniu atveju; |
| --- | --- |

120.

| 121. | apgailestauja dėl to, kad cheminių medžiagų poveikio aplinkai ir biologinei įvairovei vertinimas paprastai nuvertinamas ir į jį nepakankamai atsižvelgiama atliekant socialinę ir ekonominę analizę autorizacijos proceso pagal REACH reglamentą metu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad toliau naudojamos pavojingosios cheminės medžiagos, kurios daro neigiamą poveikį aplinkai, arba kai neturima saugos duomenų apie jų aplinkos rodiklius, ir joms išduodami leidimai; ragina Komisiją, atliekant savo, kaip rizikos valdytojos, vaidmenį, labiau atsižvelgti į cheminių medžiagų poveikį, įskaitant jų lėtinį ir ilgalaikį poveikį aplinkai ir biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad iš ES nepriklausančių šalių importuojamiems žemės ūkio produktams būtų taikomi vienodi standartai ir veiksminga kontrolė; |
| --- | --- |

122.

| 123. | ragina Komisiją peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių (89) ir į jį įtraukti pavojų gyvūnų sveikatai ir aplinkai, kaip teisės aktų kriterijus; |
| --- | --- |

123.

| 124. | palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigojo bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais siekdama užtikrinti, kad nuo pat pradžių nacionaliniuose strateginiuose žemės ūkio planuose būtų visapusiškai atsižvelgta į Europos žaliojo kurso ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ užmojus, įskaitant didesnį užmojį gerokai sumažinti naudojamų cheminių pesticidų kiekį ir riziką, taip pat naudojamą trąšų ir antibiotikų kiekį; pabrėžia, kad svarbu siekti šių tikslų holistiniais ir žiediniais būdais, pvz., taikant patvirtintus agroekologinius metodus, kaip antai integruotą gamybą ir ekologinį ūkininkavimą, įskaitant sėjomainą; taip pat pabrėžia tiksliojo ūkininkavimo, skaitmeninimo ir kitų priemonių indėlį mažinant ir veiksmingai naudojant pesticidus, trąšas ir maisto medžiagas; |
| --- | --- |

124.

| 125. | pabrėžia, kad, siekiant sumažinti pesticidų poreikį ir toliau mažinti cheminių pesticidų naudojimą bei tuo susijusią riziką, ūkininkams reikia didesnio alternatyvių, veiksmingų, įperkamų ir aplinkai nekenksmingų augalų apsaugos sprendimų ir metodų rinkinio; mano, kad tai galėtų apimti geresnį kultūrinių, fizinių ir biologinių kontrolės metodų taikymą, naujų mažos rizikos pesticidų ir biopesticidų naudojimą, veiksmingesnius naudojimo būdus, kuriuos palengvina tokios priemonės kaip skaitmeninis ir tikslusis ūkininkavimas, epidemiologinius modelius, platesnį ir geresnį atsparių veislių, kurioms reikia mažiau išteklių, pasirinkimą ir paramą mokslinių tyrimų ir inovacijų mokymo ir konsultavimo sistemoms, įskaitant agroekologinio ūkininkavimo praktiką; |
| --- | --- |

125.

| 126. | pabrėžia, kad ES žemės ūkio, žuvininkystės ir miškininkystės sektoriams tenka svarbus vaidmuo saugant ir atkuriant gamtą ir jie turi visapusiškai dalyvauti įgyvendinant 2030 m. biologinės įvairovės strategiją; pabrėžia, kad įgyvendinimo priemones turėtų papildyti aiškiai apibrėžta parama, mokymo programos ir tvarių, saugių, veiksmingų ir įperkamų sprendimų ir alternatyvų rinkinys, taip pat galimybė naudotis naujausiomis žiniomis, technologijomis ir konsultavimo paslaugomis; be to, pabrėžia, kad teigiamos paskatos ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais gali prisidėti prie strategijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslai būtų visapusiškai atspindėti įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti ir būsimame nulinės taršos veiksmų plane, kuriame taip pat turėtų būti sprendžiami šviesinės ir triukšmo taršos, įskaitant povandeninį triukšmą, klausimai; pabrėžia, kad svarbu pirmiausia kovoti su tarša jos susidarymo vietoje, kartu užtikrinant geriausių turimų technologijų naudojimą; |
| --- | --- |

127.

| 128. | ragina Komisiją nustatyti plataus užmojo tikslą iki 2030 m. sumažinti dirbtinės šviesos naudojimą lauke ir pasiūlyti gaires, kaip valstybės narės galėtų sumažinti dirbtinės šviesos naudojimą naktį; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pabrėžia, kad į 2030 m. biologinės įvairovės strategiją reikia įtraukti konkrečias priemones, kuriomis siekiama mažinti taršą, darančią tiesioginį poveikį biologinei įvairovei ir sveikatai, kaip antai taršą plastiko ir mikroplastiko atliekomis ir cheminę taršą; ragina Komisiją užtikrinti greitą visų veiksmų, numatytų naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir susijusiuose teisės aktuose, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

129.

Invazinės svetimos rūšys (ISR)

| 130. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad ISR kelia didelę grėsmę aplinkai, pragyvenimo šaltiniams ir apsirūpinimo maistu saugumui, darydamos neatitaisomą žalą saugomoms teritorijoms ir jų biologinei įvairovei, ir kad klimato kaita dar labiau apsunkina šią padėtį; |
| --- | --- |

130.

| 131. | apgailestauja dėl to, kad Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąraše yra mažiau nei 6 proc. ES esančių ISR; ragina Komisiją imtis aktyvesnių veiksmų ir užtikrinti, kad į sąrašą būtų įtrauktos ISR, kurios daro poveikį nykstančioms rūšims; be to, ragina Komisiją gerinti prevenciją nustatant privalomus rizikos vertinimus prieš pirmąjį nevietinių rūšių importą ir kuo greičiau pasiūlant ES lygmens baltuosius sąrašus rūšims, kurias leidžiama į ES importuoti, laikyti, veisti ir jomis prekiauti kaip gyvūnais augintiniais, remiantis moksliniu rizikos vertinimu ir ekologinėmis savybėmis; |
| --- | --- |

131.

| 132. | pabrėžia, kad prekyba egzotiniais gyvūnais augintiniais yra vienas iš pagrindinių ISR atsiradimo kelių ir kad, be to, ISR atsiradimas taip pat siejamas su kitais stresą keliančiais veiksniais, kaip antai sausumos ir jūrų transportu ir jūrą teršiančiomis šiukšlėmis; ragina ES lygmeniu parengti papildomų priemonių, skirtų ISR prevencijai, kontrolei ir naikinimui, įskaitant specialius planus toms ISR, kurios daro poveikį sparčiai nykstančioms rūšims; pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių siekiant remti prevenciją ir padėti nukentėjusioms teritorijoms kovoti su esamomis ir naujai atsiradusiomis ISR; |
| --- | --- |

132.

| 133. | apgailestauja dėl to, kad į Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašą (90) įtraukta tik viena jūrų gyvūnų rūšis; ragina Komisiją spręsti su šiuo neproporcingai mažu jūrų ISR skaičiumi susijusį klausimą, siekiant užtikrinti tinkamą suderinimą su Reglamentu (ES) Nr. 1143/2014 (91); |
| --- | --- |

133.

Finansavimas, integravimas ir valdymo sistema

| 134. | pabrėžia, kad prevencijos ir atkūrimo nauda visuomenei ir aplinkai viršija investicijų sąnaudas; ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą biologinės įvairovės aspekto integravimą į visas ES išlaidas ir programas, taip pat jų palankumą biologinei įvairovei, remiantis ES taksonomija; ragina veiksmingai taikyti reikšmingos žalos nedarymo principą visose ES išlaidose ir programose; ragina Komisiją pateikti išsamų vertinimą, kaip būtų galima sutelkti gamtai būtinus bent 20 mlrd. EUR per metus, parengti atitinkamus pasiūlymus ES metiniam biudžetui ir išnagrinėti, ar reikia specialios TEN-N skirtos finansavimo priemonės; atkreipia dėmesį į susitarimą nuo 2024 m. integruoti 7,5 proc., o nuo 2026 m. – 10 proc. biologinei įvairovei skirtų išlaidų; mano, jog reikia dėti pastangas, kad nuo 2021 m. būtų kuo skubiau pasiektas bent 10 proc. biologinei įvairovei skirtų metinių išlaidų tikslas pagal daugiametę finansinę programą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti nuoseklų klimato srities veiksmų ir biologinės įvairovės finansavimą; primygtinai ragina valstybes nares įtraukti su biologine įvairove susijusius veiksmus į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; primygtinai reikalauja, kad su biologine įvairove susijusios ES išlaidos būtų stebimos vadovaujantis veiksminga, skaidria ir išsamia metodika, kurią turės nustatyti Komisija, bendradarbiaudama su Europos Parlamentu ir Taryba; |
| --- | --- |

134.

| 135. | ragina Komisiją ir valstybes nares iki 2022 m. įvertinti, kurios subsidijos kenkia aplinkai, siekiant nedelsiant jas laipsniškai panaikinti; ragina nukreipti finansines paskatas į biologinei įvairovei palankias investicijas ir mokesčių sistemas – į platesnio masto aplinkos mokesčių ir aplinkosauginių pajamų naudojimą; |
| --- | --- |

135.

| 136. | primena, kad ES yra įsipareigojusi įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo anksčiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. nutraukti visas netiesiogines ir tiesiogines subsidijas iškastiniam kurui; |
| --- | --- |

136.

| 137. | mano, kad laipsniškas iškastinio kuro ir kitų aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimas taip pat turėtų būti remiamas pasauliniu mastu įgyvendinant ES prekybos politiką ir žaliąją diplomatiją, be kita ko, susitariant dėl veiksmų plano, kuriame būtų nustatyti orientyrai kiekvienai prekybos partnerei; |
| --- | --- |

137.

| 138. | primena, jog Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija apskaičiavo, kad vyriausybės visame pasaulyje kasmet išleidžia apie 500 mlrd. JAV dolerių paramai, kuri gali būti žalinga biologinei įvairovei, t. y. penkis-šešis kartus daugiau nei bendros išlaidos biologinei įvairovei (92); |
| --- | --- |

138.

| 139. | ragina Komisiją teikti aiškias gaires ir paskatas siekiant pritraukti privačiojo sektoriaus lėšas biologinei įvairovei ir suderinti investicijas su Europos žaliojo kurso ir 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslais; be to, ragina Komisiją užtikrinti plataus užmojo ir perspektyvią sistemą, į kurią būtų įtrauktos teisinės priemonės ir finansinės paskatos, skirtos tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriams, kad įgyvendinant būsimą atnaujintą tvaraus finansavimo strategiją būtų remiamas 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslų ir uždavinių įgyvendinimas; ragina Komisiją imtis veiksmų tvarių įmonių viešųjų pirkimų srityje; |
| --- | --- |

139.

| 140. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti politikos suderinamumą, taip pat suderinti ES ir nacionalinę politiką su 2030 m. biologinės įvairovės strategija; be to, ragina visose ES politikos srityse laikytis visų sutarties principų, ypač atsargumo principo ir principo „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

140.

| 141. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina sukurti teisiškai privalomą biologinės įvairovės valdymo sistemą – biologinės įvairovės teisės aktą, prieš tai atlikus išsamų poveikio vertinimą, kuriuo būtų vadovaujamasi iki 2050 m. nustatant uždavinius, įskaitant 2030 m. tikslus ir COP 15 įsipareigojimus, ir pagal kurį būtų sukurtas SMART (konkrečių, išmatuojamų, pasiekiamų, aktualių, per nustatytą laiką įvykdytinų) rodiklių pagrindu veikiantis stebėsenos mechanizmas, tiek saugomose teritorijose, tiek už jų ribų; ragina Komisiją 2022 m. šiuo tikslu pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; pabrėžia, kad norint užtikrinti veiksmingą valdymą bus itin svarbu užtikrinti pakankamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius; |
| --- | --- |

141.

| 142. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įsteigti nepriklausomą mokslinę Europos biologinės įvairovės ekspertų grupę arba panašią įstaigą, kuri įvertintų ES priemonių suderinamumą su 2030 m. biologinės įvairovės strategijos užmojais ir atitinkamai pateiktų politikos rekomendacijas, kad būtų išvengta galimo dubliavimosi su EAA ar kitų ES ir tarptautinių organizacijų politika; |
| --- | --- |

142.

| 143. | primena, kad ES chartijos 37 straipsnyje aptariamas aplinkos apsaugos užtikrinimo ES teisės aktais principas; mano, kad Chartijoje turėtų būti pripažįstama teisė į sveiką aplinką ir kad ES turėtų imtis iniciatyvos siekiant pripažinti panašaus pobūdžio teisę tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

143.

Moksliniai tyrimai, inovacijos ir švietimas

| 144. | ragina Komisiją įgyvendinant jaunimui skirtas ES programas, tokias kaip Europos savanorių tarnyba, didinti biologinės įvairovės aktualumą ir pradėti įgyvendinti programą „Green Erasmus“, kaip bendros programos „Erasmus“ dalį, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama žinių, studentų ir specialistų mainams atkūrimo ir išsaugojimo srityje; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pabrėžia, kad reikia geriau suprasti biologinės įvairovės sandarą, jos poveikį ekosistemų veikimui ir ekosistemų atsparumui; mano, kad reikėtų didinti tiek fundamentinius, tiek taikomuosius biologinės įvairovės mokslinius tyrimus, ir pabrėžia, kad tam turėtų būti užtikrintas pakankamas finansavimas; ragina biologinės įvairovės mokslinius tyrimus įtraukti į įvairias ES ir nacionalines finansavimo programas; pakartoja savo raginimus ES mokslinių tyrimų programoje numatyti konkretų uždavinį, skirtą biologinei įvairovei; pabrėžia, kad reikia gerokai padidinti viešųjų mokslinių tyrimų finansavimą; |
| --- | --- |

145.

| 146. | pabrėžia, kad svarbu atlikti daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su biogeografiniais regionais ir organizmų taksonomija, taip pat miškų naikinimo ir biologinės įvairovės nykimo poveikiu pagrindinėms paslaugoms, pvz., aprūpinimui maistu; pabrėžia, kad reikia gerinti žinias apie ligų atsiradimo ir teisėtos bei neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais, išsaugojimo ir ekosistemų būklės blogėjimo sąsajas; |
| --- | --- |

146.

| 147. | tvirtai mano, kad reikėtų toliau vykdyti mokslinius tyrimus vandenynų tema, atsižvelgiant į tai, kad jie tebėra nepakankamai ištirti; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant JT vandenynų mokslo dešimtmečio iniciatyvą ir laikytis pasiūlyme „Misija „Jūrų žvaigždė 2030“: atkurkime mūsų vandenynus ir vandenis“ pateiktų rekomendacijų; mano, kad taip pat reikėtų skirti finansavimą giliavandenėms jūrų ekosistemoms ir biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

147.

| 148. | skatina vykdyti mokslinius tyrimus ūkininkams skirtų tvarių žemės ūkio inovacijų, technologijų ir gamybos metodų bei praktikos, kuriais gerinama biologinė įvairovė ir ekosistemų sveikata, srityse, įskaitant tyrimus skaitmeninimo, tvarios agrarinės miškininkystės, mažos rizikos biologinės kilmės cheminių pesticidų alternatyvų ir žemės ūkio be pesticidų srityse; |
| --- | --- |

148.

| 149. | mano, kad vykdant didesnio masto mokslinius tyrimus taip pat reikėtų įtraukti išsaugojimo politikos priemonių daromą socialinį ir ekonominį poveikį bei teikiamas galimybes, taip pat dirvožemio biologinės įvairovės ir ledynų bei amžinojo įšalo tirpimo klausimus; |
| --- | --- |

149.

| 150. | palankiai vertina Biologinės įvairovės žinių centro ir naujos ES dirvožemio observatorijos įsteigimą; |
| --- | --- |

150.

| 151. | pabrėžia, kad svarbu skirti pakankamai išteklių duomenų rinkimui ir rodiklių rengimui siekiant remti gebėjimų stiprinimą ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą biologinės įvairovės srityje; pripažįsta skaitmeninimo, didžiųjų duomenų ir dirbtinio intelekto potencialą gerinant mūsų supratimą ir žinias apie biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

151.

| 152. | ragina Komisiją remti mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje siekiant prisidėti prie 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos tikslų; |
| --- | --- |

152.

| 153. | mano, kad žinios apie aplinką turėtų būti neatsiejama švietimo programų dalis; pritaria tam, kad saugomos teritorijos būtų steigiamos ir švietimo tikslais; pabrėžia, kad turėtų būti remiami dalyvaujamieji mokslo projektai ir informuotumo didinimas, be kita ko, siekiant parodyti visuomenei, kad reikia saugoti ir atkurti biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

153.

Pasaulinė biologinės įvairovės strategija po 2020 m., tarptautinio lygmens veiksmai, prekyba ir vandenynų valdymas

| 154. | primena savo rezoliucijoje dėl COP 15 išdėstytą poziciją dėl biologinės įvairovės ir tai, kad reikia į Paryžiaus susitarimą panašaus daugiašalio privalomo susitarimo laikotarpiui po 2020 m., siekiant iki 2030 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ją didinti, nustatant SMART tikslus ir rodiklius, patikimą įgyvendinimo sistemą ir moksliškai pagrįstą, nepriklausomą ir skaidrų peržiūros mechanizmą; mano, kad 2021-ieji yra pasaulinės biologinės įvairovės lūžio metai ir kad ES turėtų tapti pasauline lydere ir derybose siekti plataus užmojo tikslų, atitinkančių arba viršijančių jos pačios tikslus, įskaitant teisiškai privalomus visuotinius tikslus iki 2030 m. atkurti ir apsaugoti ne mažiau kaip 30 proc. biologinės įvairovės; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Didelio užmojo koalicijos gamtai ir žmonėms įsipareigojimą visame pasaulyje apsaugoti 30 proc. sausumos ir jūrų; pabrėžia, kad reikia remti mažas pajamas gaunančias šalis įgyvendinant šią naują sistemą; pabrėžia, jog svarbu, kad privatusis sektorius toliau įsipareigotų saugoti ir atkurti biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

154.

| 155. | ragina Komisiją siekti plataus užmojo ir aiškių pasaulinių ilgalaikių tikslų; pakartoja savo poziciją, kad derybose ES turėtų potencialiai raginti iki 2050 m. apsaugoti pusę planetos (93); |
| --- | --- |

155.

| 156. | pritaria, kad Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) sistemoje būtų parengta Tarptautinė sutartis dėl pandemijos, siekiant didinti atsparumą būsimoms pandemijoms; pažymi, kad viena iš IPBES praktinio seminaro dėl biologinės įvairovės ir pandemijų rekomendacijų – suformuoti aukšto lygio tarpvyriausybinę pandemijos prevencijos tarybą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas vyriausybėms bendradarbiauti, be kita ko, teikdama politikai svarbią mokslinę informaciją ir koordinuodama stebėsenos sistemos kūrimą, ir padėtų pagrindą galimiems tikslams sprendžiant su trimis Rio de Žaneiro konvencijomis susijusius klausimus; ragina ES ir valstybes nares 15-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 15) propaguoti tokios tarybos įsteigimą, kuri turėtų dirbti užtikrinant sinergiją su esamomis įstaigomis, pvz., PSO; |
| --- | --- |

156.

| 157. | ragina Komisiją ir valstybes nares prašyti priimti IPCC specialiąją ataskaitą dėl biologinės įvairovės ir klimato kaitos; |
| --- | --- |

157.

| 158. | yra susirūpinęs dėl naujų teisinių, aplinkosaugos, biologinės saugos ir valdymo problemų, kurios gali kilti į aplinką išleidus genų inžinerijos būdu gautus priverstinio genų slinkio organizmus, be kita ko, gamtos apsaugos tikslais; pripažįsta Biologinės įvairovės konvencijos Ad hoc techninių ekspertų grupės išvadas dėl priverstinio genų slinkio ir gyvų genetiškai modifikuotų žuvų (94), kurios kelia susirūpinimą dėl to, kad sunku prognozuoti jų elgesį, įvertinti susijusią riziką ir kontroliuoti jas po išleidimo; pažymi, kad priverstinio genų slinkio organizmai patys gali tapti invazinėmis rūšimis; mano, kad turėtų būti visiškai parengta pasaulinio ir ES lygmens rizikos vertinimo gairių medžiaga, priemonės ir aplinkos stebėsenos sistema, taip pat aiškus pasaulinis valdymas ir veiksmingi priverstinio genų slinkio organizmų poveikio kontrolės ir keitimo mechanizmai, ir kad būtina atlikti papildomus mokslinius tyrimus dėl priverstinio genų slinkio organizmų padarinių sveikatai, aplinkai, ekologijai, etikai ir kitų padarinių, siekiant geriau suprasti jų galimą poveikį; todėl mano, kad, laikantis atsargumo principo, neturėtų būti leidžiama į aplinką išleisti genų inžinerijos būdu gautų priverstinio genų slinkio organizmų, įskaitant gamtos apsaugos tikslais (95); |
| --- | --- |

158.

| 159. | atkreipia dėmesį į galimybes naudoti žaliąją diplomatiją, prekybos politiką ir daugiašalius veiksmus biologinės įvairovės apsaugai už Europos ribų skatinti; reiškia paramą „JT ekosistemų atkūrimo dešimtmečiui“ (2021–2031 m.) ir ragina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai integruoti aplinkos ir biologinės įvairovės apsaugą į visus išorės veiksmus; |
| --- | --- |

159.

| 160. | prašo Komisijos vadovauti tarptautinėms pastangoms sudaryti susitarimą dėl gamtos išteklių valdymo, kad būtų užtikrintas jų naudojimas neviršijant planetos galimybių ribų; |
| --- | --- |

160.

| 161. | taip pat pabrėžia, kad ekosistemų degradacija ir patiriamas stresas kenkia bendroms pastangoms siekti darnaus vystymosi ir trukdo daryti pažangą siekiant daugelio iš 2030 m. DVT, ypač tikslų užtikrinti, kad nebebūtų skurdo ir bado, užtikrinti prieigą prie vandens ir higienos, užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir sveiką gyvenimą, taip pat sumažinti socialinius bei ekonominius skirtumus tarp šalių; |
| --- | --- |

161.

| 162. | pabrėžia, kad klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas vis glaudžiau siejasi su priverstinę migraciją skatinančiais veiksniais, nes dėl klimato kaitos, blogėjančios aplinkos būklės ir nelaimių padarinių gyventojai priversti palikti savo namus; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo artimiausioje ateityje tokių krizių daugės, jeigu dabar nebus imtasi skubių ir efektyvių veiksmų; pabrėžia, kad ES turi būti pasirengusi klimato kaitos paskatintai priverstinei migracijai ir tokiai migracijai dėl blogėjančios aplinkos būklės ir nelaimių, ir pripažįsta, kad reikia imtis tinkamų priemonių, kuriomis būtų apsaugotos poveikį patiriančių gyventojų žmogaus teisės; |
| --- | --- |

162.

| 163. | ragina Komisiją skatinti pagalbą gaunančių šalių pajėgumo stiprinimą, įskaitant žinių perdavimą, dalijimąsi technologijomis ir įgūdžių ugdymą, siekiant įgyvendinti Biologinės įvairovės konvenciją, Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES) ir kitas konvencijas bei susitarimus, būtinus biologinei įvairovei apsaugoti, pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (NDICI) ir pagalbos prekybai nuostatas; pabrėžia, kad reikia stiprinti bendradarbiavimo su ES nepriklausančiomis šalimis programas, siekiant jų vietos biologinės įvairovės išsaugojimo, įskaitant tarpparlamentinį dialogą, ir padėti besivystančioms šalims tas programas įgyvendinti; taip pat ragina toliau gerinti bendrą tarpvalstybinių ekosistemų ir migracijos maršrutų bei rūšių valdymą ir mažinti biologinės įvairovės nykimo rizikos perkėlimo į kitas pasaulio šalis galimybes; |
| --- | --- |

163.

| 164. | palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip Afrikos Didžiosios žaliosios sienos iniciatyva ir ragina Komisiją plėtoti panašias iniciatyvas kitiems regionams ir remti tarptautines iniciatyvas, kuriomis siekiama atkurti biologinę įvairovę visame pasaulyje, sykiu išplečiant pagrindines biologinės įvairovės teritorijas, kuriomis siekiama didinti besivystančių šalių atsparumą klimato kaitai; mano, kad naująja Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone gali būti svariai prisidedama prie pokyčių visuotinio biologinės įvairovės atkūrimo ir išsaugojimo srityse; mano, kad pagal naująją Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę didelis biudžeto įnašas turėtų būti panaudotas biologinei įvairovei atkurti ir išsaugoti, prisidedant prie bendro biologinės įvairovės integravimo į veiksmus tikslo; |
| --- | --- |

164.

| 165. | mano, kad čiabuvių ir vietos gyventojų žinios yra labai svarbios siekiant veiksmingai apsaugoti biologinę įvairovę, ir primena, kad Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos specialiojoje ataskaitoje dėl klimato kaitos ir žemės pripažįstama, kad čiabuvių tautos ir vietos bendruomenės atlieka itin svarbų vaidmenį išsaugant aplinką; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares toliau bendradarbiauti su tarptautine bendruomene, siekiant pripažinti čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių indėlį į biologinės įvairovės apsaugą, užtikrinti jų teises ir remti jų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose; be to, ragina visas valstybes nares nedelsiant ratifikuoti 1989 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl čiabuvių tautų ir genčių (TDO konvencija Nr. 169); |
| --- | --- |

165.

| 166. | remia Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir aplinkos klausimais pastangas parengti gaires, skirtas su aplinka, ekosistemomis ir biologine įvairove susijusiems įsipareigojimams žmogaus teisių srityje; ragina ES valstybes nares ir institucijas remti ir propaguoti visuotinį 2018 m. Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir aplinkos klausimais pateiktų pagrindinių žmogaus teisių ir aplinkos principų įgyvendinimą; taip pat ragina ES remti Jungtinių Tautų aplinkos programos aplinkos teisių iniciatyvą; |
| --- | --- |

166.

| 167. | ragina ES ir valstybes nares pritarti tam, kad natūralios aplinkos naikinimas būtų pripažintas tarptautiniu nusikaltimu pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; |
| --- | --- |

167.

| 168. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimus užtikrinti visų ES prekybos susitarimų nuostatų dėl biologinės įvairovės visapusišką įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą ir geriau įvertinti jų poveikį biologinei įvairovei; taip pat palankiai vertina tai, kad naujojoje prekybos strategijoje raginama užtikrinti glaudesnę prekybos politikos ir ES vidaus politikos integraciją, ir pripažįstama, kad biologinės įvairovės išsaugojimas yra pasaulinė problema, kuriai spręsti reikia pasaulinių pastangų (96); pabrėžia, kad tiek esamų laisvosios prekybos susitarimų (LPS) struktūroje, tiek dabartinėse PPO taisyklėse nėra tinkamai atsižvelgiama į tai, kiek prekyba prisideda prie drastiško biologinės įvairovės nykimo; todėl ragina Komisiją nedelsiant apsvarstyti konkrečias tikslines priemones, siekiant užtikrinti, kad ES prekybos susitarimais nebūtų prisidedama prie biologinės įvairovės nykimo ir kad jie nekeltų tokio pavojaus, o ES prekybos politika būtų veiksmingai suderinta su jos 2030 m. biologinės įvairovės strategija; |
| --- | --- |

168.

| 169. | taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad visi nauji ir būsimi prekybos ir investicijų susitarimai būtų visiškai suderinami su Europos žaliuoju kursu, Paryžiaus susitarimu, ES įsipareigojimais biologinės įvairovės srityje ir DVT, kad į juos būtų įtraukti privalomi ir vykdytini skyriai dėl prekybos ir darnaus vystymosi, įskaitant apsaugos priemones ir veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas už reikalavimų nesilaikymą, įskaitant galimybę vėl įvesti tarifus; be to, ragina Komisiją propaguoti panašias priemones esamuose prekybos ir investicijų susitarimuose; |
| --- | --- |

169.

| 170. | pabrėžia, kad kartu su socialiniais ir ekonominiais aspektais svarbu sistemingai įtraukti biologinės įvairovės aspektą į visus poveikio darniam vystymuisi vertinimus, kurie privalo būti atliekami laikantis patikimesnės metodikos nei anksčiau, kaip siūloma Komisijos atliktuose tyrimuose, ir nuosekliai įtraukti biologinės įvairovės klausimus; ragina poveikio darniam vystymuisi vertinimus atlikti kaip būsimų laisvosios prekybos ir investicijų susitarimų taikymo srities nustatymo etapo dalį; ragina, kad poveikio darniam vystymuisi vertinimai būtų reguliariai atnaujinami vykstant deryboms, siekiant kuo anksčiau tinkamai nustatyti, įvertinti ir šalinti galimą riziką biologinei įvairovei atitinkamame regione bei ES, ir kad jais remiantis būtų tiksliau suformuluoti atitinkami dvišaliai įsipareigojimai, bendrais bruožais apibrėžti derybose; |
| --- | --- |

170.

| 171. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į prekybos ir darnaus vystymosi skyrius būtų įtrauktas veiksmų planas su konkrečiais ir patikrinamais įsipareigojimais, pagal kuriuos bus daroma pažanga kitų skyrių srityse; pabrėžia, kad svarbu sistemingai atlikti reguliarius ex post prekybos susitarimų tvarumo ir poveikio darniam vystymuisi vertinimus, siekiant užtikrinti derėjimą su tarptautiniais ES įsipareigojimais biologinės įvairovės srityje; ragina Komisiją atnaujinti esamus prekybos ir investicijų susitarimų skyrius, pasinaudojant iniciatyvios ir savalaikės peržiūros nuostatomis, siekiant užtikrinti, kad esami LPS kuo greičiau būtų suderinti su Europos žaliuoju kursu, ir pateikti rezultatus ir planuojamus pakeitimus Parlamentui; |
| --- | --- |

171.

| 172. | prašo, kad savo įgaliojimų dėl būsimų susitarimų projekte ir peržiūrėdama dabartinius susitarimus Taryba padarytų Biologinės įvairovės konvenciją esminiu LPS elementu su sąlyga, kad bus susitarta dėl privalomų nacionalinių tikslų peržiūros mechanizmų; prašo Tarybos taip pat užtikrinti, kad CITES ir Paryžiaus susitarimas taptų esminiais LPS elementais, ir pabrėžti, kad juos reikia veiksmingai įgyvendinti; pabrėžia būsimos Bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos (BLS) reglamento reformos svarbą sudarant sąlygas tam, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos daugiašalės konvencijos dėl klimato ir aplinkos aspektų, kuriuos apima tas reglamentas, įskaitant Biologinės įvairovės konvenciją; |
| --- | --- |

172.

| 173. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad importuojami produktai atitiktų tuos pačius standartus, kuriuos atitikti reikalaujama iš Europos gamintojų, siekiant apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę ir užtikrinti pagarbą žmogaus ir darbuotojų teisėms; pabrėžia, kad reikia skatinti vienodas veiklos sąlygas visame pasaulyje ir imtis priemonių, kad būtų užkirstas kelias galimam biologinės įvairovės nykimo perkėlimui į užsienį; ragina Komisiją atlikti išsamų nepriklausomą ES eksportuojamų prekių ir jų gamybos metodų poveikio biologinei įvairovei tyrimą; |
| --- | --- |

173.

| 174. | ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant uždrausti ES draudžiamų pavojingų medžiagų eksportą iš ES laikantis žalos nedarymo principo, Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, ir Europos žaliojo kurso; |
| --- | --- |

174.

| 175. | remia Komisijos siekį tarptautinėse diskusijose dėl prekybos ir aplinkos didinti, plėsti ir skatinti informuotumą apie atitinkamų PPO nuostatų, kuriomis pripažįstama narių teisė veiksmingai spręsti pasaulines aplinkos problemas, visų pirma tokias kaip klimato kaita ir biologinės įvairovės apsauga, konkrečiai pasinaudojant su produktais nesiejamais procesais ir produkcijos metodais, aiškinimą; be to, mano, kad ES turėtų stengtis į būsimą darbą, susijusį su PPO reforma, įtraukti privalomus biologinės įvairovės apsaugos lygius; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į ginčus, kylančius dėl prieštaravimų tarp prekybos įsipareigojimų ir aplinkos apsaugos išimčių, įtraukti prekybos ir aplinkos ekspertinį vertinimą; primygtinai ragina Komisiją propaguoti šį pasiūlymą savo PPO klimato ir prekybos iniciatyvos srityje; prašo atlikti nepriklausomą išsamią kitų investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo ir investicijų teismų sistemos nuostatų prekybos susitarimuose poveikio analizę; |
| --- | --- |

175.

| 176. | apgailestauja dėl ES prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais reglamentų įgyvendinimo spragų, nes į juos įtrauktos ne visos itin svarbios rūšys ir pagal juos nelaisvėje veisiamiems gyvūnams netaikoma tokia pati apsauga; ragina Komisiją kartu spręsti teisėtos komercinės prekybos ir neteisėtos prekybos klausimus peržiūrint ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą, kuris turėtų visiškai atitikti 2030 m. biologinės įvairovės strategiją ir gauti tinkamą finansavimą, įskaitant paramą ES nepriklausančioms šalims ir laukinės gamtos gelbėjimo centrams bei draustiniams; taip pat ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktų, siekiant užtikrinti, kad būtų uždraustas laukinių augalų ir gyvūnų, kurie buvo gauti, apdoroti, gabenami arba parduodami pažeidžiant kilmės šalies teisės aktus, importas, perkrovimas, pirkimas ir pardavimas; |
| --- | --- |

176.

| 177. | ragina Komisiją ir valstybes nares vadovauti pastangoms nutraukti komercinę prekybą nykstančiomis rūšimis ir jų dalimis; pabrėžia, kad šiuo tikslu svarbu parengti SMART (konkrečius, išmatuojamus, pasiekiamus, aktualius, per nustatytą laiką įvykdytinus) tikslus; pakartoja savo raginimą Europos lygmeniu nedelsiant visiškai uždrausti prekybą dramblio kaulu, jį eksportuoti arba reeksportuoti ES viduje ir į paskirties vietas už ES ribų (97), įskaitant dramblio kaulą, gautą iki konvencijos priėmimo dienos, sykiu atkreipdamas dėmesį į tai, kad turėtų būti išlaikytos ribotos išimtys importui ir eksportui mokslo reikmėms, teisėtai iki 1975 m. įsigytiems muzikos instrumentams ir prekybai iki 1947 m. pagamintais meno kūriniais ir antikvariniais dirbiniais, jei prie jų pridedamas galiojantis sertifikatas, ir prašo panašius apribojimus taikyti kitoms nykstančioms rūšims, pvz., tigrams ir raganosiams; ragina tokį draudimą nedelsiant įgyvendinti 2021 m.; |
| --- | --- |

177.

| 178. | ragina Komisiją ir valstybes nares padėti pasaulio bendruomenei šalinti riziką, susijusią su komercine prekyba laukiniais gyvūnais ir jų pardavimu; ragina Komisiją naudotis reguliavimo srities dialogais, numatytais LPS, siekiant propaguoti griežtus ES sanitarijos ir fitosanitarijos standartus ir gyvūnų gerovę, kad būtų kuo labiau sumažinta epidemijų ir pandemijų ateityje rizika; ragina Komisiją, siekiant spręsti saugumo problemas, apsvarstyti galimybę prireikus paskelbti moratoriumą laukinių gyvūnų ir kitų rūšių importui iš naujų infekcinių ligų plitimo centrų; |
| --- | --- |

178.

| 179. | su dideliu susirūpinimu pažymi, kad nuo 1980 m. jūrų tarša plastiku išaugo dešimt kartų ir daro tiesioginį poveikį ne mažiau kaip 267 rūšims ir žmonių sveikatai; reiškia susirūpinimą dėl mikroplastiko ir nanoplastikų keliamos taršos ir jų poveikio jūrų biologinei įvairovei; pabrėžia, kad reikia užtikrinti Žiedinės ekonomikos veiksmų plano ir 2030 m. biologinės įvairovės strategijos sinergiją; |
| --- | --- |

179.

| 180. | ragina ES vesti derybas dėl visuotinio susitarimo dėl plastikų ir privalomų tikslų, be kita ko, siekiant, kad iki 2030 m. būtų pasiektas vandenynų be plastiko tikslas; |
| --- | --- |

180.

| 181. | atkreipia dėmesį į tai, kad PPO narės neįstengė iki 2020 m. pabaigos užbaigti vykstančių derybų dėl žvejybos subsidijų; labai apgailestauja dėl nesugebėjimo įvykdyti pagal darnaus vystymosi tikslus (14.6 DVT) prisiimtų įsipareigojimų iki 2020 m. laipsniškai panaikinti žalingas subsidijas žvejybai; pritaria raginimui sudaryti visuotinį susitarimą, pagal kurį būtų draudžiama teikti žalingas subsidijas žvejybai; todėl ragina ES atlikti ryškesnį vaidmenį derybose, o Komisiją – užtikrinti, kad žvejybos nuostatos prekybos susitarimuose derėtų su jūrų biologinės įvairovės apsauga; |
| --- | --- |

181.

| 182. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti vandenynų apsaugą tarptautiniu lygiu jie turėtų būti pripažinti pasauliniu bendru ištekliumi; taip pat ragina ES aktyviai siekti, kad kitoje Tarpvyriausybinės konvencijos dėl už nacionalinės jurisdikcijos ribų esančios biologinės įvairovės sesijoje būtų priimta plataus užmojo visuotinė sutartis dėl vandenynų, kad būtų apsaugota jūrų biologinė įvairovė už nacionalinės jurisdikcijos ribų esančiose viso pasaulio teritorijose, ir siekti, kad būtų įsteigta tarpvyriausybinė grupė vandenynų klausimais; |
| --- | --- |

182.

| 183. | pabrėžia, kad reikia sukurti integruotą ES jūrų politikos sistemą, kuri užtikrintų jūrų biologinės įvairovės, klimato srities politikos ir BŽP nuoseklumą; |
| --- | --- |

183.

| 184. | pabrėžia, kad jūros gelmių biologinė įvairovė, kaip manoma, yra didžiausia visoje Žemėje ir teikia ypatingos svarbos ekosistemines paslaugas, įskaitant ilgalaikę anglies dioksido sekvestraciją; atkreipia dėmesį į tai, kad labai tikėtina, jog giliavandenė jūros dugno kasyba lems neišvengiamą biologinės įvairovės sunykimą visam laikui; pabrėžia, kad besiformuojančiam giliavandenės jūros dugno kasybos sektoriui turi būti taikomas atsargumo principas; primena savo 2018 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl tarptautinio vandenynų valdymo (98) ir ragina Komisiją ir valstybes nares propaguoti moratoriumą, be kita ko, veikiant Tarptautinei jūros dugno institucijai, dėl giliavandenės jūros dugno kasybos, kol nebus pakankamai ištirtas ir ištirtas giliavandenės kasybos ir žmogaus veiklos jūroje poveikis jūros aplinkai ir biologinei įvairovei ir nebus galima valdyti giliavandenės jūros dugno kasybos taip, kad nebūtų prarasta jūrų biologinė įvairovė ir nenyktų jūrų ekosistemos; pabrėžia, kad Komisija turi nutraukti jūros dugno kasybos technologijų kūrimui skiriamą finansavimą, siekiant pereiti prie žiedinės ekonomikos, grindžiamos naudingųjų iškasenų ir metalų naudojimo mažinimu, pakartotiniu naudojimu ir perdirbimu; |
| --- | --- |

184.

| 185. | pakartoja savo raginimą (99) valstybėms narėms ir Komisijai dirbti pasitelkiant Tarptautinę jūros dugno instituciją, kad būtų užtikrintas jos darbo metodų skaidrumas, taip pat veiksminga jūrų aplinkos apsauga nuo žalingo poveikio ir jūrų aplinkos apsauga bei išsaugojimas, kaip reikalaujama pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos XI ir XII dalis, ir ragina valstybes nares imtis aktyvaus ir pažangaus vaidmens tarptautinėse organizacijose, kad būtų vykdomos skaidrumo reformos ir padidintas bendras veiksmų, kurių imamasi, užmojis aplinkos apsaugos srityje; |
| --- | --- |

185.

| 186. | atkreipia dėmesį į itin didelę banginių populiacijų svarbą jūrų ekosistemoms ir anglies dioksido sekvestraciją; primena, kad tvirtai remia tolesnį visuotinį komercinės banginių medžioklės moratoriumą ir tarptautinės komercinės prekybos banginių produktais draudimą (100); apgailestauja dėl Japonijos pasitraukimo iš Tarptautinės banginių medžioklės komisijos (IWC); primygtinai ragina Norvegiją ir Japoniją nutraukti banginių medžioklę; ragina ES ir valstybes nares primygtinai raginti IWC oficialiai spręsti Norvegijos komercinės banginių medžioklės klausimą; |
| --- | --- |

186.

| 187. | ragina Farerų salas nutraukti kasmet vykdomą kontraversišką grindų medžioklę, vadinamą Grindadràp; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares nuolat bendradarbiauti su Farerų salomis šiuo klausimu, siekiant panaikinti šią praktiką; |
| --- | --- |

187.

Gamtos apsaugos teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

| 188. | primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti esamuose ES aplinkos teisės aktuose nustatytus įpareigojimus ir jų laikytis; ragina Komisiją greičiau, veiksmingiau ir skaidriau, be kita ko, reguliariai imantis tolesnių veiksmų dėl atvejų, vykdyti pažeidimų nagrinėjimo procedūras, kad būtų panaikinti visi reikalavimų nesilaikymo atvejai, ir iki 2022 m. patobulinti savo viešąją duomenų bazę, kad valstybių narių ir Komisijos veiksmai, kurių jos ėmėsi reaguodamos į aplinkosaugos pažeidimus, būtų stebimi aiškiai suprantamai ir prieinamai; be to, ragina Komisiją skirti pakankamai išteklių, kad būtų galima panaikinti dabartinius vėlavimus; mano, kad pakankamas kvalifikuotų darbuotojų skaičius ir ištekliai yra būtina sėkmingo ES politikos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo sąlyga; |
| --- | --- |

188.

| 189. | konkrečiau, ragina Komisiją skubiai pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras neteisėtos medienos ruošos atvejais, bendradarbiaujant su kitomis Europos organizacijomis, pavyzdžiui, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), ir dėl Vandens pagrindų direktyvos (101) ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (102) nesilaikymo, kad būtų įvykdyti reikalavimai užtikrinti gerą Europos jūrų ir vandenų aplinkos būklę; |
| --- | --- |

189.

| 190. | ragina valstybes nares, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, paspartinti įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, o valstybių narių vyriausybes – atnaujinti savo nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir kas dvejus metus nacionaliniu lygmeniu teikti Komisijai 2030 m. biologinės įvairovės strategijos įgyvendinimo ataskaitas; ragina Komisiją atlikti laikotarpio vidurio vertinimą ir prireikus persvarstyti strategiją; |
| --- | --- |

190.

| 191. | pabrėžia, kad siekiant sukurti stabilią ir skaidrią reguliavimo sistemą suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant ekonominės veiklos vykdytojus, taip pat svarbu įgyvendinti ES teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą visose valstybėse narėse; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kuo veiksmingiau siekti 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslų, sykiu vengiant nereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

191.

| 192. | mano, kad valstybėse narėse ir už jų ribų reikia stiprinti kovą su nusikaltimais aplinkai; mano, kad ES valstybėse narėse esama didelių skirtumų, dėl kurių užkertamas kelias baudžiamosios aplinkos teisės veiksmingumui; todėl primygtinai ragina Komisiją persvarstyti Nusikaltimų aplinkai direktyvą (103), siekiant panaikinti šiuos skirtumus; ragina nusikaltimus aplinkai, pvz., neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą, ir nusikaltimus laukinei gamtai pripažinti sunkiais nusikaltimais, už kuriuos turėtų būti tinkamai baudžiama taikant griežtas atgrasomąsias priemones, ypač atsižvelgiant į organizuotą nusikalstamumą; taip pat ragina Komisiją išnagrinėti galimybę prie Jungtinių Tautų konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą pridėti protokolą dėl nusikaltimų laukinei gamtai; |
| --- | --- |

192.

| 193. | pabrėžia atsakomybės už teisės aktų pažeidimus ar žalą aplinkai svarbą; ragina kuo greičiau persvarstyti Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą (104) ir paversti ją visiškai suderintu reglamentu; |
| --- | --- |

193.

| 194. | reiškia didelį susirūpinimą dėl aplinkos gynėjų ir aktyvistų padėties, ypač besivystančiose šalyse, ir ragina Komisiją ir valstybes nares juos remti visame pasaulyje; |
| --- | --- |

194.

| 195. | primygtinai ragina Komisiją nustatyti konkrečią vietos bendruomenių ir žmogaus teisių aplinkos srityje bei žemės naudojimo teisių gynėjų apsaugos ir paramos strategiją, kuri turėtų būti koordinuojama visose išorės pagalbos programose; taip pat ragina labiau remti pilietinės visuomenės organizacijas, siekiančias apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, visų pirma sudarant partnerystes ir stiprinant pajėgumą ginti čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teises; |
| --- | --- |

195.

| 196. | pakartoja, kad valstybės narės privalo užtikrinti „Natura 2000“ teritorijų apsaugą ir palaikyti arba atkurti gerą saugomų rūšių ir buveinių apsaugos būklę; ragina visapusiškai įgyvendinti Buveinių direktyvą, kad išsaugojimo veiksmai būtų suderinti su naujausia technikos ir mokslo pažanga; supranta problemas, kylančias dėl gyvulininkystės ir stambiųjų plėšrūnų sambūvio kai kuriose valstybėse narėse; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių, kad būtų išspręsti socialiniai ir ekonominiai konfliktai dėl sambūvio su stambiais plėšrūnais, pvz., imtis prevencinių ir kompensavimo priemonių, kuriomis būtų užtikrinama jų apsauga; pažymi, kad parengtos aiškios šių priemonių įgyvendinimo gairės, atitinkančios Direktyvą 92/43/EEB, be kita ko, dėl vilkų hibridizacijos; |
| --- | --- |

196.

| 197. | pabrėžia, kad sėkmingas strategijos įgyvendinimas priklauso nuo visų atitinkamų veiklos vykdytojų ir sektorių dalyvavimo; pabrėžia, kad reikia įtraukti ir skatinti šiuos subjektus ir sektorius siekiant 2030 m. biologinės įvairovės strategijos tikslų; ragina Komisiją sukurti suinteresuotųjų subjektų platformą, skirtą diskusijoms su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir atstovaujamomis bendruomenėmis, ir užtikrinti įtraukią, lygiateisę ir teisingą pertvarką; mano, kad ši platforma turėtų palengvinti aktyvų ir atstovaujamąjį bendruomenių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

197.

| 198. | pabrėžia, kad atliekant būsimą Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos peržiūrą būtina įtraukti reikalavimus, kurie apimtų tiek klimato, tiek biologinės įvairovės reikalavimus; |
| --- | --- |

198.

o

o o

| 199. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

199.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0212.

(3)  OL L 354, 2013 12 28, p. 171.

(4)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0015.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0078.

(7)  OL C 23, 2021 1 21, p. 130.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0285.

(9)  OL C 356, 2018 10 4, p. 38.

(10)  OL C 101, 2018 3 16, p. 123.

(11)  OL C 337, 2018 9 20, p. 30.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0201.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0241.

(14)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0078.

(15)  Karlsruher Institut für Technologie, „Climate change exacerbates biodiversity loss: Post-2020 biodiversity targets will have to consider global warming“, ScienceDaily, Rockville, 2020.

(16)  IPBES visuotinio biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų vertinimo ataskaitos santrauka politikos formuotojams.

(17)  „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“.

(18)  Penktoji pasaulio biologinės įvairovės apžvalga.

(19)  Daszak, P. et al., „Workshop Report on Biodiversity and Pandemics“, Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma, Bona, 2020.

(20)  Ten pat.

(21)  Durant, O., „Natural Medicine: Past to Present“, University College of London, Londonas, 2018.

(22)  2020 m. lapkričio 23 d. EAA ataskaita „An introduction to Europe’s Protected Areas“ („Europos saugomų teritorijų įvadas“).

(23)  „Management effectiveness in the EU’s Natura 2020 network of protected areas“ („ES saugomų teritorijų tinklo „Natura 2020“ valdymo veiksmingumas“).

(24)  Ten Brink, P. et al., „Natura 2000 – Jobs Scoping Study (Executive summary)“, Europos aplinkos politikos institutas, Briuselis, 2017.

(25)  Ten pat.

(26)  2017 m. vasario 21 d. Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita „Būtina daugiau pastangų įgyvendinant tinklą „Natura 2000“, kad būtų išnaudotos visos jo galimybės“.

(27)  2018 m. gegužės 20 d. FAO ataskaita „Why Bees Matter“.

(28)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0104.

(29)  2019 m. gegužės 31 d. IPBES Visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaita.

(30)  Leclère, D. et al., „Bending the curve of terrestrial biodiversity needs an integrated strategy“, Nature, 585 t., Nature Research, Londonas, 2020, p. 551–556.

(31)  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirvožemio apsaugos. Priimti tekstai P9_TA(2021)0143.

(32)  Audito Rūmų specialioji ataskaita „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“.

(33)  EAA ataskaita „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos 2020 m. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“.

(34)  Bar-On, Y. M., Phillips, R. ir Milo, R., „The biomass distribution on Earth“, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 115 t., Nr. 25, Nacionalinė mokslų akademija, Vašingtonas, 2018.

(35)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita „Jūros aplinka: ES apsauga – plati, bet ne išsami“.

(36)  2020 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento straipsnis „Tvari miškininkystė: EP ragina kovoti su miškų naikinimu“.

(37)  2020 m. spalio 15 d. Komisijos ataskaita „Gamtos padėtis Europos Sąjungoje 2013–2018 m. rūšių ir buveinių tipų, saugomų Paukščių direktyva ir Buveinių direktyva, būklės ir tendencijų ataskaita“ (COM(2020)0635).

(38)  Ten pat.

(39)  FAO ir 2020 m. gegužės 22 d. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaita „The State of the World’s Forests – Forests, biodiversity and people“.

(40)  Rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl ES teisinės sistemos, skirtos ES sukeliamam pasauliniam miškų naikinimui sustabdyti ir pradėti juos atkurti.

(41)  2020 m. spalio 13 d. Jungtinio tyrimų centro politikos mokslinio konsultavimo ataskaita „Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment“, (priedas) ir Komisijos Aplinkos generalinio direktorato BEST iniciatyva (savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų ES atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse ir teritorijose sistema).

(42)  BEST iniciatyva.

(43)  IPBES visuotinio biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų vertinimo ataskaitos santrauka politikos formuotojams.

(44)  IPBES visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaita ir Penktoji pasaulio biologinės įvairovės apžvalga.

(45)  2020 m. birželio 25 d. EAA ataskaita „Marine messages II: Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach“.

(46)  2019 m. rugsėjo 24 d. IPCC specialioji ataskaita dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui.

(47)  Komisijos Aplinkos generalinis direktoratas Descriptor 10: Marine Litter.

(48)  Ten pat.

(49)  EAA ataskaita „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“.

(50)  2020 m. spalio 29 d. IPBES praktinio seminaro ataskaita dėl biologinės įvairovės ir pandemijų.

(51)  Ten pat.

(52)  2020 m. liepos 6 d. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaita „Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission“ („Išvenkime kitos pandemijos. Zoonozinės ligos ir kaip nutraukti infekcijos grandinę“).

(53)  2010 m. balandžio mėn. FAO, OIE ir PSO trišalis koncepcijos dokumentas dėl dalijimosi atsakomybe ir veiksmų koordinavimo pasaulio mastu šalinant sveikatai gresiančius pavojus, kylančius dėl gyvūnų, žmonių ir aplinkos sąsajų.

(54)  2020 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos sveikatos sąjungos kūrimas: ES atsparumo tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai didinimas“ (COM(2020)0724).

(55)  2020 m. lapkričio 11 d. pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727).

(56)  2016 m. rugsėjo 10 d. IUCN rekomendacija „Protected areas and other areas important for biodiversity in relation to environmentally damaging industrial activities and infrastructure development“ („Saugomos teritorijos ir kitos biologinės įvairovės požiūriu svarbios teritorijos vykdant aplinkai kenksmingą pramonės veiklą ir plečiant infrastruktūrą“).

(57)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7),

(58)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(59)  EAA informacinis pranešimas „Management effectiveness in the EU’s Natura 2020 network of protected areas“ („ES saugomų teritorijų tinklo „Natura 2020“ valdymo veiksmingumas“).

(60)  2020 m. liepos 28 d. Pasaulio žuvų migracijos fondo pranešimas spaudai „Massive decline in migratory freshwater fish populations could threaten livelihoods of millions, warns new report“.

(61)  „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“.

(62)  2015 m. spalio 2 d. Komisijos ataskaita „ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2015)0478).

(63)  „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“.

(64)  Borealinis biogeografinis regionas, kuriame 4,84 proc. buveinių yra geros būklės, ir atlantinis biogeografinis regionas, kuriame 4,94 proc. buveinių yra geros būklės, remiantis 2013–2018 m. duomenimis,

(65)  (2019 m.) pateiktais pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį.

(66)  Rezoliucija dėl 15-osios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 15).

(67)  Rezoliucija dėl ES vaidmens apsaugant ir atkuriant pasaulio miškus.

(68)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo dėl augalų apsaugos produktų poveikio naminėms bitėms vertinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 546/2011, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0041).

(69)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(70)  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB – Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas (OL L 102, 2006 4 11, p. 15).

(71)  2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (Priimti tekstai, P9_TA(2021)0040).

(72)  UNCCD konvencijos šalys žemės būklės neblogėjimą apibrėžė kaip: būklę, kai žemės išteklių kiekis ir kokybė, būtini ekosisteminėms funkcijoms ir paslaugoms palaikyti ir aprūpinimui maistu didinti, išlieka stabilūs arba didėja nurodytais laiko ir vietos mastais ir ekosistemose.

(73)  2018 m. gruodžio 18 d. EAR specialioji ataskaita „Kova su dykumėjimu ES: didėjanti grėsmė, kuriai sumažinti reikia imtis daugiau veiksmų“.

(74)  „Gamtos padėtis ES. 2013–2018 m. ataskaitų pagal gamtos direktyvas rezultatai“.

(75)  2020 m. birželio 5 d. EAR specialioji ataskaita „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje. BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“.

(76)  Ten pat.

(77)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).

(78)  EAA ataskaita „Marine messages II“ („II-asis pranešimas apie jūrų būklę“), p. 34.

(79)  2019 m. vasario 19 d. FAO žuvininkystės ir akvakultūros techninis dokumentas „A third assessment of global marine fisheries discards“ („Trečiasis pasaulyje vykdant jūrų žvejybą į jūrą išmetamo laimikio vertinimas“).

(80)  Audito Rūmų specialioji ataskaita „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“.

(81)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2336, kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir iš dalies keičiamos Reglamentas (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1626/94 (OL L 354, 2016 12 23, p. 1).

(82)  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).

(83)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

(84)  Rezoliucija dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano.

(85)  Preliminarus susitarimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (COM(2020)0080 – C9–0077/2020 – 2020/0036(COD)).

(86)  OL C 411, 2020 11 27, p. 48.

(87)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(88)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (OL L 309, 2009 11 24, p. 71).

(89)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ir ant jų (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(90)  Tsiamis, K. et al., „Prioritising sea invasive alien species in the European Union through horizon scanning“, Aquatic Conservation – Marine and Freshwater Ecosystems, 30 t., Nr. 4, John Wiley & Sons Ltd, Chichester, 2020.

(91)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

(92)  2020 m. balandžio mėn. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ataskaita „A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance“.

(93)  Rezoliucija dėl 15-osios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos (COP 15).

(94)  2020 m. balandžio 15 d. Biologinės įvairovės konvencijos Ad hoc techninių ekspertų grupės išvados dėl rizikos vertinimo.

(95)  Ten pat.

(96)  2021 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatas „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“ (COM(2021)0066).

(97)  2016 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES veiksmų plano siekiant sustabdyti neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais (OL C 224, 2018 6 27, p. 117).

(98)  2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų ateities darbotvarkė atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.“ (OL C 458, 2018 12 19, p. 9).

(99)  Rezoliucija dėl tarptautinio vandenynų valdymo.

(100)  Rezoliucija dėl banginių medžioklės Norvegijoje.

(101)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

(102)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

(103)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (OL L 328, 2008 12 6, p. 28).

(104)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

---

2021 m. birželio 10 d., ketvirtadienis

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/56

---

P9_TA(2021)0282

Čekijos Ministro Pirmininko interesų konfliktas

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Čekijos ministro pirmininko interesų konflikto (2021/2671(RSP))

(2022/C 67/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (1) (Finansinis reglamentas) 61 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (1) (Finansinis reglamentas) 61 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Interesų konfliktų vengimo ir valdymo pagal Finansinį reglamentą gairių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Interesų konfliktų vengimo ir valdymo pagal Finansinį reglamentą gairių (2),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnius sprendimus ir rezoliucijas dėl Komisijos 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 ir 2019 m. biudžeto įvykdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnius sprendimus ir rezoliucijas dėl Komisijos 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 ir 2019 m. biudžeto įvykdymo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl interesų konflikto ir ES biudžeto apsaugos Čekijos Respublikoje (3) ir 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl interesų konflikto ir ES biudžeto apsaugos Čekijos Respublikoje (3) ir 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į faktų nustatymo misijas Čekijoje, kurias atliko Biudžeto kontrolės komitetas 2014 m. kovo 26–27 d. ir 2020 m. vasario 26–28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į faktų nustatymo misijas Čekijoje, kurias atliko Biudžeto kontrolės komitetas 2014 m. kovo 26–27 d. ir 2020 m. vasario 26–28 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. galutinę ataskaitą dėl Komisijos Regioninės ir miestų politikos (REGIO) generalinio direktorato ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties (EMPL) generalinio direktorato atlikto valdymo ir kontrolės sistemų, įdiegtų siekiant išvengti interesų konflikto Čekijoje, veikimo audito, kuri buvo paskelbta 2021 m. balandžio 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. galutinę ataskaitą dėl Komisijos Regioninės ir miestų politikos (REGIO) generalinio direktorato ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties (EMPL) generalinio direktorato atlikto valdymo ir kontrolės sistemų, įdiegtų siekiant išvengti interesų konflikto Čekijoje, veikimo audito, kuri buvo paskelbta 2021 m. balandžio 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, visų pirma skyrių dėl teisinės valstybės padėties Čekijoje (SWD(2020)0302), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, visų pirma skyrių dėl teisinės valstybės padėties Čekijoje (SWD(2020)0302),

| — | atsižvelgdamas į Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) ketvirtojo vertinimo raundo tarpinę atitikties ataskaitą dėl Čekijos Respublikos, kurią GRECO priėmė 84-ame plenariniame posėdyje 2019 m. gruodžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) ketvirtojo vertinimo raundo tarpinę atitikties ataskaitą dėl Čekijos Respublikos, kurią GRECO priėmė 84-ame plenariniame posėdyje 2019 m. gruodžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 26 d. 2020 m. ataskaitą dėl Čekijos (SWD(2020)0502), pateiktos kartu su Komisijos komunikatu dėl 2020 m. Europos semestro, „Struktūrinių reformų pažangos vertinimas, makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 atliktų nuodugnių apžvalgų rezultatai“ (COM(2020)0150), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 26 d. 2020 m. ataskaitą dėl Čekijos (SWD(2020)0502), pateiktos kartu su Komisijos komunikatu dėl 2020 m. Europos semestro, „Struktūrinių reformų pažangos vertinimas, makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 atliktų nuodugnių apžvalgų rezultatai“ (COM(2020)0150),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Finansinio reglamento 61 ir 63 straipsniuose, Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų 24 straipsnyje dėl interesų konfliktų, Bendrųjų nuostatų reglamento 144 ir 145 straipsniuose dėl pasidalijamojo valdymo fondų, Reglamente (ES) Nr. 1303/2013, Teisingumo Teismo jurisprudencijoje ir Čekijos akte Nr. 159/2006 dėl interesų konflikto su pakeitimais, padarytais 2016 m. lapkričio 29 d. yra nustatytos konkrečios prievolės ir pateikiamos priemonės, kurių tikslas – veiksmingai įveikti interesų konfliktų situacijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Finansinio reglamento 61 ir 63 straipsniuose, Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų 24 straipsnyje dėl interesų konfliktų, Bendrųjų nuostatų reglamento 144 ir 145 straipsniuose dėl pasidalijamojo valdymo fondų, Reglamente (ES) Nr. 1303/2013, Teisingumo Teismo jurisprudencijoje ir Čekijos akte Nr. 159/2006 dėl interesų konflikto su pakeitimais, padarytais 2016 m. lapkričio 29 d. yra nustatytos konkrečios prievolės ir pateikiamos priemonės, kurių tikslas – veiksmingai įveikti interesų konfliktų situacijas;

| B. | kadangi „Agrofert“ yra Čekijos ministro pirmininko Andrejaus Babišo įsteigtas ir sukurtas konglomeratas, kurį sudaro daugiau nei 230 įmonių; kadangi paaiškėjo, jog ministras pirmininkas A. Babiš taip pat yra vienas iš bendrovės „Agrofert“ tikrųjų savininkų ir kad ši bendrovė per patikos fondus „AB Private Trust I“ ir „AB Private Trust II“, kurių tikrasis savininkas jis taip pat yra, kontroliuoja grupę „Agrofert“, apimančią be kita ko keletą svarbių Čekijos žiniasklaidos priemonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi „Agrofert“ yra Čekijos ministro pirmininko Andrejaus Babišo įsteigtas ir sukurtas konglomeratas, kurį sudaro daugiau nei 230 įmonių; kadangi paaiškėjo, jog ministras pirmininkas A. Babiš taip pat yra vienas iš bendrovės „Agrofert“ tikrųjų savininkų ir kad ši bendrovė per patikos fondus „AB Private Trust I“ ir „AB Private Trust II“, kurių tikrasis savininkas jis taip pat yra, kontroliuoja grupę „Agrofert“, apimančią be kita ko keletą svarbių Čekijos žiniasklaidos priemonių;

| C. | kadangi 2019 m. sausio – vasario mėn. keletas Komisijos tarnybų (Regioninės ir miestų politikos GD / Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, kuris padėjo atlikti auditą) atliko išsamų auditą dėl Sąjungos ir nacionalinės teisės taikymo; kadangi šiuo metu vykstant AGRI GD auditui tiriami tariami interesų konfliktai įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką Čekijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2019 m. sausio – vasario mėn. keletas Komisijos tarnybų (Regioninės ir miestų politikos GD / Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, kuris padėjo atlikti auditą) atliko išsamų auditą dėl Sąjungos ir nacionalinės teisės taikymo; kadangi šiuo metu vykstant AGRI GD auditui tiriami tariami interesų konfliktai įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką Čekijoje;

| D. | kadangi 2021 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė tinkamai apdorotą galutinės audito ataskaitos dėl ESI fondų teisinio įgyvendinimo redakciją, kurią patikrino EMPL GD ir REGIO GD; kadangi AGRI GD antroji audito ataskaita dar nepaskelbta; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė tinkamai apdorotą galutinės audito ataskaitos dėl ESI fondų teisinio įgyvendinimo redakciją, kurią patikrino EMPL GD ir REGIO GD; kadangi AGRI GD antroji audito ataskaita dar nepaskelbta;

| E. | kadangi paskelbtoje audito ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į didelius valdymo ir kontrolės sistemos trūkumus (6) Čekijoje ir trūkumus, dėl kurių reikia taikyti finansines pataisas; |
| --- | --- |

E.

kadangi paskelbtoje audito ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į didelius valdymo ir kontrolės sistemos trūkumus (6) Čekijoje ir trūkumus, dėl kurių reikia taikyti finansines pataisas;

| F. | kadangi REGIO GD audito ataskaitoje nustatytos trys Europos regioninės plėtros fondo lėšomis skirtos dotacijos, kuriomis buvo pažeista Čekijos teisė ir ES Bendrųjų nuostatų reglamentas; |
| --- | --- |

F.

kadangi REGIO GD audito ataskaitoje nustatytos trys Europos regioninės plėtros fondo lėšomis skirtos dotacijos, kuriomis buvo pažeista Čekijos teisė ir ES Bendrųjų nuostatų reglamentas;

| G. | kadangi vis dar vyksta ministro pirmininko A. Babišo baudžiamasis tyrimas, kuris buvo pradėtas Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ataskaita dėl neteisėto mažosioms įmonėms skirtų ES subsidijų naudojimo, kuris buvo uždarytas, o vėliau vėl pradėtas ir dėl kurio buvo priimta 2020 m. birželio 19 d. Parlamento rezoliucija; |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dar vyksta ministro pirmininko A. Babišo baudžiamasis tyrimas, kuris buvo pradėtas Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ataskaita dėl neteisėto mažosioms įmonėms skirtų ES subsidijų naudojimo, kuris buvo uždarytas, o vėliau vėl pradėtas ir dėl kurio buvo priimta 2020 m. birželio 19 d. Parlamento rezoliucija;

| H. | kadangi po vienų metų Komisija dar nėra pateikusi išsamaus atsakymo į Parlamento prašymą kiekybiškai įvertinti visą grupės „Agrofert“ subjektų gautą subsidijų sumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi po vienų metų Komisija dar nėra pateikusi išsamaus atsakymo į Parlamento prašymą kiekybiškai įvertinti visą grupės „Agrofert“ subjektų gautą subsidijų sumą;

| I. | kadangi po 2018 m. gruodžio mėn. ir 2020 m. birželio mėn. Parlamento rezoliucijų dėl ministro pirmininko A. Babišo interesų konflikto ir praėjus daugiau nei dvejiems metams po Komisijos auditų pradžios padėtis, susijusi su ministro pirmininko A. Babišo interesų konfliktu, vis dar nėra išspręsta; |
| --- | --- |

I.

kadangi po 2018 m. gruodžio mėn. ir 2020 m. birželio mėn. Parlamento rezoliucijų dėl ministro pirmininko A. Babišo interesų konflikto ir praėjus daugiau nei dvejiems metams po Komisijos auditų pradžios padėtis, susijusi su ministro pirmininko A. Babišo interesų konfliktu, vis dar nėra išspręsta;

| J. | kadangi valstybės narės gali užtikrinti patikimą finansų valdymą tik jeigu valdžios institucijos veikia pagal įstatymą (ir nacionalinę, ir ES teisę) ir jeigu tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijos tinkamai tiria nusikaltimus, susijusius su netinkamai nagrinėjamomis interesų konflikto bylomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybės narės gali užtikrinti patikimą finansų valdymą tik jeigu valdžios institucijos veikia pagal įstatymą (ir nacionalinę, ir ES teisę) ir jeigu tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijos tinkamai tiria nusikaltimus, susijusius su netinkamai nagrinėjamomis interesų konflikto bylomis;

| K. | kadangi pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 3 straipsnio b punktą neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konfliktų, gali būti teisinės valstybės principų pažeidimų požymis; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 3 straipsnio b punktą neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konfliktų, gali būti teisinės valstybės principų pažeidimų požymis;

| L. | kadangi išsamios konfliktų ir numanomų interesų konfliktų išvengimo ir valdymo politikos ir taisyklių įgyvendinimas yra itin svarbi gero valdymo ir patikimo finansų valdymo dalis; |
| --- | --- |

L.

kadangi išsamios konfliktų ir numanomų interesų konfliktų išvengimo ir valdymo politikos ir taisyklių įgyvendinimas yra itin svarbi gero valdymo ir patikimo finansų valdymo dalis;

| M. | kadangi 2020 m. vasario mėn. vykusios Biudžeto kontrolės komiteto misijos metu paaiškėjo, kad teisinėje sistemoje esama nerimą keliančių apribojimų, kliudančių veiksmingam ir efektyviam nacionalinės aukščiausiosios audito institucijos darbui neleidžiant jai tikrinti regioninio ir vietos lygmenų viešųjų išlaidų tvarkingumo ir veiksmingumo arba atlikti galutinių naudos gavėjų patikrinimų vietoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2020 m. vasario mėn. vykusios Biudžeto kontrolės komiteto misijos metu paaiškėjo, kad teisinėje sistemoje esama nerimą keliančių apribojimų, kliudančių veiksmingam ir efektyviam nacionalinės aukščiausiosios audito institucijos darbui neleidžiant jai tikrinti regioninio ir vietos lygmenų viešųjų išlaidų tvarkingumo ir veiksmingumo arba atlikti galutinių naudos gavėjų patikrinimų vietoje;

1.

palankiai vertina tai, kad po pakartotinių Parlamento raginimų buvo paskelbta REGIO GD ir EMPL GD galutinė audito ataskaita dėl valdymo ir kontrolės sistemų, įdiegtų siekiant išvengti interesų konflikto Čekijoje, veikimo, kuria patvirtinamas esamas besitęsiantis ministro pirmininko A. Babišo interesų konfliktas, susijęs su konglomeratu „Agrofert“, ir Parlamento pozicija, išreikšta ankstesnėse rezoliucijose ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitose;

2.

palankiai vertina tai, kad REGIO GD ir EMPL GD pripažįsta, jog svarbus viešasis interesas, kad šioje išskirtinėje situacijoje būtų užtikrinamas skaidrumas ir teikiama informacija, yra tinkamas paskelbimo pagrindas; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad nustatyti faktai buvo paskelbti tik 2021 m. balandžio mėn., nepaisant to, kad galutinė audito ataskaita buvo pateikta Čekijos valdžios institucijoms 2019 m. lapkričio mėn., o Komisija gavo atsakymus 2020 m. gegužės mėn.; ragina AGRI GD paspartinti savo audito procedūrą ir tolesnius veiksmus ir nepagrįstai nedelsiant paskelbti savo galutinę audito ataskaitą; prašo skirti ypatingą dėmesį mokėjimams, kurie buvo padaryti ministro pirmininko A. Babišo ar kitų Čekijos vyriausybės narių tiesiogiai ir netiesiogiai valdomoms įmonėms;

3.

apgailestauja dėl to, kad audito ir prieštaravimų procedūros, taip pat finansinių pataisų taikymo procedūros šiuo metu trunka kelerius metus; ragina Komisiją peržiūrėti audito ir finansinių pataisų procedūrų taisykles, kad išvados būtų daromos ir netinkamai išmokėtos ES lėšos būtų susigrąžinamos laiku; pakartoja savo raginimą Komisijai paskelbti visus su Čekijos ministro pirmininko interesų konflikto byla susijusius dokumentus;

4.

| — | ESI fondų lėšos buvo netinkamai skirtos grupės „Agrofert“ subjektams, |
| --- | --- |

—

ESI fondų lėšos buvo netinkamai skirtos grupės „Agrofert“ subjektams,

| — | ministras pirmininkas yra kontroliuojančiosios bendrovės „Agrofert“ tikrasis savininkas ir nuo 2017 m. vasario mėn. – patikos fondų „AB Private Trust I“ ir „AB Private Trust II“, kuriuos jis kontroliuoja, tikrasis savininkas, tad jis turi tiesioginį ekonominį interesą, kad „Agrofert“ sektųsi, |
| --- | --- |

—

ministras pirmininkas yra kontroliuojančiosios bendrovės „Agrofert“ tikrasis savininkas ir nuo 2017 m. vasario mėn. – patikos fondų „AB Private Trust I“ ir „AB Private Trust II“, kuriuos jis kontroliuoja, tikrasis savininkas, tad jis turi tiesioginį ekonominį interesą, kad „Agrofert“ sektųsi,

| — | ministras pirmininkas A. Babiš aktyviai dalyvavo įgyvendinant ES biudžetą Čekijoje ir turėjo galimybę daryti įtaką tokioms įstaigoms, kaip ESI fondų taryba ir nacionalinė koordinavimo institucija, taip pat dalyvavo priimant sprendimus, darančius poveikį grupei „Agrofert“, |
| --- | --- |

—

ministras pirmininkas A. Babiš aktyviai dalyvavo įgyvendinant ES biudžetą Čekijoje ir turėjo galimybę daryti įtaką tokioms įstaigoms, kaip ESI fondų taryba ir nacionalinė koordinavimo institucija, taip pat dalyvavo priimant sprendimus, darančius poveikį grupei „Agrofert“,

| — | nustatyti projektai buvo finansuojami pažeidžiant peržiūrėto Čekijos interesų konflikto akto 4 straipsnio c punktą ir ES finansinį reglamentą, |
| --- | --- |

—

nustatyti projektai buvo finansuojami pažeidžiant peržiūrėto Čekijos interesų konflikto akto 4 straipsnio c punktą ir ES finansinį reglamentą,

| — | per audituojamą laikotarpį buvo kilęs pavojus nešališkam ir objektyviam A. Babišo kaip ministro pirmininko, ESI fondų tarybos pirmininko, finansų ministro ir ekonomikos ministro pavaduotojo funkcijų vykdymui; |
| --- | --- |

—

per audituojamą laikotarpį buvo kilęs pavojus nešališkam ir objektyviam A. Babišo kaip ministro pirmininko, ESI fondų tarybos pirmininko, finansų ministro ir ekonomikos ministro pavaduotojo funkcijų vykdymui;

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2021 m. birželio 1 d. Čekijos Respublikos aktu Nr. 37/2021 SB. dėl galutinių tikrųjų savininkų registracijos į nacionalinę teisę galiausiai buvo perkelta Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva, pagal kurią reikalaujama sukurti viešai prieinamus bendrovių, patikos fondų ir kitų juridinių struktūrų registrus; primena, kad šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi 2020 m. sausio 10 d.; labai kritiškai vertina tai, kad Čekija Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą į nacionalinę teisę perkėlė taip smarkiai vėluodama; pažymi, kad Ministras Pirmininkas A. Babiš nuo 2021 m. birželio 1 d. įtrauktas į Čekijos savininkų registrą kaip netiesioginis tikrasis bendrovės „Agrofert“ savininkas; griežtai kritikuoja Čekijos teisingumo ministerijos paskelbtą pareiškimą, kuriame teigiama, kad bendrovei „Agrofert“ gali būti toliau mokamos subsidijos, nepaisant to, kad Andrej Babiš nurodytas kaip „Agrofert“ tikrasis savininkas Čekijoje;

6.

| a) | imantis priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad ministras pirmininkas A. Babiš dėl grupės „Agrofert“ nebeturėtų jokių ekonominių ar kitų interesų, kuriems taikomas ES finansinio reglamento 61 straipsnis ar Čekijos interesų konflikto aktas, arba |
| --- | --- |

a)

imantis priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad ministras pirmininkas A. Babiš dėl grupės „Agrofert“ nebeturėtų jokių ekonominių ar kitų interesų, kuriems taikomas ES finansinio reglamento 61 straipsnis ar Čekijos interesų konflikto aktas, arba

| b) | užtikrinant, kad ministro pirmininko A. Babišo kontroliuojami verslo subjektai nebegautų jokio ES fondų finansavimo, viešųjų subsidijų ar finansavimo, skirstomo visais valdžios institucijų lygmenimis visoje ES arba |
| --- | --- |

b)

užtikrinant, kad ministro pirmininko A. Babišo kontroliuojami verslo subjektai nebegautų jokio ES fondų finansavimo, viešųjų subsidijų ar finansavimo, skirstomo visais valdžios institucijų lygmenimis visoje ES arba

| c) | visiškai susilaikant nuo dalyvavimo bet kuriame ES sprendimų priėmimo procese, kuris gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijęs su grupės „Agrofert“ interesais; tačiau pažymi, kad, atsižvelgiant į ministro pirmininko ir jo vyriausybės narių funkcijas ir įgaliojimus, atrodo abejotina, kad tokia priemonė praktiškai galėtų būti tinkama sprendžiant interesų konfliktą, jeigu atitinkami asmenys toliau eitų savo valstybines pareigas, todėl atsistatydinimas iš valstybinių pareigų yra tinkamesnė priemonė interesų konflikto problemai visapusiškai spręsti; |
| --- | --- |

c)

visiškai susilaikant nuo dalyvavimo bet kuriame ES sprendimų priėmimo procese, kuris gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijęs su grupės „Agrofert“ interesais; tačiau pažymi, kad, atsižvelgiant į ministro pirmininko ir jo vyriausybės narių funkcijas ir įgaliojimus, atrodo abejotina, kad tokia priemonė praktiškai galėtų būti tinkama sprendžiant interesų konfliktą, jeigu atitinkami asmenys toliau eitų savo valstybines pareigas, todėl atsistatydinimas iš valstybinių pareigų yra tinkamesnė priemonė interesų konflikto problemai visapusiškai spręsti;

7.

teigiamai vertina pranešimą, kad Europos prokuratūra (EPPO) atliks nešališką ir faktais pagrįstą tyrimą dėl interesų konflikto; pripažįsta atsakingos prokuratūros paskelbtą pareiškimą, pagal kurį byla „atitinka naujai įsteigtos Europos prokuratūros privalomos jurisdikcijos sąlygas pagal atitinkamą Europos Sąjungos reglamentą ir turi būti nedelsiant jai perduota“;

8.

apgailestauja dėl to, kad audito metu nustatytais faktais patvirtinama, kad esama didelių sisteminių valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumų, visų pirma nustatant interesų konfliktus; apgailestauja dėl to, kad kryžminių patikrų neveiksmingumas ir neskaidrūs procesai bei struktūros kenkia interesų konfliktų prevencijos ir nustatymo veiksmų patikimumui Čekijoje;

9.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad net 2018 m. įsigaliojus Finansinio reglamento 61 ir 63 straipsniams vis dar esama valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, susijusių su interesų konflikto išvengimu, ir Čekijos valdžios institucijos imasi mažai ir nepakankamai veiksmų, kad užtikrintų atitiktį;

10.

apgailestauja dėl to, kad, kaip pranešama, Čekijos vyriausybė bandė legalizuoti ministro pirmininko A. Babišo interesų konfliktą įstatymu, kuris buvo pasiūlytas prasidėjus COVID krizei 2020 m. kovo mėn., o ne išspręsti patį interesų konfliktą;

11.

tikisi, kad nacionalinės valdžios institucijos įgyvendins visas prašomas rekomendacijas, kuriomis, be kita ko, siekiama tobulinti valdymo ir kontrolės sistemą ir patikrinti visas dotacijas, kurios buvo skirtos po 2017 m. vasario 9 d. ir kuriomis gali būti pažeidžiamas Interesų konflikto aktas;

12.

prašo Komisijos informuoti Parlamentą apie tai, kad Čekijos vyriausybė įgyvendina audito rekomendacijas, visų pirma susijusias su visų grupei „Agrofert“ išmokėtų lėšų, kurios nebuvo įtrauktos į audito imtį, patikrinimu;

13.

yra labai susirūpinęs dėl visos reglamentavimo sistemos trūkumų, dėl kurių sunku sistemingai nustatyti ES lėšas gaunančių subjektų tikruosius savininkus; primena, kad Komisija yra patvirtinusi pagal BŽŪP mokėjusi grupei „Agrofert“ priklausančioms įmonėms ir kitoms įmonėms, kurių tikrasis savininkas yra ministras pirmininkas A. Babiš, keliose kitose valstybėse narėse, bet negalinti išsamiai nustatyti visų naudos gavusių ekonominės veiklos vykdytojų; primygtinai prašo, kad Komisija biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai turėtų pateikti išsamią ir patikimą visų „Agrofert“ grupei ir tam pačiam tikrajam savininkui priklausančioms įmonėms visose valstybėse narėse 2018 ir 2019 finansiniais metais atliktų mokėjimų apžvalgą; ragina Komisiją taip pat įtraukti 2020 m. informaciją; mano, kad tai rodo, jog Komisija, bendradarbiaudama su nacionalinėmis agentūromis, skubiai sukurtų standartinę ir viešai prieinamą formą, kuria būtų atskleidžiami galutiniai BŽŪP išmokų gavėjai;

14.

atkreipia dėmesį į neseniai pataisytus įrašus įmonių tikrųjų savininkų registre (Transparenzregister), kuriame ministras pirmininkas A. Babiš dabar įvardijamas kaip „Agrofert“ patronuojamosios įmonės Vokietijoje tikrasis savininkas ir akcininkas; pakartoja, kad ministras pirmininkas A. Babiš yra nurodytas kaip vienas iš šešių aktyvių asmenų, turinčių didelę įtaką ar kontroliuojančių su „Agrofert“ patronuojamąja įmone susijusio patikos fondo „GreenChem Solutions Ltd.“ Jungtinėje Karalystėje patikėtinius; ragina visas valstybes nares, kuriose vykdo veiklą „Agrofert“ patronuojamosios įmonės, atitinkamai peržiūrėti tikrųjų savininkų registrą;

15.

apgailestauja dėl to, kad grupės „Agrofert“ subjektai ir toliau gauna išmokas pagal pirmąjį BŽŪP ramstį; primena, kad Čekijos interesų konflikto aktu draudžiama skirti bet kokias subsidijas, įskaitant BŽŪP tiesiogines išmokas, įmonei, kurioje valstybės tarnautojas ar valstybės tarnautojo kontroliuojamas subjektas oficialiai turi 25 proc. ar didesnį akcijų paketą; atkreipia dėmesį į rimtas abejones dėl Čekijos valdžios institucijų, sprendžiančių dėl tiesioginių žemės ūkio išmokų tinkamumo ir kontrolės, nepriklausomumo; įžvelgia rizikos požymių tame, kad grupę „Agrofert“ sudarančios įmonės ir toliau gauna šias lėšas pažeidžiant Čekijos interesų konflikto aktą;

16.

pažymi, kad nuo 2006 m. galiojančiuose Čekijos teisės aktuose dėl interesų konfliktų esama didelių spragų ir reikšmingų įgyvendinimo trūkumų, dėl kurių atsirado ir augo didelės oligarchijos struktūros; apgailestauja dėl to, kad Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas 2020 m. misijos metu nustatė didelių trūkumų Čekijos interesų konfliktų išvengimo, nustatymo ir sprendimo sistemose;

17.

stebisi dėl tariamai skirtingų požiūrių į panašius Čekijos interesų konflikto akto ir Finansinio reglamento 61 straipsnio pažeidimus, kuriuos taiko REGIO GD bei EMPL GD ir AGRI GD; REGIO GD ir EMPL GD mano, kad Čekijos interesų konflikto akto pažeidimas yra Finansinio reglamento 61 straipsnio 2 dalies pažeidimas, o AGRI GD, atrodo, vadovaujasi kitokia logika; be to, pažymi, kad atliekant teisėmis grindžiamų mokėjimų (tiesioginių išmokų) tinkamumo patikrinimus taip pat tikrinamas sprendimų priėmimo elementas; akcentuoja tai, kad tokiam patikrinimo sprendimui gali turėti įtakos interesų konfliktas; ragina Komisiją pateikti Parlamentui išsamų teisinį paaiškinimą apie skirtingą nacionalinio teisės akto dėl interesų konflikto ir Finansinio reglamento 61 straipsnio pažeidimų poveikį ir išsamų paaiškinimą apie tai, kaip Komisija užtikrina, kad teisėmis grindžiamo mokėjimo patikrinimo sprendimams nedarytų poveikio interesų konfliktas;

18.

stebisi Komisijos vertinimu, kad Čekijos žemės ūkio ministras neturi interesų konflikto, nepaisant to, kad jo šeimos nariai gauna dideles žemės ūkio subsidijų sumas jam atsakant už žemės ūkio programų programavimą ir įgyvendinimą pagal BŽŪP; prašo Komisijos pasidalyti šiuo vertinimu su Parlamentu; ragina Komisiją užtikrinti vienodą Finansinio reglamento 61 straipsnio aiškinimą ir taikymą;

19.

prašo Komisijos įvertinti Finansinio reglamento 61 straipsnio veiksmingumą siekiant sėkmingai užkardyti ar atskleisti ir išspręsti kilusių interesų konfliktų atvejus ir, kai tinkama, kitą kartą peržiūrint Finansinį reglamentą pateikti pasiūlymus, kaip toliau sugriežtinti interesų konfliktus reglamentuojančias taisykles, skiriant ypatingą dėmesį apibrėžtims, taikymo sričiai (kas įtraukiama), jautrių funkcijų ar veiklos, kuriai kyla rizika, nustatymui, „situacijoms, kurios gali būti objektyviai suprantamos kaip interesų konfliktas“, ir prievolėms interesų konflikto atveju; primena, kad Finansinio reglamento 61 straipsnyje nedaroma skirtumo tarp įvairių rūšių mokėjimų ES biudžeto lėšomis ir kad pati galimybė pasinaudoti padėtimi dėl interesų konflikto yra pakankamas požymis;

20.

yra susirūpinęs dėl to, kad Čekijos nacionalinė mokėjimo agentūra (Valstybės žemės ūkio intervencijų fondas) siaurai aiškina Finansinio reglamento 61 straipsnį ir laiko, kad jis nėra taikomas vyriausybės nariams; pakartoja, kad Parlamentas yra susirūpinęs dėl kelių nustatytų Čekijos žemės ūkio mokėjimo agentūros valdymo trūkumų, ypač susijusių su priežiūros valdybos priklausomumu, kaip pabrėžiama 2020 m. vasario mėn. Parlamento misijos Čekijos Respublikoje ataskaitoje (7); prašo Komisijos pradėti audito procedūrą siekiant užtikrinti patikimą agentūros valdymą;

21.

mano, kad Komisijos Interesų konfliktų vengimo ir valdymo pagal Finansinį reglamentą gairės yra svarbi priemonė toliau stiprinti ES biudžeto apsaugos nuo sukčiavimo ir pažeidimų priemones; prašo Komisijos didinti informuotumą ir skatinti vienodą interesų konfliktų išvengimo taisyklių aiškinimą ir taikymą, įskaitant tiesiogines išmokas pagal pirmąjį BŽŪP ramstį, ir stebėti nepriklausomą mokėjimo agentūrų ir audito institucijų veikimą šioje srityje; ragina Komisiją teikti suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijoms papildomus praktinius pavyzdžius, pasiūlymus ir rekomendacijas, kad padėtų joms išvengti interesų konfliktų;

22.

pakartoja, kad Čekijos piliečiai ir mokesčių mokėtojai neturėtų mokėti ar prisiimti pasekmių, kylančių dėl ministro pirmininko A. Babišo interesų konflikto, ir kad grupei „Agrofert“ priklausančios įmonės turėtų grąžinti visas subsidijas, neteisėtai gautas iš ES ar Čekijos nacionalinio biudžeto; ragina Čekijos valdžios institucijas susigrąžinti visas subsidijas, kurios buvo netinkamai išmokėtos bet kuriam grupės „Agrofert“ subjektui;

23.

primygtinai reikalauja, kad tolesnis ES ar Čekijos nacionalinio biudžeto lėšų mokėjimas įmonėms, kurias galiausiai kontroliuoja ministras pirmininkas A. Babiš arba Čekijos vyriausybės nariai, būtų sustabdytas, kol nebus visiškai išspręsti interesų konflikto atvejai;

24.

ragina Čekijos vyriausybę didinti bendrą ES subsidijų paskirstymo teisingumą ir sukurti sistemą, kuri garantuotų visapusišką ir visišką ES lėšų paskirstymo skaidrumą; su susirūpinimu pažymi, kad, remiantis Komisijos turima informacija, nebuvo priimta sprendimų dėl Čekijos tiesioginių išmokų sistemos pakeitimo nuo jų sukūrimo 2014 m., siekiant sukurti veiksmingą kovos su interesų konfliktais mechanizmą;

25.

primena, kad įgyvendinant „Stork Nest“ projektą „Agrofert“ dirbtinai sukurta vidutinio dydžio įmonė, kurią vis dar kontroliuoja „Agrofert“, buvo skirta būtent mažosios ir vidutinėms įmonėms skirtoms lėšoms gauti, kurių vertė iš viso sudarė apytiksliai 2 mln. EUR; mano, jog nepriimtina, kad po to, kai tiriant „Stork Nest“ rasta sunkių pažeidimų, Čekijos valdžios institucijos atsisakė šio projekto finansavimo ES lėšomis, kad finansuotų jį iš nacionalinio biudžeto, perkeldamos finansinę naštą Čekijos mokesčių mokėtojams; mano, jog tai yra patvirtinimas, kad Čekijos valdžios institucijoms nepavyko įtikinti Komisijos, kad šie mokėjimai yra teisėti ir tvarkingi; apgailestauja dėl to, kad tai reiškia, jog OLAF nebeturi teisės tirti ir kaltinimus gali pareikšti tik nacionalinis prokuroras; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Čekijos prokuroras laikinai nutraukė procesą, o vėliau vėl pradėjo nagrinėti bylą; ragina Čekijos valdžios institucijas kuo skubiau informuoti ES institucijas apie „Stork Nest“ tyrimo rezultatus;

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad Čekijos policija antrą kartą rekomendavo Ministrui Pirmininkui A. Babišui pareikšti kaltinimus dėl įtariamo sukčiavimo, siekiančio apie 2 mln. EUR, susijusio su „Stork Nest“ tyrimais; pažymi, kad prižiūrintis prokuroras Jaroslav Šaroch, kuris 2019 m. rugsėjo mėn. nusprendė iš pradžių nutraukti bylą, yra atsakingas už sprendimo dėl prašymo pateikti kaltinimus priėmimą; primena, kad dabar jau atsistatydinęs generalinis prokuroras Pavel Zeman 2019 m. gruodžio 4 d. liepė atnaujinti bylą, nurodydamas prokuroro J. Šarocho teisinio vertinimo trūkumus;

27.

yra labai susirūpinęs dėl politinio spaudimo nepriklausomoms žiniasklaidos priemonėms ir nepriklausomoms institucijoms Čekijos Respublikoje; tai neseniai patvirtino generalinio prokuroro, kuris kaip atsistatydinimo priežastį nurodė teisingumo ministro daromą spaudimą, atsistatydinimas;

28.

prašo Komisijos įvertinti pažeidžiamus Čekijos teismų sistemos aspektus ir imtis reikiamų veiksmų; prašo Komisijos išsamiai ištirti ir išnagrinėti, ar buvo panaikintos ar prieš laiką uždarytos kokios nors kitos su Čekijos vyriausybės nariais susijusios bylos, galbūt dėl padaryto spaudimo; ragina Komisiją nepagrįstai nedelsiant informuoti Parlamentą apie nustatytus faktus ir išvadas;

29.

yra susirūpinęs dėl pranešimų, kad per audituojamą laikotarpį Čekijos vyriausybė išmokėjo grupei „Agrofert“ jau daugiau nei 150 mln. CZK iš Čekijos nacionalinio biudžeto (8); kadangi tai gali būti neteisėta valstybės pagalba, kenkianti sąžiningai konkurencijai ES bendrojoje rinkoje ir jos vientisumui, prašo Komisijos visapusiškai ištirti šiuos finansavimo nacionalinio biudžeto lėšomis atvejus ir informuoti Parlamentą apie tyrimo išvadas ir įgyvendintas priemones;

30.

smerkia praktiką, kai atsisakoma projektų finansavimo ES lėšomis siekiant juos finansuoti iš nacionalinio biudžeto po to, kai Komisija arba Europos Audito Rūmai nustato pažeidimų; prašo Komisijos atidžiai stebėti šiuos atvejus ir atlikti išsamią teisinę analizę, skiriant ypatingą dėmesį galimiems valstybės pagalbos taisyklių pažeidimams;

31.

apgailestauja dėl ministro pirmininko A. Babišo viešai išsakytų pastabų reaguojant į REGIO GD ir EMPL GD paskelbtą galutinę audito ataskaitą (9); mano, jog tai, kad Europos Vadovų Tarybos narys vadina Komisijos auditorius „mafija“, yra nepriimtina;

32.

smerkia ministro pirmininko A. Babišo įžeidžiančias pastabas dėl naujienų organizacijų, rengiančių reportažus apie jo interesų konfliktą ir jo įmonių veiklą; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į jo neigiamas pastabas dėl Deniko referendumo Čekijos parlamente 2020 m. lapkričio mėn.;

33.

yra labai susirūpinęs dėl to, kaip prastai įgyvendinamos ketvirtojo raundo vertinimo ataskaitoje išdėstytos GRECO rekomendacijos – tik viena iš keturiolikos rekomendacijų buvo įgyvendinta patenkinamai, septynios rekomendacijos įgyvendintos iš dalies, o dar šešios rekomendacijos visai neįgyvendintos;

34.

ragina visas valstybes nares pagal naująją daugiametę finansinę programą (DFP) uždrausti šimtų milijonų eurų subsidijas mokėti pavieniams fiziniams asmenims ir atsižvelgti į Parlamento poziciją užtikrinti visišką skaidrumą ir galimybę pagal pasidalijamojo valdymo programas tarpvalstybinių lygmeniu sujungti mokėjimus ir skaitmeninės stebėsenos ir audito procedūras valstybėse narėse;

35.

ragina Tarybą vykstant deryboms dėl BŽŪP reglamento skirti pakankamai dėmesio biudžeto efektyvumui ir teisingesniam bei skaidresniam tiesioginių išmokų paskirstymui, atsižvelgti į Parlamento poziciją nustatyti konkrečias ribas vienam fiziniam asmeniui pagal abu BŽŪP ramsčius, taip pat proporcingam išmokų mažinimui, privalomų ribų nustatymui ir perskirstymo išmokoms, siekiant užtikrinti, kad ES piliečiai apskritai vertintų BŽŪP teigiamai; pabrėžia, kad deryboms Taryboje neturi daryti poveikio interesų konfliktai ir kad derybose negali dalyvauti joks ministras arba nacionalinės vyriausybės narys ar atstovas, kuriam yra kilęs interesų konfliktas; mano, jog tai, kad ministras pirmininkas A. Babiš, būdamas grupės „Agrofert“ tikrasis savininkas, dalyvavo derybose dėl BŽŪP ir kovojo prieš subsidijų ribų nustatymą, yra nepriimtina; griežtai pabrėžia, kad ribos vienam fiziniam asmeniui pagal pirmąjį ir antrąjį BŽŪP ramsčius turi būti taikomos vienodai, įskaitant nacionalinių vyriausybių narius, kad jie negalėtų dalyvauti derybose Taryboje siekdami asmeninės naudos;

36.

griežtai smerkia oligarchijos struktūras, besinaudojančias ES žemės ūkio ir sanglaudos fondų lėšomis, kai nedidelė naudos gavėjų mažuma gauna didžiąją dalį ES lėšų, ir ragina Komisiją, Tarybą ir Europos Vadovų Tarybą užkirsti kelią tokių struktūrų, dėl kurių mažėja mažųjų ir vidutinių ūkininkų ir šeimos ūkių (kurie turėtų būti pagrindiniai naudos gavėjai pagal BŽŪP) konkurencingumas, skatinimui;

37.

akcentuoja savo didelį susirūpinimą dėl to, kad ministras pirmininkas A. Babiš, turėdamas interesų konfliktą, dalyvauja priimant sprendimus dėl BŽŪP suderinimo su bendrais Europos klimato politikos tikslais, nes grupės „Agrofert“ verslo interesai galėtų būti viršesni už viešuosius interesus remti tvaresnį žemės ūkį ir riboti neigiamą klimato kaitos poveikį;

38.

mano, jog tai, kad Čekijos vyriausybė nesiima veiksmų ministro pirmininko A. Babišo interesų konfliktams išspręsti, daro neigiamą poveikį Čekijos valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas ir valdymo ir kontrolės sistemas, veikimui ir ES teisės aktų laikymuisi;

39.

ragina Komisiją įvertinti pirmiau aprašytą situaciją, taip pat ministro pirmininko A. Babiš įtaką Čekijos žiniasklaidai ir teismų sistemai, siekiant nustatyti teisinės valstybės principo pažeidimus ir, jei nustatytais faktais tai būtų patvirtinta, laiku aktyvuoti sąlygų mechanizmą Sąjungos biudžetui apsaugoti;

40.

vis dar yra susirūpinęs dėl žiniasklaidos priemonių nuosavybės koncentracijos kelių oligarchų rankose (10);

41.

pažymi, kad ir nacionaliniu, ir Europos lygmenimis vyksta tyrimai ir auditai dėl potencialių interesų konfliktų ir ES lėšų panaudojimo; nerimauja dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje išreikštų nuogąstavimų, kad aukšto lygio korupcijos atvejai nėra pakankamai tiriami ir parlamento nariams taikomose tarnybinės etikos sistemose esama spragų;

42.

ragina Tarybą ir Europos Vadovų Tarybą imtis visų reikiamų ir tinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias interesų konfliktams, kaip numatyta Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalyje; reiškia susirūpinimą tuo, kad Čekijos ministras pirmininkas aktyviai dalyvavo ir toliau dalyvauja derybose dėl ES biudžeto ir ES programų, nors jam kyla interesų konfliktas; prašo Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos paaiškinti Parlamentui, kaip jos planuoja į tai atsižvelgti ir imtis veiksmų dėl ministro pirmininko A. Babišo dalyvavimo priimant su BŽŪP ir ES biudžetu susijusius sprendimus, atsižvelgiant į Komisijos audito ataskaitų išvadą;

43.

mano, jog ministro pirmininko A. Babišo interesų konflikto atvejis taip pat patvirtina skubų poreikį sukurti sąveikią skaitmeninių ataskaitų teikimo ir stebėsenos sistemą ES finansų srityje; labai apgailestauja dėl to, kad teisėkūros institucijoms nepavyko pasiekti patenkinamo susitarimo dėl IT sistemų sąveikumo užtikrinimo nuostatų, kurias taikant būtų galimas standartizuotas ir suvienodintas ataskaitų teikimas ir būtų skatinamas bendradarbiavimas; ragina visus susijusius subjektus dėti pastangas siekiant vienodai veiksmingų sprendimų, kad būtų užtikrinta geresnė atskaitomybė;

44.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Finansinio reglamento nuostatos dėl interesų konflikto, taip pat ministro pirmininko A. Babišo interesų konflikto atveju, būtų visapusiškai taikomos įgyvendinant 2021–2027 m. DFP ir priemonę „Next Generation EU“, kad ministro pirmininko A. Babišo tiesiogiai ar netiesiogiai valdomoms įmonėms nebūtų daromi jokie mokėjimai (11); ragina vykdyti tolesnius patikrinimus dėl bet kokių galimų interesų konfliktų ir kitų teisinės valstybės elementų nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo planuose;

45.

itin pabrėžia, kad Europos Parlamento nariai turi turėti galimybę atlikti savo darbą be jokių grasinimų ir kad nacionalinės vyriausybės privalo užtikrinti jų apsaugą gimtojoje šalyje;

46.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Čekijos Respublikos vyriausybei bei abiem parlamento rūmams.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

1

(2)  OL C 121, 2021 4 9, p. 1.

2

(3)  OL C 388, 2020 11 13, p. 157.

3

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0164.

4

(5)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

5

(6)  Galutinėje audito ataskaitoje nustatyta didelių interesų konfliktams išvengti skirtos kontrolės sistemos struktūros trūkumų, apie kuriuos byloja septyni Čekijos interesų konfliktų įstatymo 4 straipsnio c punkto pažeidimai ir patikrintos imties 96,7 proc. klaidų lygis.

6

(7)  Biudžeto kontrolės (CONT) komiteto faktų nustatymo misijos Čekijos Respublikoje ataskaita, 2020 m. vasario 26–28 d.

7

(8)  iROZHLAS, Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů, 2021 m. balandžio 27 d.

8

Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů

(9)  Euractiv, Czech PM slams EU Commission auditors as „mafia“, 2021 m. balandžio 26 d.

9

Czech PM slams EU Commission auditors as „mafia“

(10)  „Žurnalistai be sienų“, Čekijos Respublika, https://rsf.org/en/czech-republic [žiūrėta 2021 6 2].

10

Čekijos Respublika

(11)  Į Čekijos vyriausybės patvirtintą įmonių ir projektų sąrašą, kurį numatomą teikti finansavimui Teisingos pertvarkos fondo lėšomis, numatyta daugiau nei 6 mlrd. CZK skirti grupei „Agrofert“ priklausančiai įmonei „Lovochemie“, kuriai anksčiau vadovavo dabartinis Čekijos aplinkos ministras Richard Brabec.

11

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/64

---

P9_TA(2021)0283

Kaip įveikti pasaulinės COVID-19 pandemijos keliamus iššūkius: PPO TRIPS sutarties netaikymo poveikis COVID-19 vakcinoms, gydymui, įrangai ir gamybos bei paruošimo pajėgumų didinimui besivystančiose šalyse

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija „Kaip įveikti pasaulinės COVID-19 pandemijos keliamus iššūkius: PPO TRIPS sutarties netaikymo poveikis COVID-19 vakcinoms, gydymui, įrangai ir gamybos bei paruošimo pajėgumų didinimui besivystančiose šalyse“ (2021/2692(RSP))

(2022/C 67/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, visų pirma į jos 31 straipsnio a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, visų pirma į jos 31 straipsnio a punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohos deklaraciją dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohos deklaraciją dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos,

| — | atsižvelgdamas į PPO Tarybos dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, 2015 m. lapkričio 6 d. sprendimą pratęsti išimties taikymo laikotarpį, kuriuo mažiausiai išsivysčiusios šalys PPO narės atleidžiamos nuo pareigos įgyvendinti TRIPS sutarties nuostatas dėl vaistų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO Tarybos dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, 2015 m. lapkričio 6 d. sprendimą pratęsti išimties taikymo laikotarpį, kuriuo mažiausiai išsivysčiusios šalys PPO narės atleidžiamos nuo pareigos įgyvendinti TRIPS sutarties nuostatas dėl vaistų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 2 d. Indijos ir Pietų Afrikos pranešimą, kuriuo prašoma netaikyti tam tikrų TRIPS sutarties nuostatų, siekiant užkirsti kelią COVID-19, valdyti jos plitimą ir ją gydyti, remiamą Esvatinio, Kenijos, Mozambiko ir Pakistano; šiam pranešimai taip pat pritaria 100 kitų šalių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 2 d. Indijos ir Pietų Afrikos pranešimą, kuriuo prašoma netaikyti tam tikrų TRIPS sutarties nuostatų, siekiant užkirsti kelią COVID-19, valdyti jos plitimą ir ją gydyti, remiamą Esvatinio, Kenijos, Mozambiko ir Pakistano; šiam pranešimai taip pat pritaria 100 kitų šalių,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą pasiūlymą netaikyti tam tikrų TRIPS sutarties nuostatų, kurį 2021 m. gegužės 21 d. perdavė 62 PPO narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą pasiūlymą netaikyti tam tikrų TRIPS sutarties nuostatų, kurį 2021 m. gegužės 21 d. perdavė 62 PPO narės,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 13 d. atvirą 243 pilietinės visuomenės organizacijų laišką PPO generalinei direktorei dėl visuotinių problemų, susijusių su netinkamu COVID-19 medicinos reikmenų, ypač vakcinų, tiekimu ir nelygiaverčiu jų prieinamumu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 13 d. atvirą 243 pilietinės visuomenės organizacijų laišką PPO generalinei direktorei dėl visuotinių problemų, susijusių su netinkamu COVID-19 medicinos reikmenų, ypač vakcinų, tiekimu ir nelygiaverčiu jų prieinamumu,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. JAV prekybos atstovo pareiškimą, kuriame patvirtinama parama laikinam TRIPS sutarties nuostatų netaikymui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. JAV prekybos atstovo pareiškimą, kuriame patvirtinama parama laikinam TRIPS sutarties nuostatų netaikymui,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 27 d. Kosta Rikos Respublikos prezidento ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinio direktoriaus atvirą laišką, kuriuo dar kartą siekiama paraginti visas PSO valstybes nares aktyviai remti COVID-19 technologinės prieigos rezervą (C-TAP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 27 d. Kosta Rikos Respublikos prezidento ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinio direktoriaus atvirą laišką, kuriuo dar kartą siekiama paraginti visas PSO valstybes nares aktyviai remti COVID-19 technologinės prieigos rezervą (C-TAP),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 21 d. aukščiausiojo lygio susitikime sveikatos klausimais priimtą Romos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 21 d. aukščiausiojo lygio susitikime sveikatos klausimais priimtą Romos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 31 d. PSO generalinio direktoriaus, PPO generalinės direktorės, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) vykdomosios direktorės ir Pasaulio banko grupės prezidento laišką, kuriuo raginama prisiimti naujus įsipareigojimus dėl teisingumo vakcinų klausimu ir įveikti pandemiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 31 d. PSO generalinio direktoriaus, PPO generalinės direktorės, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) vykdomosios direktorės ir Pasaulio banko grupės prezidento laišką, kuriuo raginama prisiimti naujus įsipareigojimus dėl teisingumo vakcinų klausimu ir įveikti pandemiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 20 d. bendrą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ir Pasaulio sveikatos organizacijos generalinių direktorių pareiškimą, kuriuo išreiškiama parama pastangoms užtikrinti įprastą tarpvalstybinį gyvybiškai svarbių medicinos produktų ir kitų prekių bei paslaugų tiekimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 20 d. bendrą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ir Pasaulio sveikatos organizacijos generalinių direktorių pareiškimą, kuriuo išreiškiama parama pastangoms užtikrinti įprastą tarpvalstybinį gyvybiškai svarbių medicinos produktų ir kitų prekių bei paslaugų tiekimą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi nustatyta apie 172 000 000 COVID-19 atvejų, lėmusių daugiau nei 3 700 000 mirčių visame pasaulyje, dėl šios ligos milijonai žmonių patyrė beprecedentes kančias, sielvartą ir prarado pragyvenimo šaltinius; kadangi su ilgalaikiais simptomais persirgus COVID-19 susiduria 10 proc. viso pasaulio pacientų, dėl to prarandamos darbo vietos, tai lemia skurdą ir akivaizdų socialinį bei ekonominį pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi nustatyta apie 172 000 000 COVID-19 atvejų, lėmusių daugiau nei 3 700 000 mirčių visame pasaulyje, dėl šios ligos milijonai žmonių patyrė beprecedentes kančias, sielvartą ir prarado pragyvenimo šaltinius; kadangi su ilgalaikiais simptomais persirgus COVID-19 susiduria 10 proc. viso pasaulio pacientų, dėl to prarandamos darbo vietos, tai lemia skurdą ir akivaizdų socialinį bei ekonominį pažeidžiamumą;

| B. | kadangi, norint įveikti dabartinę pasaulinę COVID-19 pandemiją, reikalinga visuotinė vakcinų, diagnostikos ir gydymo priemonių bei įrangos gamybos ir paskirstymo strategija; kadangi, norint spręsti su šia pandemija susijusias sveikatos problemas, reikalingas holistinis, mokslinis ir faktais grindžiamas požiūris; kadangi siekiant užtikrinti lygiateisiškumą kiekviename skiepijimo proceso etape nuo kūrimo iki platinimo, būtina laikytis požiūrio, pagal kurį atsižvelgiama į lyčių aspektą ir tarpsektoriškumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi, norint įveikti dabartinę pasaulinę COVID-19 pandemiją, reikalinga visuotinė vakcinų, diagnostikos ir gydymo priemonių bei įrangos gamybos ir paskirstymo strategija; kadangi, norint spręsti su šia pandemija susijusias sveikatos problemas, reikalingas holistinis, mokslinis ir faktais grindžiamas požiūris; kadangi siekiant užtikrinti lygiateisiškumą kiekviename skiepijimo proceso etape nuo kūrimo iki platinimo, būtina laikytis požiūrio, pagal kurį atsižvelgiama į lyčių aspektą ir tarpsektoriškumą;

| C. | kadangi vakcinos yra vadovėlinis atvejis, kai dėl didžiulio teigiamo išorinio poveikio jos turi būti laikomos visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis ir turi būti teikiamos nemokamai; kadangi išsivysčiusiose šalyse visi piliečiai skiepijami nemokamai; kadangi būtų etiškai neteisinga, jei šis principas nebūtų taikomas daug skurdesniems besivystančių šalių gyventojams; |
| --- | --- |

C.

kadangi vakcinos yra vadovėlinis atvejis, kai dėl didžiulio teigiamo išorinio poveikio jos turi būti laikomos visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis ir turi būti teikiamos nemokamai; kadangi išsivysčiusiose šalyse visi piliečiai skiepijami nemokamai; kadangi būtų etiškai neteisinga, jei šis principas nebūtų taikomas daug skurdesniems besivystančių šalių gyventojams;

| D. | kadangi 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtoje Deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos teigiama, kad TRIPS sutartis turėtų būti įgyvendinama ir aiškinama taip, kad tai būtų naudinga siekiant užtikrinti visuomenės sveikatą, skatinant galimybę gauti esamų vaistų ir kurti naujus vaistus; kadangi PPO TRIPS taryba 2015 m. lapkričio 6 d. nusprendė pratęsti vaistų patentų išimties taikymą mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ) iki 2033 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtoje Deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos teigiama, kad TRIPS sutartis turėtų būti įgyvendinama ir aiškinama taip, kad tai būtų naudinga siekiant užtikrinti visuomenės sveikatą, skatinant galimybę gauti esamų vaistų ir kurti naujus vaistus; kadangi PPO TRIPS taryba 2015 m. lapkričio 6 d. nusprendė pratęsti vaistų patentų išimties taikymą mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ) iki 2033 m. sausio mėn.;

| E. | kadangi nepaprastai svarbu už prieinamą kainą užtikrinti skiepijimą labiausiai pažeidžiamiems žmonėms mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse; kadangi nustatyta, kad iRNR vakcinos yra veiksmingiausios, tačiau taip pat brangiausios vakcinos rinkoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi nepaprastai svarbu už prieinamą kainą užtikrinti skiepijimą labiausiai pažeidžiamiems žmonėms mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse; kadangi nustatyta, kad iRNR vakcinos yra veiksmingiausios, tačiau taip pat brangiausios vakcinos rinkoje;

| F. | kadangi iki 2021 m. birželio mėn. panaudota apie 1,6 mlrd. vakcinos dozių visame pasaulyje, kurių didžioji dalis panaudota pramoninėse ir vakcinas gaminančiose šalyse; kadangi 29 skurdžiausiose šalyse, kuriose gyvena apie 9 proc. pasaulio gyventojų, buvo suleista tik 0,3 proc. visų pasaulio mastu panaudotų vakcinos dozių; kadangi TVF apskaičiavo, kad paspartinus vakcinų platinimą ir kontroliuojant virusą prie pasaulio BVP būtų galima pridėti daugiau nei 7 trln. EUR; kadangi ES išplatino daugiau kaip 260 mln. vakcinų dozių savo valstybėms narėms ir į trečiąsias šalis eksportavo daugiau kaip 226 mln. vakcinų dozių, iš kurių tik 10 proc. skiriama mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

F.

kadangi iki 2021 m. birželio mėn. panaudota apie 1,6 mlrd. vakcinos dozių visame pasaulyje, kurių didžioji dalis panaudota pramoninėse ir vakcinas gaminančiose šalyse; kadangi 29 skurdžiausiose šalyse, kuriose gyvena apie 9 proc. pasaulio gyventojų, buvo suleista tik 0,3 proc. visų pasaulio mastu panaudotų vakcinos dozių; kadangi TVF apskaičiavo, kad paspartinus vakcinų platinimą ir kontroliuojant virusą prie pasaulio BVP būtų galima pridėti daugiau nei 7 trln. EUR; kadangi ES išplatino daugiau kaip 260 mln. vakcinų dozių savo valstybėms narėms ir į trečiąsias šalis eksportavo daugiau kaip 226 mln. vakcinų dozių, iš kurių tik 10 proc. skiriama mažiausiai išsivysčiusioms šalims;

| G. | kadangi atsiranda nerimą keliančių naujų COVID-19 atmainų, kurios labiau užkrečiamos, mirtingesnės ir atsparesnės vakcinoms, ir dėl to gali prireikti papildomo skiepijimo vakcinomis, taigi poreikis gerokai viršija iš pradžių planuotus 11 mlrd. reikalingų vakcinos dozių; kadangi, norint užtikrinti visuotinę vakcinaciją, labai svarbu didinti gamybos mastą; kadangi vakcinų gamybos masto didinimas yra vienas iš visuotinių prioritetų; kadangi protekcionistinės priemonės arba netarifinės prekybos kliūtys neturi trikdyti pasaulinių žaliavų tiekimo grandinių veikimui; kadangi daugelis šalių, kuriose gaminamos vakcinos, deja, nustatė vakcinų ir jų sudedamųjų dalių eksporto draudimą, taip užkirsdamos kelią didinti pasaulinės gamybos apimtį ir sukeldamos kliūčių tiekimo grandinėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi atsiranda nerimą keliančių naujų COVID-19 atmainų, kurios labiau užkrečiamos, mirtingesnės ir atsparesnės vakcinoms, ir dėl to gali prireikti papildomo skiepijimo vakcinomis, taigi poreikis gerokai viršija iš pradžių planuotus 11 mlrd. reikalingų vakcinos dozių; kadangi, norint užtikrinti visuotinę vakcinaciją, labai svarbu didinti gamybos mastą; kadangi vakcinų gamybos masto didinimas yra vienas iš visuotinių prioritetų; kadangi protekcionistinės priemonės arba netarifinės prekybos kliūtys neturi trikdyti pasaulinių žaliavų tiekimo grandinių veikimui; kadangi daugelis šalių, kuriose gaminamos vakcinos, deja, nustatė vakcinų ir jų sudedamųjų dalių eksporto draudimą, taip užkirsdamos kelią didinti pasaulinės gamybos apimtį ir sukeldamos kliūčių tiekimo grandinėse;

| H. | kadangi labai daug privačių ir viešųjų lėšų ir išteklių investuota į mokslinius tyrimus ir plėtrą, klinikinius tyrimus ir įsigijimą, siekiant sukurti vakcinas ir COVID-19 gydymo metodus laikantis atvirumo principo ir užtikrinant prieinamumą; kadangi, vykdant privataus ir viešojo sektoriaus mokslinius tyrimus, sveikatos įstaigos, tiesiogiai su žmonėmis dirbantys darbuotojai, mokslininkai, tyrėjai ir pacientai surinko informaciją apie virusą, kuria naudojosi farmacijos bendrovės; |
| --- | --- |

H.

kadangi labai daug privačių ir viešųjų lėšų ir išteklių investuota į mokslinius tyrimus ir plėtrą, klinikinius tyrimus ir įsigijimą, siekiant sukurti vakcinas ir COVID-19 gydymo metodus laikantis atvirumo principo ir užtikrinant prieinamumą; kadangi, vykdant privataus ir viešojo sektoriaus mokslinius tyrimus, sveikatos įstaigos, tiesiogiai su žmonėmis dirbantys darbuotojai, mokslininkai, tyrėjai ir pacientai surinko informaciją apie virusą, kuria naudojosi farmacijos bendrovės;

| I. | kadangi savanoriškos licencijos turėtų būti veiksmingiausia priemonė siekiant padėti plėsti gamybą ir dalintis praktine patirtimi; kadangi nė viena privati įmonė nedalyvauja įgyvendinant COVID-19 technologinės prieigos rezervo (C-TAP) iniciatyvą, kuria farmacijos bendrovės raginamos užtikrinti skaidrų ir neišimtinį visuotinį savanorišką licencijavimą; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, 19 gamintojų iš daugiau kaip dešimties Afrikos, Azijos ir Lotynų Amerikos šalių išreiškė susidomėjimą galimybėmis išplėtoti iRNR vakcinų gamybą; kadangi iki šiol COVID-19 vakcinoms gaminti panaudojama tik 40 proc. pasaulio gamybos pajėgumų; |
| --- | --- |

I.

kadangi savanoriškos licencijos turėtų būti veiksmingiausia priemonė siekiant padėti plėsti gamybą ir dalintis praktine patirtimi; kadangi nė viena privati įmonė nedalyvauja įgyvendinant COVID-19 technologinės prieigos rezervo (C-TAP) iniciatyvą, kuria farmacijos bendrovės raginamos užtikrinti skaidrų ir neišimtinį visuotinį savanorišką licencijavimą; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, 19 gamintojų iš daugiau kaip dešimties Afrikos, Azijos ir Lotynų Amerikos šalių išreiškė susidomėjimą galimybėmis išplėtoti iRNR vakcinų gamybą; kadangi iki šiol COVID-19 vakcinoms gaminti panaudojama tik 40 proc. pasaulio gamybos pajėgumų;

| J. | kadangi daugelis besivystančių šalių, turinčių nepakankamai gamybos pajėgumų arba jų neturinčių, vis dar patiria didelį politinį spaudimą, susiduria su teisiniais sunkumais, dėl kurių jos negali pasinaudoti TRIPS lankstumo priemonėmis, visų pirma 31 straipsnio a punktu, ir sudėtingu bei ilgu vaistų importo ir eksporto procesu; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelis besivystančių šalių, turinčių nepakankamai gamybos pajėgumų arba jų neturinčių, vis dar patiria didelį politinį spaudimą, susiduria su teisiniais sunkumais, dėl kurių jos negali pasinaudoti TRIPS lankstumo priemonėmis, visų pirma 31 straipsnio a punktu, ir sudėtingu bei ilgu vaistų importo ir eksporto procesu;

| K. | kadangi patentais ir kitomis intelektinės nuosavybės apsaugos priemonėmis užtikrinama apsauga už verslo rizikos prisiėmimą, o daugiašalė intelektinės nuosavybės teisių teisinė sistema suteikia paskatų, kurios yra itin svarbios rengiantis būsimoms pandemijoms; kadangi pasaulinių lygių galimybių už prieinamą kainą gauti vakcinas, diagnostiką ir gydymą užtikrinimas yra vienintelis būdas sušvelninti pandemijos poveikį pasaulinei visuomenės sveikatai ir ekonomikai, o laikinas tarptautinių intelektinės nuosavybės apsaugos nuostatų netaikymas su COVID-19 susijusiems medicinos reikmenų, medicinos prietaisų ir kitoms sveikatos technologijoms yra viena iš svarbių šio tikslo siekimo priemonių; |
| --- | --- |

K.

kadangi patentais ir kitomis intelektinės nuosavybės apsaugos priemonėmis užtikrinama apsauga už verslo rizikos prisiėmimą, o daugiašalė intelektinės nuosavybės teisių teisinė sistema suteikia paskatų, kurios yra itin svarbios rengiantis būsimoms pandemijoms; kadangi pasaulinių lygių galimybių už prieinamą kainą gauti vakcinas, diagnostiką ir gydymą užtikrinimas yra vienintelis būdas sušvelninti pandemijos poveikį pasaulinei visuomenės sveikatai ir ekonomikai, o laikinas tarptautinių intelektinės nuosavybės apsaugos nuostatų netaikymas su COVID-19 susijusiems medicinos reikmenų, medicinos prietaisų ir kitoms sveikatos technologijoms yra viena iš svarbių šio tikslo siekimo priemonių;

| L. | kadangi dėl Indijoje susidariusios beprecedentės ir nerimą keliančios epidemiologinės situacijos Indijos vyriausybė uždraudė eksportuoti vakcinas, todėl sutriko pasaulinis tiekimas ir COVAX mechanizmo veikimas; kadangi ES yra viena iš pagrindinių priemonės COVAX rėmėjų; kadangi ES, įgyvendindama Europos komandos iniciatyvą, įsipareigojo iki 2021 m. paaukoti dar 100 mln. dozių, skirtų naudoti mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl Indijoje susidariusios beprecedentės ir nerimą keliančios epidemiologinės situacijos Indijos vyriausybė uždraudė eksportuoti vakcinas, todėl sutriko pasaulinis tiekimas ir COVAX mechanizmo veikimas; kadangi ES yra viena iš pagrindinių priemonės COVAX rėmėjų; kadangi ES, įgyvendindama Europos komandos iniciatyvą, įsipareigojo iki 2021 m. paaukoti dar 100 mln. dozių, skirtų naudoti mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse;

| M. | kadangi poliomielito vakcina buvo tiekiama rinkoms nepatentuota, ir dabar ši liga yra išnaikinta daugelyje pasaulio regionų; kadangi Nelsono Mandelos vadovaujama Pietų Afrikos vyriausybė buvo priversta pasinaudoti priverstinio licencijavimo galimybe, siekdama daryti spaudimą gaminti įperkamus ir kokybiškus generinius ekvivalentus, kad išvengtų pernelyg didelių kainų, kurias būtų tekę mokėti ŽIV gydymo patentus naudojančioms tarptautinėms farmacijos įmonėms; |
| --- | --- |

M.

kadangi poliomielito vakcina buvo tiekiama rinkoms nepatentuota, ir dabar ši liga yra išnaikinta daugelyje pasaulio regionų; kadangi Nelsono Mandelos vadovaujama Pietų Afrikos vyriausybė buvo priversta pasinaudoti priverstinio licencijavimo galimybe, siekdama daryti spaudimą gaminti įperkamus ir kokybiškus generinius ekvivalentus, kad išvengtų pernelyg didelių kainų, kurias būtų tekę mokėti ŽIV gydymo patentus naudojančioms tarptautinėms farmacijos įmonėms;

| N. | kadangi turi būti patobulintos tiekimo grandinės besivystančiose šalyse; kadangi tokie aspektai kaip vietos gamybos plėtra, gyventojų informuotumas ir didesnė pagalba skirstant vakcinas besivystančiose šalyse galėtų padėti didinti visame pasaulyje paskiepytų asmenų skaičių; kadangi vis dar trūksta 18,5 mlrd. JAV dolerių finansavimo Prieigos prie kovos su COVID-19 priemonių spartinimo iniciatyvai („ACT Accelerator“); |
| --- | --- |

N.

kadangi turi būti patobulintos tiekimo grandinės besivystančiose šalyse; kadangi tokie aspektai kaip vietos gamybos plėtra, gyventojų informuotumas ir didesnė pagalba skirstant vakcinas besivystančiose šalyse galėtų padėti didinti visame pasaulyje paskiepytų asmenų skaičių; kadangi vis dar trūksta 18,5 mlrd. JAV dolerių finansavimo Prieigos prie kovos su COVID-19 priemonių spartinimo iniciatyvai („ACT Accelerator“);

| O. | kadangi ES prioritetai turėtų būti užtikrinti vienodas galimybes visame pasaulyje naudotis vakcinomis, diagnostikos ir terapijos paslaugomis bei kitais medicinos atsargų tiekimo sprendimais, visomis turimomis priemonėmis užtikrinant atviras tiekimo grandines; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES prioritetai turėtų būti užtikrinti vienodas galimybes visame pasaulyje naudotis vakcinomis, diagnostikos ir terapijos paslaugomis bei kitais medicinos atsargų tiekimo sprendimais, visomis turimomis priemonėmis užtikrinant atviras tiekimo grandines;

| P. | kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys iki 2033 m. sausio 1 d. jau atleistos nuo pareigos įgyvendinti TRIPS sutarties nuostatas dėl vaistų, taip pat iki 2021 m. liepos 1 d. (dėl šio termino pratęsimo šiuo metu tariamasi) šios šalys atleistos nuo TRIPS sutartyje, išskyrus jos 3, 4 ir 5 straipsnius, nustatytų pareigų; |
| --- | --- |

P.

kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys iki 2033 m. sausio 1 d. jau atleistos nuo pareigos įgyvendinti TRIPS sutarties nuostatas dėl vaistų, taip pat iki 2021 m. liepos 1 d. (dėl šio termino pratęsimo šiuo metu tariamasi) šios šalys atleistos nuo TRIPS sutartyje, išskyrus jos 3, 4 ir 5 straipsnius, nustatytų pareigų;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pandemijos raidos, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse; primena, kad COVID-19 pandemija dar nesibaigė ir kad reikės kurti naujas vakcinas siekiant kovoti su mutacijomis; pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė turi daryti viską, kas būtina siekiant suvaldyti COVID-19 pandemiją, ir kad išskirtinėms aplinkybėms reikia išskirtinių sprendimų; todėl pabrėžia, kad reikia laikytis holistinio požiūrio, pirmenybę teikiant su COVID-19 susijusių sveikatos produktų prieinamumui ir įperkamumui, COVID-19 vakcinų gamybos masto didinimui ir visuotiniam geografiniam gamybos pajėgumų paskirstymui; pabrėžia, kad tarptautinės prekybos politika turi atlikti aktyvų vaidmenį siekiant šio tikslo, sudarant palankesnes sąlygas prekybai žaliavomis, sveikatos ir medicinos reikmenimis, mažinant kvalifikuotų ir patyrusių darbuotojų trūkumą, sprendžiant tiekimo grandinės problemas ir peržiūrint pasaulinę intelektinės nuosavybės teisių sistemą pasirengiant ateities pandemijoms; ragina remti aktyvias, konstruktyvias ir konkrečiu tekstu grindžiamas derybas dėl laikino PPO TRIPS sutarties netaikymo, siekiant padidinti visuotinę prieigą prie įperkamų su COVID-19 susijusių medicinos reikmenų, taip pat spręsti pasaulinių kliūčių gamybai ir pasiūlos trūkumo problemas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad Dohos deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos patvirtinama, kad TRIPS sutartis nekliudo ir neturėtų kliudyti valstybėms narėms imtis priemonių visuomenės sveikatai apsaugoti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint paskiepyti 70 proc. pasaulio gyventojų reikia 11 mlrd. dozių, tačiau pagaminta tik nedidelė šio kiekio dalis; atkreipia dėmesį į tai, kad nepakanka požiūrio, pagrįsto pasižadėjimais dėl perteklinių dozių tiekimo; primena, kad COVAX mechanizmas dėl dabartinės COVID-19 padėties Indijoje susiduria su 190 mln. dozių trūkumu ir artimiausioje ateityje negalės įgyvendinti savo tiekimo tikslų; pažymi, kad ES yra didžiausia pagalbos pagal COVAX priemonę teikėja finansavimo ir dalijimosi vakcinomis aspektais, tiek įgyvendinant COVAX priemonę, tiek ir dvišaliais pagrindais; vis dėlto ragina ES ir jos partnerius gerokai padidinti finansinius ir nefinansinius įnašus, skiriamus COVAX priemonei; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tam tikrų gamintojų įsipareigojimą tiekti 1,3 mlrd. vakcinos dozių už savikainą arba nedidelę kainą ir Europos komandos įsipareigojimą iki metų pabaigos skirti 100 mln. dozių mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims, primindamas, jog numatoma, kad 2021 m. ES valstybės narės gaus bent 400 mln. vakcinos dozių perviršį; palankiai vertina pasitelkiant ES civilinės saugos mechanizmą suteiktą paramą vakcinų ir papildomų reikmenų pristatymui; pažymi, kad pirmenybę būtina teikti tiekimui pagal COVAX priemonę; apgailestauja dėl Jungtinės Karalystės ir JAV veiksmų kuriant antrinę perpardavimo rinką, kurioje kitoms pramoninėms valstybėms parduodamas vakcinų perviršis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad pasaulinis atsakas į ekstremaliąsias sveikatos situacijas turėtų apimti, viena vertus, poreikiais grindžiamą požiūrį į paklausą, pagal kurį būtų teikiamas bendras finansavimas ir vykdomi pasauliniu mastu koordinuojami išankstiniai pirkimai, ir, kita vertus, integruotą su pasiūla susijusią strategiją, skirtą gamybos pajėgumams visoje vertės grandinėje didinti; mano, kad norint skiepus platinti pasauliniu mastu būtina didinti pasaulinę vakcinų gamybą, geriau koordinuoti tiekimą ir kurti sustiprintas, diversifikuotas ir atsparias vakcinų vertės grandines; primygtinai ragina Komisiją bendradarbiauti su vakcinas gaminančiomis šalimis, kad būtų sparčiai pašalintos eksporto kliūtys, ir pakeisti savo eksporto leidimų tvarką reikalavimais dėl eksporto skaidrumo; be to, primygtinai reikalauja, kad būtų suteikta savalaikė ir visapusiška prieiga prie tokių duomenų; ragina JAV ir Jungtinę Karalystę nedelsiant panaikinti savo draudimą, taikomą vakcinų ir žaliavų, kurių reikia vakcinoms gaminti, eksportui; ragina skubiai padidinti tarptautines investicijas ir koordinavimą siekiant išplėsti svarbiausių vakcinoms reikalingų produktų, pvz., vienkartinių švirkštų ir veikliųjų vaistinių medžiagų, gamybą, kad būtų pašalintos kliūtys vakcinų vertės grandinėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad ilgalaikėje perspektyvoje pasaulinė vakcinų gamyba turi būti skubiai išplėsta siekiant patenkinti pasaulinę paklausą, todėl reikia investuoti į besivystančių šalių gamybos pajėgumus padedant joms didesniu mastu apsirūpinti savarankiškai; atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo tikslu būtina veiksmingai perduoti technologijas ir praktinę patirtį; pripažįsta, kad savanoriško licencijavimo susitarimų ir savanoriško technologijų bei praktinės patirties perdavimo šalims, kuriose jau veikia vakcinų gamybos pramonė, skatinimas turėtų būti svarbiausias būdas tai pasiekti; vis dėlto yra pasirengęs svarstyti visus veiksmingus ir pragmatiškus sprendimus, kaip toliau skatinti pasaulinę vakcinų gamybą, ir ypač ragina Komisiją šiuo klausimu bendradarbiauti su JAV ir kitomis panašiai mąstančiomis šalimis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad intelektinės nuosavybės apsauga yra pagrindinė paskata inovacijoms ir moksliniams tyrimams visame pasaulyje; pažymi, kad ši apsauga yra savanoriškų licencijavimo sutarčių ir praktinės patirties perdavimo pagrindas ir todėl ji sudaro sąlygas vakcinos prieinamumui, o ne kliudo jam; įspėja, kad, laikantis patentų įgyvendinimo neužtikrinimo paradigmos, bendrovėms reikėtų laikytis slaptumo ir išimtinių teisių užtikrinimo politikos, kad apsaugotų savo kuriamas naujoves; pabrėžia grėsmę, visų pirma mokslininkų, investuotojų, kūrėjų ir klinikinių tyrimų atžvilgiu, kurią neapibrėžtas TRIPS sutarties taikymo atsisakymas keltų mokslinių tyrimų finansavimui; pažymi, kad nuosavybės teisių, įskaitant intelektinės nuosavybės teises, apsauga yra Europos Sąjungos ir jos valstybių narių konstitucinė pareiga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į Komisijos pranešimą, kad ji pasirengusi prireikus palengvinti naudojimąsi privalomu licencijavimu siekiant užtikrinti greitą visuotinę prieigą prie vakcinų gamybos; ragina Komisiją pateikti objektyvius kriterijus, kuriais remiantis būtų nustatoma, ar, kada ir kokiais atvejais ji pasinaudos privalomo licencijavimo priemone; pabrėžia, kad TRIPS sutartyje nenurodytos priežastys, kuriomis galima pasinaudoti privalomam licencijavimui pagrįsti; pabrėžia, kad Dohos deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos patvirtinta, kad šalys gali laisvai nustatyti privalomų licencijų suteikimo pagrindus ir apibrėžti, kas yra nacionalinė ekstremalioji situacija; pabrėžia, kad, norint pasinaudoti privalomu licencijavimu, reikalinga veiksminga teisinė sistema ir kad dėl to besivystančiose šalyse gali kilti teisinių sunkumų; ragina Komisiją išsiaiškinti, ar ir kaip ji teiks teisinę paramą privalomam licencijavimui mažiausiai išsivysčiusiose šalyse; palankiai vertina Komisijos nuomonę, kad bendradarbiavimas ir savanoriškas licencijavimas yra veiksmingiausios priemonės, padedančios plėsti gamybą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad Prieigos prie kovos su COVID-19 priemonių spartinimo iniciatyvos („ACT Accelerator“) sveikatos sistemas apjungiantis ramstis turi būti sustiprintas, kad pasauliniu mastu, ypač pažeidžiamose šalyse, būtų padidinti apdorojimo, saugojimo, paskirstymo ir tiekimo pajėgumai; ragina ES ir jos valstybes nares aktyviau įsitraukti į PSO veiklą, pirmenybę teikiant vienai iš ES pasaulinio atsako priemonių – iniciatyvai „ACT-Accelerator“ visais jos aspektais, t. y. diagnostikos, vaistų, vakcinų ir sveikatos sistemų stiprinimo srityse; pabrėžia būtinybę remti gamybos pajėgumus Afrikos žemyne ir labai palankiai vertina Europos komandos pranešimą, kad 1 mlrd. EUR parama bus skirta iniciatyvai, kuria siekiama didinti vakcinų, vaistų ir sveikatos technologijų gamybos mastą ir gerinti prieigą prie jų; taip pat pabrėžia tinkamos vaistams skirtos reguliavimo sistemos svarbą; pabrėžia, kad dabar ES tenka atsakomybė investuoti į regioninius paskirstymo centrus, ypač Afrikoje, ir remti Afrikos vaistų agentūros steigimą; atsižvelgdamas į tai, ragina remti vietines patvirtinimo institucijas, mokymus siekiant rengti kvalifikuotus medicinos ir techninius darbuotojus, kad būtų galima vykdyti skiepijimą, taip pat remti vakcinų platinimo grandines ir padėti įveikti trūkumus, pvz., susijusius su šaldymo infrastruktūra, geografine ir socialine bei ekonomine aprėptimi ir abejonėmis dėl skiepijimosi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą patvirtina savo paramą PSO COVID-19 C-TAP iniciatyvai ir iRNR vakcinų technologijų perdavimo centrui; apgailestauja, kad iki šiol farmacijos bendrovės yra nusprendusios nedalyvauti C-TAP iniciatyvoje; primygtinai ragina Komisiją skatinti farmacijos bendroves dalytis savo technologijomis ir praktine patirtimi įgyvendinant C-TAP iniciatyvą ir į ES būsimas išankstines pirkimo sutartis įtraukti įsipareigojimus dėl technologijų perdavimo partnerysčių su trečiosiomis šalimis, ypač su besivystančiomis šalimis; primygtinai ragina Komisiją derybose dėl sutarčių dėl naujos kartos COVID vakcinų visapusiškai pasinaudoti savo įtaka, siekiant užtikrinti, kad kūrėjai savo technologijas už nedidelę kainą perduotų mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims; ragina aktyviai nustatyti bendroves, įskaitant subrangoves, turinčias reikiamą praktinę patirtį, kad technologija būtų perduota ir būtų užmegztas jų bendradarbiavimas su bendrovėmis, turinčiomis nenaudojamą gamybos įrangą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina ES užtikrinti, kad būsimos išankstinės pirkimo sutartys, ypač susijusios su naujos kartos vakcinomis, būtų visapusiškai viešinamos; ragina ES įtraukti įsipareigojimus, susijusius su neišimtiniu visuotiniu licencijavimu, komercinėmis paslaptimis, nuosavybės teise priklausančiais duomenimis ir technologijos perdavimu, taip pat įtraukti tiekėjams taikomus skaidrumo reikalavimus, įskaitant kiekvieno produkto sąnaudų ir pelno analizę; pabrėžia, kad šie skaidrumo reikalavimai neturėtų trukdyti Komisijai prireikus veikti kaip konkurencingam konkurso dalyviui; pakartoja, kad derybose dėl COVID-19 vakcinų sutarčių būtina užtikrinti visišką skaidrumą, be kita ko, į sprendimų dėl sutarčių priėmimo procesus tiesiogiai įtraukiant Europos Parlamento narius, šiuo tikslu pasitelkiant ryšių grupę vakcinų klausimais; tikisi, kad Europos Parlamentui reguliariai gaus nuoseklią ir išsamią analizę apie vakcinų gamybą, importą, eksportą ir prognozes, įskaitant informaciją apie iš ES eksportuojamų produktų paskirties šalis, taip pat vakcinų kilmę ir vakcinų sudedamųjų dalių importą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad prekybos skatinimas, eksportui taikomų apribojimų tvarka, gamybos plėtra, be kita ko, pasitelkiant vakcinos gamintojų ir kūrėjų pasižadėjimus, ir palankesnės sąlygos taikyti TRIPS sutarties lankstumo priemones dėl priverstinių licencijų yra svarbūs elementai didinant pasaulinį skiepijimosi mastą; palankiai vertina PPO generalinės direktorės pastangas skatinti nares ieškoti dialogu pagrįsto sprendimo; atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos pranešimus PPO generalinei tarybai ir TRIPS tarybai dėl skubių prekybos politikos priemonių reaguojant į COVID-19 krizę, kuriuose nurodyti trys vienas kitą papildantys ramsčiai, įskaitant prekybos lengvinimą, eksportui taikomų apribojimų tvarką ir gamybos plėtrą; tikisi, kad Komisija dės daugiau pastangų, kad iki 2021 m. lapkričio mėn. vyksiančios 12-osios PPO ministrų konferencijos būtų susitarta dėl PPO prekybos ir sveikatos srities iniciatyvos; taip pat ragina per 12-ąją PPO ministrų konferenciją įsteigti Prekybos ir sveikatos komitetą, kad būtų pasisemta patirties iš pandemijos, pateikti pasiūlymai dėl PPO atsako tarptautinės sveikatos krizės laikotarpiu veiksmingumo didinimo ir parengtas prekybos ramstis, siekiant sudaryti tarptautinę sutartį dėl pandemijos, kad būtų sprendžiamos problemos dėl tiekimo grandinės sutrikimų, didinami gamybos pajėgumai, imtasi veiksmų kovojant su spekuliavimu kainomis ir peržiūrėti PPO teisės aktai atsižvelgiant į įgytą patirtį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad būsimuose 2021 m. birželio 8 d. ir spalio 14 d. TRIPS tarybos posėdžiuose, 2021 m. birželio 11–13 d. G 7 aukščiausiojo lygio susitikime, 2021 m. G 20 aukščiausiojo lygio susitikime, 2021 m. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime, 2021 m. JT Generalinėje Asamblėjoje, 2021 m. Pasaulio sveikatos asamblėjoje ir 12-oje PPO ministrų konferencijoje ir kitais atvejais ES turėtų imtis lyderės vaidmens ir toliau prisidėti prie daugiašalių ir pasaulinių pastangų, susijusių su vakcinų paskirstymu, koordinavimu ir daugiamečiu planavimu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, Europos išorės veiksmų tarnybai, Pasaulio sveikatos organizacijos generaliniam direktoriui, Pasaulio prekybos organizacijos generalinei direktorei, G 20 šalių vyriausybėms, Tarptautiniam valiutos fondui, Pasaulio bankui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir JT Generalinės Asamblėjos nariams. |
| --- | --- |

13.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/69

---

P9_TA(2021)0284

Didžiausia leidžiamoji imidakloprido liekanų koncentracija

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/621, kuriuo dėl medžiagos imidakloprido klasifikavimo pagal didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją gyvūniniuose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/621, kuriuo dėl medžiagos imidakloprido klasifikavimo pagal didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją gyvūniniuose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/621, kuriuo dėl medžiagos imidakloprido klasifikavimo pagal didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją gyvūniniuose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (1),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009, nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (2), ypač į jo 14 straipsnio 17 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009, nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (2), ypač į jo 14 straipsnio 17 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 20 d. pateiktą Veterinarijos vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 20 d. pateiktą Veterinarijos vaistų nuolatinio komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 13 ir 191 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 13 ir 191 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/6 (4) nustatyta, kad Sąjungos rinkai negali būti leidžiamai pateikti jokio veterinarinio vaisto, jeigu jam neišduotas leidimas, ir nebuvo įrodyta jo kokybė, saugumas ir veiksmingumas, ir pripažįstama, kad geresnė prieiga prie informacijos suteikia visuomenei galimybę pateikti savo pastabas ir sudaro sąlygas institucijoms tinkamai atsižvelgti į šias pastabas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/6 (4) nustatyta, kad Sąjungos rinkai negali būti leidžiamai pateikti jokio veterinarinio vaisto, jeigu jam neišduotas leidimas, ir nebuvo įrodyta jo kokybė, saugumas ir veiksmingumas, ir pripažįstama, kad geresnė prieiga prie informacijos suteikia visuomenei galimybę pateikti savo pastabas ir sudaro sąlygas institucijoms tinkamai atsižvelgti į šias pastabas;

| B. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/1381 (5) nustatyta, kad reikėtų pateikti informaciją apie tai, kaip buvo priimti sprendimai dėl rizikos valdymo, ir apie veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, taip pat apie tai, koks svoris suteiktas šiems veiksniams vienas kito atžvilgiu, ir informavimas apie riziką turėtų prisidėti prie dalyvavimu grindžiamo ir atviro visų suinteresuotųjų šalių dialogo, siekiant užtikrinti, kad rizikos analizės procese būtų atsižvelgiama į viešojo intereso svarbą, tikslumą, išsamumą, skaidrumą, nuoseklumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/1381 (5) nustatyta, kad reikėtų pateikti informaciją apie tai, kaip buvo priimti sprendimai dėl rizikos valdymo, ir apie veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, taip pat apie tai, koks svoris suteiktas šiems veiksniams vienas kito atžvilgiu, ir informavimas apie riziką turėtų prisidėti prie dalyvavimu grindžiamo ir atviro visų suinteresuotųjų šalių dialogo, siekiant užtikrinti, kad rizikos analizės procese būtų atsižvelgiama į viešojo intereso svarbą, tikslumą, išsamumą, skaidrumą, nuoseklumą ir atskaitomybę;

| C. | kadangi 2011 m. vasario 18 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) vertinimo ataskaitoje Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods) (6) pateikiamos didelio toksiško poveikio vandens ir netikslinėms rūšims duomenų kategorijos; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2011 m. vasario 18 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) vertinimo ataskaitoje Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods) (6) pateikiamos didelio toksiško poveikio vandens ir netikslinėms rūšims duomenų kategorijos;

| D. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/39/ES (7) nustatyta, kad „vis aktualesnė aplinkos apsaugos problema – vandens ir dirvožemio tarša farmacijos produktų likučiais. Vertinant ir kontroliuojant vaistų keliamą grėsmę vandens aplinkai arba per ją, turėtų būti skirta pakankamai dėmesio Sąjungos aplinkos apsaugos tikslams. Siekiant išspręsti šį susirūpinimą keliantį klausimą, Komisija turėtų ištirti vaistų poveikio aplinkai grėsmę ir pateikti esamos teisinės sistemos tinkamumo ir veiksmingumo siekiant apsaugoti vandens aplinką ir žmonių sveikatą per vandens aplinką analizę“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/39/ES (7) nustatyta, kad „vis aktualesnė aplinkos apsaugos problema – vandens ir dirvožemio tarša farmacijos produktų likučiais. Vertinant ir kontroliuojant vaistų keliamą grėsmę vandens aplinkai arba per ją, turėtų būti skirta pakankamai dėmesio Sąjungos aplinkos apsaugos tikslams. Siekiant išspręsti šį susirūpinimą keliantį klausimą, Komisija turėtų ištirti vaistų poveikio aplinkai grėsmę ir pateikti esamos teisinės sistemos tinkamumo ir veiksmingumo siekiant apsaugoti vandens aplinką ir žmonių sveikatą per vandens aplinką analizę“;

| E. | kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 283/2013 (8) nustatyti minimalūs reikalavimai, įskaitant informaciją apie galimą žalingą veikliųjų medžiagų, jos metabolitų ir priemaišų poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai arba gruntiniam vandeniui, aplinkai ir netikslinėms rūšims (augalijai ir gyvūnijai); |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 283/2013 (8) nustatyti minimalūs reikalavimai, įskaitant informaciją apie galimą žalingą veikliųjų medžiagų, jos metabolitų ir priemaišų poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai arba gruntiniam vandeniui, aplinkai ir netikslinėms rūšims (augalijai ir gyvūnijai);

| F. | kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 284/2013 (9) pateikiama „bet kokia informacija apie galimą neleistiną augalų apsaugos produkto poveikį aplinkai, augalams ir augalų produktams bei informacija apie žinomą ir numatomą kaupimosi ir sąveikos poveikį“; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 284/2013 (9) pateikiama „bet kokia informacija apie galimą neleistiną augalų apsaugos produkto poveikį aplinkai, augalams ir augalų produktams bei informacija apie žinomą ir numatomą kaupimosi ir sąveikos poveikį“;

| G. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/82/EB (10) pažymima, kad „[d]rauge su paraiška dėl leidimo prekiauti veterinarinį vaistą pateikiamuose duomenyse bei dokumentuose turi būti nurodyta, jog vaisto terapinis veiksmingumas gerokai pranoksta jo keliamą pavojų. Jei tai nenurodyta, paraiška turi būti atmesta“; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/82/EB (10) pažymima, kad „[d]rauge su paraiška dėl leidimo prekiauti veterinarinį vaistą pateikiamuose duomenyse bei dokumentuose turi būti nurodyta, jog vaisto terapinis veiksmingumas gerokai pranoksta jo keliamą pavojų. Jei tai nenurodyta, paraiška turi būti atmesta“;

| H. | kadangi Europos vaistų agentūrai (toliau – Agentūra) pateiktas prašymas nustatyti Salmonidae rūšims taikomą imidakloprido didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (toliau – DLLK); |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos vaistų agentūrai (toliau – Agentūra) pateiktas prašymas nustatyti Salmonidae rūšims taikomą imidakloprido didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (toliau – DLLK);

| I. | kadangi Agentūra, remdamasi 2020 m. rugsėjo 9 d. Veterinarinių vaistų komiteto nuomone (11), rekomendavo, kai tinkama, nustatyti 0,6mg/kg (600 μg/kg) imidakloprido DLKK visose pelekinėse žuvyse; |
| --- | --- |

I.

kadangi Agentūra, remdamasi 2020 m. rugsėjo 9 d. Veterinarinių vaistų komiteto nuomone (11), rekomendavo, kai tinkama, nustatyti 0,6mg/kg (600 μg/kg) imidakloprido DLKK visose pelekinėse žuvyse;

| J. | kadangi Maisto kodekse (12) nenustatyta vandens organizmuose leistina DLKK; kadangi bendrame Maisto ir žemės ūkio organizacijos ir Pasaulio sveikatos organizacijos 2008 m. susitikime dėl pesticidų liekanų rekomenduota maksimali priimtina 0,06 mg/kg žemės ūkio kultūrų liekanų dienos norma (13); |
| --- | --- |

J.

kadangi Maisto kodekse (12) nenustatyta vandens organizmuose leistina DLKK; kadangi bendrame Maisto ir žemės ūkio organizacijos ir Pasaulio sveikatos organizacijos 2008 m. susitikime dėl pesticidų liekanų rekomenduota maksimali priimtina 0,06 mg/kg žemės ūkio kultūrų liekanų dienos norma (13);

| K. | kadangi Veterinarinių vaistų komiteto nuomonė, kuria grindžiama Agentūros rekomendacija, yra prieinama tik santraukos forma ir, pasak Komisijos, visas jos tekstas bus prieinamas tik patvirtinus DLKK; |
| --- | --- |

K.

kadangi Veterinarinių vaistų komiteto nuomonė, kuria grindžiama Agentūros rekomendacija, yra prieinama tik santraukos forma ir, pasak Komisijos, visas jos tekstas bus prieinamas tik patvirtinus DLKK;

| L. | kadangi nuomonė dėl DLKK nustatymo pagal Sąjungos teisę turėtų būti viešai prieinama ir su ja turi būti galima lengvai susipažinti; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuomonė dėl DLKK nustatymo pagal Sąjungos teisę turėtų būti viešai prieinama ir su ja turi būti galima lengvai susipažinti;

| M. | kadangi skaidraus rizikos vertinimo proceso užtikrinimas, padeda skatinti visuomenės supratimą, prisideda prie didesnio Agentūros legitimumo vartotojų ir plačiosios visuomenės akyse ir suteikia didesnę atskaitomybę Sąjungos piliečių atžvilgiu demokratinėje sistemoje (14); |
| --- | --- |

M.

kadangi skaidraus rizikos vertinimo proceso užtikrinimas, padeda skatinti visuomenės supratimą, prisideda prie didesnio Agentūros legitimumo vartotojų ir plačiosios visuomenės akyse ir suteikia didesnę atskaitomybę Sąjungos piliečių atžvilgiu demokratinėje sistemoje (14);

| N. | kadangi imidaklopridas yra nikotinoidinė (NN) biologiškai veiklioji medžiaga, dėl savo toksiško poveikio įvairiems kenkėjams plačiu mastu komerciniais tikslais naudojama javų apdirbimui ir gyvuliams; kadangi imidaklopridas centrinėje nervų sistemoje veikia kaip antagonistinis nikotininio acetilcholino receptorius (nAChR), taip sutrikdydamas sinapsių signalų perdavimą ir sukeldamas mirtiną gyvūnų, stuburinių ir bestuburių nervų ir raumenų hiperaktyvumą, kuris negrįžtamai blokuoja nAChR ir sukelia paralyžių ir mirtį (15); |
| --- | --- |

N.

kadangi imidaklopridas yra nikotinoidinė (NN) biologiškai veiklioji medžiaga, dėl savo toksiško poveikio įvairiems kenkėjams plačiu mastu komerciniais tikslais naudojama javų apdirbimui ir gyvuliams; kadangi imidaklopridas centrinėje nervų sistemoje veikia kaip antagonistinis nikotininio acetilcholino receptorius (nAChR), taip sutrikdydamas sinapsių signalų perdavimą ir sukeldamas mirtiną gyvūnų, stuburinių ir bestuburių nervų ir raumenų hiperaktyvumą, kuris negrįžtamai blokuoja nAChR ir sukelia paralyžių ir mirtį (15);

| O. | kadangi pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/783 (16) draudžiama naudoti imidaklopridą visiems lauke auginamiems javams dėl jo neigiamo poveikio apdulkintojams; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/783 (16) draudžiama naudoti imidaklopridą visiems lauke auginamiems javams dėl jo neigiamo poveikio apdulkintojams;

| P. | kadangi pavojingosios medžiagos, taikomos pagal veterinarinį receptą ir naudojamos siekiant gydyti jūrinių utėlių sukeltas infekcijas, galiausiai patenka į vandens aplinką; jų poveikis gali ne tik daryti neigiamą poveikį jautriems netiksliniams organizmams, todėl šių junginių išsiskyrimas įvardytas pagrindine aplinkos problema (17) dėl didelio imidakloprido judumo dirvoje ir dėl to atsirandančio gruntinio ir paviršinio vandens užteršimo (18); |
| --- | --- |

P.

kadangi pavojingosios medžiagos, taikomos pagal veterinarinį receptą ir naudojamos siekiant gydyti jūrinių utėlių sukeltas infekcijas, galiausiai patenka į vandens aplinką; jų poveikis gali ne tik daryti neigiamą poveikį jautriems netiksliniams organizmams, todėl šių junginių išsiskyrimas įvardytas pagrindine aplinkos problema (17) dėl didelio imidakloprido judumo dirvoje ir dėl to atsirandančio gruntinio ir paviršinio vandens užteršimo (18);

| Q. | kadangi esama vis daugiau įrodymų, kad imidakloprido naudojimas turi pražūtingą poveikį biologinei įvairovei, visų pirma upėms ir vandens keliams (19), kuris kenkia ne tik vėžiagyviams (20), moliuskams (21) ir netikslinėms (vabzdžių) rūšims, bet ir dirvožemio organizmams (22), taip pat prisideda prie sumažėjusios paukščių populiacijos (23); kadangi kyla vis didesnis susirūpinimas dėl pesticidų likučių ir jų metabolitų buvimo vietos ir kaupimosi dirvožemyje ir jų galimo poveikio dirvožemio rūgštėjimui; su nerimu pažymi, kad dėl imidakloprido naudojimo Japonijoje gerokai sumažėjo žuvų išteklių, kurie neatsistatė (24); |
| --- | --- |

Q.

kadangi esama vis daugiau įrodymų, kad imidakloprido naudojimas turi pražūtingą poveikį biologinei įvairovei, visų pirma upėms ir vandens keliams (19), kuris kenkia ne tik vėžiagyviams (20), moliuskams (21) ir netikslinėms (vabzdžių) rūšims, bet ir dirvožemio organizmams (22), taip pat prisideda prie sumažėjusios paukščių populiacijos (23); kadangi kyla vis didesnis susirūpinimas dėl pesticidų likučių ir jų metabolitų buvimo vietos ir kaupimosi dirvožemyje ir jų galimo poveikio dirvožemio rūgštėjimui; su nerimu pažymi, kad dėl imidakloprido naudojimo Japonijoje gerokai sumažėjo žuvų išteklių, kurie neatsistatė (24);

| R. | kadangi suderinta klasifikacija ir ženklinimas, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (25) imidaklopridas klasifikuojama kaip „kenksminga prarijus“, „pavojinga aplinkai“ ir „labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus“ medžiaga (26); |
| --- | --- |

R.

kadangi suderinta klasifikacija ir ženklinimas, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (25) imidaklopridas klasifikuojama kaip „kenksminga prarijus“, „pavojinga aplinkai“ ir „labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus“ medžiaga (26);

| S. | kadangi tyrime dėl imidakloprido poveikio paprastajam karpiui (Cyprinua carpio L.) be histopatologinių pakitimų (pažeidimų), biologinių žymeklių aktyvavimo ir genų ekspresijos pakitimų lygių, nustatyta smegenų, žiaunų ir akių degeneracija (27); tame tyrime prieita prie išvados, kad uždegimą ir oksidacinį stresą sukelia imidakloprido poveikis; |
| --- | --- |

S.

kadangi tyrime dėl imidakloprido poveikio paprastajam karpiui (Cyprinua carpio L.) be histopatologinių pakitimų (pažeidimų), biologinių žymeklių aktyvavimo ir genų ekspresijos pakitimų lygių, nustatyta smegenų, žiaunų ir akių degeneracija (27); tame tyrime prieita prie išvados, kad uždegimą ir oksidacinį stresą sukelia imidakloprido poveikis;

| T. | kadangi NN metabolitas žmogaus organizme gali kauptis nuolat vartojant užterštą maistą, atsižvelgiant į tai, kad imidakloprido biologinis kaupimasis mažais kiekiais buvo pastebėtas atliekant tyrimą su gyvūnais (28); |
| --- | --- |

T.

kadangi NN metabolitas žmogaus organizme gali kauptis nuolat vartojant užterštą maistą, atsižvelgiant į tai, kad imidakloprido biologinis kaupimasis mažais kiekiais buvo pastebėtas atliekant tyrimą su gyvūnais (28);

| U. | kadangi įvairiuose moksliniuose tyrimuose, kuriuose buvo atliekami bandymai su gyvūnais, prieita prie išvados, kad imidaklopridas veikia kaip reprodukcijai toksiška ir endokrininę sistemą ardanti medžiaga, daranti neigiamą poveikį širdžiai, kepenims, skydliaukei ir smegenims, ir galinti sukelti neurologinius simptomus, įskaitant kvėpavimo sutrikimą ir mirtį (29); |
| --- | --- |

U.

kadangi įvairiuose moksliniuose tyrimuose, kuriuose buvo atliekami bandymai su gyvūnais, prieita prie išvados, kad imidaklopridas veikia kaip reprodukcijai toksiška ir endokrininę sistemą ardanti medžiaga, daranti neigiamą poveikį širdžiai, kepenims, skydliaukei ir smegenims, ir galinti sukelti neurologinius simptomus, įskaitant kvėpavimo sutrikimą ir mirtį (29);

| V. | kadangi iš eksperimentinių įrodymų matyti, kad imidakloprido toksiškumas didėja kartu su poveikio laiku ir doze, ir tai apibūdinama kaip „kaupiamasis toksiškumas“, todėl imidakloprido toksiškumas turėtų būti suprantamas ne tik atsižvelgiant į ūmų mirtingumą, bet ir laikomas lėtine liga (30); |
| --- | --- |

V.

kadangi iš eksperimentinių įrodymų matyti, kad imidakloprido toksiškumas didėja kartu su poveikio laiku ir doze, ir tai apibūdinama kaip „kaupiamasis toksiškumas“, todėl imidakloprido toksiškumas turėtų būti suprantamas ne tik atsižvelgiant į ūmų mirtingumą, bet ir laikomas lėtine liga (30);

| W. | kadangi Reglamente (ES) Nr. 283/2013 reikalaujama atlikti ilgalaikio toksiškumo tyrimus; |
| --- | --- |

W.

kadangi Reglamente (ES) Nr. 283/2013 reikalaujama atlikti ilgalaikio toksiškumo tyrimus;

| X. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatyta, kad į „žinomus kaupiamuosius ir sinergetinius efektus“ būtina atsižvelgti, „kai esama tokio poveikio apskaičiavimo metodų“; |
| --- | --- |

X.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatyta, kad į „žinomus kaupiamuosius ir sinergetinius efektus“ būtina atsižvelgti, „kai esama tokio poveikio apskaičiavimo metodų“;

| Y. | kadangi Reglamente (ES) Nr. 284/2013 dabar reikalaujama parengti toksikologinius tyrimus dėl poveikio operatoriams, pašaliniams asmenims, gyventojams ir darbuotojams, keletą ilgalaikio ir lėtinio toksiškumo tyrimai dėl poveikio gyvūnams, ir tyrimai dėl išlikimo ir veikimo dirvožemyje, vandenyje ir ore; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Reglamente (ES) Nr. 284/2013 dabar reikalaujama parengti toksikologinius tyrimus dėl poveikio operatoriams, pašaliniams asmenims, gyventojams ir darbuotojams, keletą ilgalaikio ir lėtinio toksiškumo tyrimai dėl poveikio gyvūnams, ir tyrimai dėl išlikimo ir veikimo dirvožemyje, vandenyje ir ore;

| Z. | kadangi trūksta žinių apie daugybės pavienių cheminių medžiagų ir cheminių mišinių teršiamąjį poveikį aplinkai; ne visos cheminės medžiagos įvertintos, o ekotoksiškumo vertinimuose daugiausia dėmesio skiriama tik kelioms rūšims ir ekosistemoms; |
| --- | --- |

Z.

kadangi trūksta žinių apie daugybės pavienių cheminių medžiagų ir cheminių mišinių teršiamąjį poveikį aplinkai; ne visos cheminės medžiagos įvertintos, o ekotoksiškumo vertinimuose daugiausia dėmesio skiriama tik kelioms rūšims ir ekosistemoms;

| AA. | kadangi Reglamente (ES) 2019/6 pripažįstama, kad reikėtų atsižvelgti į sprendimą dėl rizikos vertinimo: „į kitus susijusius veiksnius, kaip antai socialinius, ekonominius, etinius, aplinkos ir gerovės veiksnius bei kontrolės priemonių tinkamumą“; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Reglamente (ES) 2019/6 pripažįstama, kad reikėtų atsižvelgti į sprendimą dėl rizikos vertinimo: „į kitus susijusius veiksnius, kaip antai socialinius, ekonominius, etinius, aplinkos ir gerovės veiksnius bei kontrolės priemonių tinkamumą“;

| AB. | kadangi priešingai nei Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) pateiktuose tyrimuose, Agentūros pateikti tyrimai neturi būti skelbiami; apgailestauja, kad nėra visapusiškos prieigos prie mokslinių tyrimų, mokslinių nuomonių ir pirminių duomenų, taip pat trūksta informacijos apie nuotekų išleidimo į vandens aplinką kontrolės įgyvendinamumą ir rizikos valdymą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi priešingai nei Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) pateiktuose tyrimuose, Agentūros pateikti tyrimai neturi būti skelbiami; apgailestauja, kad nėra visapusiškos prieigos prie mokslinių tyrimų, mokslinių nuomonių ir pirminių duomenų, taip pat trūksta informacijos apie nuotekų išleidimo į vandens aplinką kontrolės įgyvendinamumą ir rizikos valdymą;

| AC. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 470/2009 nurodyta, kad didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija turi būti nustatoma laikantis visuotinai nustatytų saugos vertinimo principų kartu atsižvelgiant į visus kitus atitinkamos medžiagos saugumo mokslinius vertinimus, kuriuos galėjo atlikti tarptautinės organizacijos, visų pirma Maisto kodeksas, arba, kai tokios medžiagos naudojamos kitais tikslais, – konkretūs Bendrijoje įsteigti komitetai; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 470/2009 nurodyta, kad didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija turi būti nustatoma laikantis visuotinai nustatytų saugos vertinimo principų kartu atsižvelgiant į visus kitus atitinkamos medžiagos saugumo mokslinius vertinimus, kuriuos galėjo atlikti tarptautinės organizacijos, visų pirma Maisto kodeksas, arba, kai tokios medžiagos naudojamos kitais tikslais, – konkretūs Bendrijoje įsteigti komitetai;

| AD. | kadangi Maisto kodekse nerekomenduojama imidakloprido naudoti vandens aplinkoje, ir ECHA nurodo galimą to priežastį: „remiantis suderinta klasifikacija ir ženklinimu (ATP01), kurį patvirtino Europos Sąjunga, ši medžiaga yra labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus ir yra kenksminga prarijus“ (31); |
| --- | --- |

AD.

kadangi Maisto kodekse nerekomenduojama imidakloprido naudoti vandens aplinkoje, ir ECHA nurodo galimą to priežastį: „remiantis suderinta klasifikacija ir ženklinimu (ATP01), kurį patvirtino Europos Sąjunga, ši medžiaga yra labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus ir yra kenksminga prarijus“ (31);

| AE. | kadangi Reglamento (ES) 2019/6 37 straipsnyje nustatyta, kad rinkodaros leidimą turi būti atsisakoma išduoti, jeigu rizika visuomenės arba gyvūnų sveikatai arba aplinkai nėra visiškai pašalinta; mano, kad tai yra tinkamas pagrindimas, dėl kurio nenustatyta DLKK; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Reglamento (ES) 2019/6 37 straipsnyje nustatyta, kad rinkodaros leidimą turi būti atsisakoma išduoti, jeigu rizika visuomenės arba gyvūnų sveikatai arba aplinkai nėra visiškai pašalinta; mano, kad tai yra tinkamas pagrindimas, dėl kurio nenustatyta DLKK;

| AF. | kadangi keturios pagrindinės lašišas auginančios valstybės, – Norvegija, Čilė, Jungtinė Karalystė ir Kanada, – nėra valstybės narės, todėl Komisija negalėtų atlikti tinkamo šių šalių kompetentingų institucijų audito arba įvertinti kontrolės tinkamumo; |
| --- | --- |

AF.

kadangi keturios pagrindinės lašišas auginančios valstybės, – Norvegija, Čilė, Jungtinė Karalystė ir Kanada, – nėra valstybės narės, todėl Komisija negalėtų atlikti tinkamo šių šalių kompetentingų institucijų audito arba įvertinti kontrolės tinkamumo;

| 1. | mano, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/621 viršija Reglamente (EB) Nr. 470/2009 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/621 nedera su Sąjungos teise, nes juo pažeidžiama informacijos laisvė ir pagrindiniai skaidrumo, demokratinės kontrolės ir atskaitomybės principai, ir pagrindinės Veterinarinių vaistų komiteto nuomonės yra prieinama tik santrauka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją panaikinti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/621 ir pateikti komitetui naują projektą, kuriuo imidaklopridas būtų įtrauktas į Reglamento (EB) Nr. 396/2005 IV priedo sąraše išvardytų farmakologiškai veikliųjų medžiagų, kurių naudojimui vandenyje negali būti nustatyti jokie didžiausi lygiai, sąrašą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad visiems veterinariniams vaistams, pesticidams ir farmakologinėms ir cheminėms liekanoms turėtų būti taikomi standartiniai bandymai ir tarpusavio vertinimai, atsižvelgiant į tai, kad jie gali sukelti papildomą ir nuolatinę žalą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad Agentūra turėtų viešai paskelbti visą Veterinarinių vaistų komiteto nuomonę, kurią sudaro mokslinis rizikos vertinimas ir rizikos valdymo rekomendacijos, taip pat jas pagrindžiantys moksliniai įrodymai; mano, kad imidakloprido rizikos vertinimas turi trūkumų, susijusių su ūmios vertinamosios baigties įvertinimo, ir jame neatsižvelgiama į uždelstą, kumuliacinį ir lėtinį poveikį; primena, kad vandens bestuburių tyrimai atskleidė uždelstą poveikį mirtingumui, ypač tarp vandens vabzdžių rūšių, kurių nebuvo galima nustatyti per standartinius ūmaus poveikio bandymus taip įrodant, kad neonikotinoidų rizikos vertinimas, atsižvelgiant į aplinkos apsaugą, buvo netinkamas (32); |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad labai svarbu įvertinti farmakologiškai veiklias medžiagas ir jų klasifikaciją pagal DLKK gyvūninės kilmės maisto produktuose, atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (33), Reglamente (EB) Nr. 396/2005, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1367/2006 (34) ir reglamentuose (ES) 2019/6 ir (ES) 2019/1381 nustatytas taisykles; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad būtina skubiai peržiūrėti Direktyvą 2001/82/EB, atsižvelgiant į biologinės įvairovės, vandens ir sausumos aplinkos apsaugą ir gyvūnų gerovę bei netikslinius organizmus ir mikroorganizmus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad Reglamente (EB) Nr. 470/2009 tinkamai neatsižvelgiama į Europos Parlamento ir piliečių dalyvavimo poreikį, kad jie galėtų visapusiškai įgyvendinti savo demokratinės kontrolės teisę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja, kad reikia stiprinti šioje srityje kompetentingų Sąjungos agentūrų, būtent, Agentūros, EFSA ir ECHA mokslinį bendradarbiavimą, koordinavimą ir užtikrinti veiklos nuoseklumą su nacionalinėmis ir tarptautinėmis agentūromis parengiant bendrą biocidinių ir fitofarmacinių produktų, naudojamų maisto grandinėse rizikos vertinimo sistemą, siekiant išvengti nenuoseklumo ir riboti galimą žalą aplinkai ir aplinkos naikinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją, atliekant savo, kaip rizikos valdytojos vaidmenį, tinkamai taikyti atsargumo principą atliekant prieinamos informacijos vertinimą, kad būtų kiekybiškai įvertintas žalingas poveikis aplinkai, biologinei įvairovei, gyvūnų gerovei ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prašo Komisijos sistemiškai informuoti, kaip atsižvelgta į atsargumo principą ir informuoto sutikimo principą ir kaip buvo prieita prie Veterinarinių vaistų komiteto išvadų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją laikytis demokratinio informuoto sutikimo principo ir įsipareigoti atlikti rizikos vertinimo tinkamumo patikrą, siekiant nustatyti DLKK, taikomą gyvūninės kilmės maisto produktuose esantiems veterinariniams vaistams; mano, kad labai svarbu, jis būtų visiškai suderintas su 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“, 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikate „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir ES 2030 m. biologinės įvairovės strategijoje nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į rizikos vertinimą būtų įtraukti kaupiamieji, naujausi, tarpusavyje įvertinti, ekotoksikologiniai bandymai su dirvožemio ir vandens netikslinėmis rūšimis, ir kad jame taip pat būtų atsižvelgta į aplinkos liekanas ore, dirvožemyje ir vandenyje, įskaitant ilgalaikes, kumuliacines pasekmes, ir kad į jį būtų įtraukti nepriklausomi, tarpusavyje įvertinti moksliniai tyrimai ir išnagrinėtos mokslinės nuomonės; pabrėžia, kad ši informacija turėtų būti viešai prieinama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją pateikti, o valstybes narės paremti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir suderinamumą su reglamentais (ES) 2019/6 ir (ES) 2019/1381 ir visais su maistu susijusiais teisės aktais, jeigu rizikos vertinimą siekiant nustatyti DLKK atliktų kitos nei EFSA agentūros; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad toks vertinimas būtų skaidrus ir padėtų geriau apsaugoti biologinę įvairovę ir vandens ekosistemas, vabzdžius, sliekus ir dirvožemio mikroorganizmus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL L 131, 2021 4 16, p. 120.

(2)  OL L 152, 2009 6 16, p. 11.

(3)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

(5)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 1829/2003, (EB) Nr. 1831/2003, (EB) Nr. 2065/2003, (EB) Nr. 1935/2004, (EB) Nr. 1331/2008, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) 2015/2283 ir Direktyva 2001/18/EB (OL L 231, 2019 9 6, p. 1).

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(7)  2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/39/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (OL L 226, 2013 8 24, p. 1).

(8)  2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 283/2013, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai (OL L 93, 2013 4 3, p. 1).

(9)  2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 284/2013, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nustatomi duomenų apie augalų apsaugos produktus pateikimo reikalavimai (OL L 93, 2013 4 3, p. 85).

(10)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 1).

(11)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf.

(12)  http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206.

(13)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides/JMPR /JMPRReport08.pdf.

(14)  Žr. Teisingumo Teismo Sprendimą Pari Pharma GmbH prieš Europos vaistų agentūrą, T-235/15ECLI:EU:T:2018:65; taip pat žr. Sprendimą PTC Therapeutics International Ltd prieš Europos vaistų agentūrą, T-718/15, ECLI:EU:T:2018:66 ir SprendimąMSD Animal Health Innovation GmbH ir Intervet International BV prieš Europos vaistų agentūrą, T-729/15, ECLI:EU:T:2018:67.

(15)  F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16)  2018 m. gegužės 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/783, kuriuo dėl veikliosios medžiagos imidakloprido patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 132, 2018 5 30, p. 31

  ).

(17)  L. Burridge, J. S. Weis, F. Cabello, J. Pizarro, K. Bostick „Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects“, Aquaculture, 2010, 306 tomas, 1–4, p. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18)  F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19)  P. Butcherine, B. P. Kelaher, M. D. Taylor, B. J. Barkla, K. Benkendorff „Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)“, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, 198 tomas,

https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3 Dihub.

(20)  P. Butcherine, B. P. Kelaher, M. D. Taylor, B. J. Barkla, K. Benkendorff „Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)“, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, 198 tomas, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(21)  E. E. Ewere, A. Reichelt-Brushett, K Benkendorff „The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata“, Science of the Total Environment, 2020, 742 tomas, „The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster“, Saccostrea glomerata – ScienceDirect.

(22)  C. de Lima e Silva, N. Brennan, J. M. Brouwer, D. Commandeur, R. A.Verweij, C. A. M. van Gestel „Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates“, Ecotoxicology, 2017, 26, p. 555–564, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7.

(23)  https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020.

(24)  https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan.

(25)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (
  OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(26)  ECHA vertinimo ataskaita „Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods)“, https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(27)  A. K. Tyor, J. K. Harkrishan, Bhardwaj, P. Saraf „Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)“, Toxicology International, 2020, 27, p. 70–78.

(28)  M. P. Kavvalakis, M. N. Tzatzarakis, E. P. Theodoropoulou, E. G. Barbounis, A. K. Tsakalof, A. M. Tsatsakis „Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid“, Chemosphere 2013, 93 tomas, 10, p. 2612–2620, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect.

(29)  A. Katić, I. B. Karačonji „Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals“, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals.

(30)  F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(31)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32)  F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(33)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(34)  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/75

---

P9_TA(2021)0285

Veikliosios medžiagos, įskaitant flumioksaziną

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/745, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų aliuminio amonio sulfato, aliuminio silikato, beflubutamido, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, kalcio karbonato, kaptano, anglies dioksido, cimoksanilo, dimetomorfo, etefono, arbatmedžio ekstrakto, famoksadono, riebalų distiliavimo likučio, riebalų rūgščių nuo C7 iki C20, flumioksazino, fluoksastrobino, flurochloridono, folpeto, formetanato, giberelino rūgšties, giberelino, heptamalksilogliukano, hidrolizuotų baltymų, geležies sulfato, metazachloro, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, augalinių aliejų / rapsų aliejaus, kalio hidrokarbonato, propamokarbo, protiokonazolo, kvarcinio smėlio, žuvų taukų, gyvūninių ir augalinių kvapu atbaidančių medžiagų / avių riebalų, S-metolachloro, drugių (Lepidoptera) būrio atstovų linijinės grandinės feromonų, tebukonazolio ir karbamido patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2021/2706(RSP))

(2022/C 67/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (EU) 2021/745, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų aliuminio amonio sulfato, aliuminio silikato, beflubutamido, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, kalcio karbonato, kaptano, anglies dioksido, cimoksanilo, dimetomorfo, etefono, arbatmedžio ekstrakto, famoksadono, riebalų distiliavimo likučio, riebalų rūgščių nuo C7 iki C20, flumioksazino, fluoksastrobino, flurochloridono, folpeto, formetanato, giberelino rūgšties, giberelino, heptamalksilogliukano, hidrolizuotų baltymų, geležies sulfato, metazachloro, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, augalinių aliejų / rapsų aliejaus, kalio hidrokarbonato, propamokarbo, protiokonazolo, kvarcinio smėlio, žuvų taukų, gyvūninių ir augalinių kvapu atbaidančių medžiagų / avių riebalų, S-metolachloro, drugių (Lepidoptera) būrio atstovų linijinės grandinės feromonų, tebukonazolio ir karbamido patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (EU) 2021/745, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų aliuminio amonio sulfato, aliuminio silikato, beflubutamido, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, kalcio karbonato, kaptano, anglies dioksido, cimoksanilo, dimetomorfo, etefono, arbatmedžio ekstrakto, famoksadono, riebalų distiliavimo likučio, riebalų rūgščių nuo C7 iki C20, flumioksazino, fluoksastrobino, flurochloridono, folpeto, formetanato, giberelino rūgšties, giberelino, heptamalksilogliukano, hidrolizuotų baltymų, geležies sulfato, metazachloro, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, augalinių aliejų / rapsų aliejaus, kalio hidrokarbonato, propamokarbo, protiokonazolo, kvarcinio smėlio, žuvų taukų, gyvūninių ir augalinių kvapu atbaidančių medžiagų / avių riebalų, S-metolachloro, drugių (Lepidoptera) būrio atstovų linijinės grandinės feromonų, tebukonazolio ir karbamido patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (2), ypač į jo 17 straipsnio pirmą pastraipą ir 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (2), ypač į jo 17 straipsnio pirmą pastraipą ir 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 30 d. pateiktą Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 30 d. pateiktą Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi 2003 m. sausio 1 d. pagal Komisijos direktyvą 2002/81/EB (6) flumioksazinas buvo įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (7) I priedą ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2003 m. sausio 1 d. pagal Komisijos direktyvą 2002/81/EB (6) flumioksazinas buvo įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (7) I priedą ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu;

| B. | kadangi flumioksazino patvirtinimo pratęsimo procedūra pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (8) tęsiasi nuo 2010 m. (9) ir atitinkama paraiška pateikta pagal 2012 m. vasario 29 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1141/2010 (10) 4 straipsnį; |
| --- | --- |

B.

kadangi flumioksazino patvirtinimo pratęsimo procedūra pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (8) tęsiasi nuo 2010 m. (9) ir atitinkama paraiška pateikta pagal 2012 m. vasario 29 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1141/2010 (10) 4 straipsnį;

| C. | kadangi veikliosios medžiagos flumioksazino patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas penkeriems metams Komisijos direktyva 2010/77/ES (11), po to nuo 2015 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2015/1885 (12), (ES) 2016/549 (13), (ES) 2017/841 (14), (ES) 2018/917 (15), (ES) 2019/707 (16) ir (ES) 2020/869 (17) ir dabar dar kartą pratęstas vieniems metams pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/745, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2022 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi veikliosios medžiagos flumioksazino patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas penkeriems metams Komisijos direktyva 2010/77/ES (11), po to nuo 2015 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2015/1885 (12), (ES) 2016/549 (13), (ES) 2017/841 (14), (ES) 2018/917 (15), (ES) 2019/707 (16) ir (ES) 2020/869 (17) ir dabar dar kartą pratęstas vieniems metams pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/745, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2022 m. birželio 30 d.;

| D. | kadangi Komisija Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/745 nepaaiškino, kodėl patvirtinimo galiojimo laikotarpiai buvo pratęsti, o tik nurodė, kad „atsižvelgiant į tai, kad šias veikliąsias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/745 nepaaiškino, kodėl patvirtinimo galiojimo laikotarpiai buvo pratęsti, o tik nurodė, kad „atsižvelgiant į tai, kad šias veikliąsias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo“;

| E. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai;

| F. | kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatyta, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra; |
| --- | --- |

F.

kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatyta, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra;

| G. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatyta, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad flumioksazino atveju proporcingumo nepaisoma; |
| --- | --- |

G.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatyta, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad flumioksazino atveju proporcingumo nepaisoma;

| H. | kadangi praėjus 18 metų nuo to laiko, kai flumioksazinas buvo patvirtintas kaip veiklioji medžiaga, buvo nustatyta, kad jis toksiškas, ir yra klasifikuojamas kaip 1 B kategorijos toksiška reprodukcijai ir galinti ardyti endokrininę sistemą cheminė medžiaga; |
| --- | --- |

H.

kadangi praėjus 18 metų nuo to laiko, kai flumioksazinas buvo patvirtintas kaip veiklioji medžiaga, buvo nustatyta, kad jis toksiškas, ir yra klasifikuojamas kaip 1 B kategorijos toksiška reprodukcijai ir galinti ardyti endokrininę sistemą cheminė medžiaga;

| I. | kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai riziką, tačiau esant mokslinių abejonių dėl tokio poveikio, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai riziką, tačiau esant mokslinių abejonių dėl tokio poveikio, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti;

| J. | kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą;

1B kategorijos reprodukcijai toksiškos ir endokrininę sistemą ardančios medžiagos savybės

| K. | kadangi, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (18), flumioksazinas suderintai klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška, labai toksiška vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, daranti ilgalaikį labai toksišką poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (18), flumioksazinas suderintai klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška, labai toksiška vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, daranti ilgalaikį labai toksišką poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai;

| L. | kadangi Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) jau 2014 m. ir vėliau 2017 ir 2018 m. padarė išvadą, kad didžiulį susirūpinimą kelia tai, jog flumioksazinas klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga ir dar nėra galutinai nustatyta, ar jis neardo endokrininės sistemos, ir tai tebėra labai svarbus susirūpinimą keliantis klausimas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) jau 2014 m. ir vėliau 2017 ir 2018 m. padarė išvadą, kad didžiulį susirūpinimą kelia tai, jog flumioksazinas klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga ir dar nėra galutinai nustatyta, ar jis neardo endokrininės sistemos, ir tai tebėra labai svarbus susirūpinimą keliantis klausimas;

| M. | kadangi 2015 m. flumioksazinas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 įtrauktas į „keistinų medžiagų“ sąrašą, nes jis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 yra ar turi būti klasifikuojamas kaip 1A ar 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. flumioksazinas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 įtrauktas į „keistinų medžiagų“ sąrašą, nes jis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 yra ar turi būti klasifikuojamas kaip 1A ar 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga;

| N. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.4 punktą veikliosios medžiagos negali būti patvirtintos, jeigu jos patenka į reprodukcijai toksiškų medžiagų 1B kategoriją, išskyrus atvejus, kai, remiantis kartu su paraiška pateikiamais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant ir nechemines priemones, su sąlyga, kad naudojant veikliąją medžiagą taikomos rizikos mažinimo priemonės, kuriomis užtikrinamas kuo mažesnis poveikis žmonėms ir aplinkai; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.4 punktą veikliosios medžiagos negali būti patvirtintos, jeigu jos patenka į reprodukcijai toksiškų medžiagų 1B kategoriją, išskyrus atvejus, kai, remiantis kartu su paraiška pateikiamais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant ir nechemines priemones, su sąlyga, kad naudojant veikliąją medžiagą taikomos rizikos mažinimo priemonės, kuriomis užtikrinamas kuo mažesnis poveikis žmonėms ir aplinkai;

| O. | kadangi 2018 m. vasario 1 d. valstybė narė ataskaitos rengėja, atsižvelgdama į naujus mokslinius duomenis, Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) pateikė pasiūlymą dėl suderinto flumioksazino klasifikavimo ir ženklinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008; kadangi 2019 m. kovo 15 d. ECHA Rizikos vertinimo komitetas (RAC) priėmė nuomonę, pagal kurią flumioksazino klasifikacija iš 1B kategorijos reprodukcijai toksiškos medžiagos keičiama į 2 kategorijos reprodukcijai toksišką medžiagą; kadangi tikėtina, jog dėl šios priežasties Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 IV priede nurodytas flumioksazinas bus perklasifikuotas?, tačiau tai dar neįvyko; kadangi iki tol flumioksazinas toliau bus klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2018 m. vasario 1 d. valstybė narė ataskaitos rengėja, atsižvelgdama į naujus mokslinius duomenis, Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) pateikė pasiūlymą dėl suderinto flumioksazino klasifikavimo ir ženklinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008; kadangi 2019 m. kovo 15 d. ECHA Rizikos vertinimo komitetas (RAC) priėmė nuomonę, pagal kurią flumioksazino klasifikacija iš 1B kategorijos reprodukcijai toksiškos medžiagos keičiama į 2 kategorijos reprodukcijai toksišką medžiagą; kadangi tikėtina, jog dėl šios priežasties Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 IV priede nurodytas flumioksazinas bus perklasifikuotas?, tačiau tai dar neįvyko; kadangi iki tol flumioksazinas toliau bus klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga;

| P. | kadangi, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.5 punktu, veiklioji medžiaga negali būti tvirtinama, jeigu laikoma, kad ji turi endokrininei sistemai kenkiančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos likučiai maiste ir pašaruose neviršija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą nustatytos numatytosios vertės (19); |
| --- | --- |

P.

kadangi, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.5 punktu, veiklioji medžiaga negali būti tvirtinama, jeigu laikoma, kad ji turi endokrininei sistemai kenkiančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos likučiai maiste ir pašaruose neviršija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą nustatytos numatytosios vertės (19);

| Q. | kadangi nuo 2014 m. įtariama, kad flumioksazinas turi endokrininę sistemą ardančių savybių (20); kadangi kriterijai, kuriais remiantis nustatoma, ar cheminė medžiaga ardo endokrininę sistemą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, kaip nustatyta Komisijos reglamente (ES) 2018/605 (21), taikomi nuo 2018 m. spalio 20 d. (22); kadangi 2018 m. birželio 5 d. buvo priimtos atitinkamos gairės (23); kadangi vis dėlto Komisija tik 2019 m. gruodžio 4 d. įgaliojo EFSA įvertinti endokrininę sistemą ardantį flumioksazino poveikį pagal naujus kriterijus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nuo 2014 m. įtariama, kad flumioksazinas turi endokrininę sistemą ardančių savybių (20); kadangi kriterijai, kuriais remiantis nustatoma, ar cheminė medžiaga ardo endokrininę sistemą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, kaip nustatyta Komisijos reglamente (ES) 2018/605 (21), taikomi nuo 2018 m. spalio 20 d. (22); kadangi 2018 m. birželio 5 d. buvo priimtos atitinkamos gairės (23); kadangi vis dėlto Komisija tik 2019 m. gruodžio 4 d. įgaliojo EFSA įvertinti endokrininę sistemą ardantį flumioksazino poveikį pagal naujus kriterijus;

| R. | kadangi 2020 m. rugsėjo mėn. EFSA paskelbė savo atnaujintą tarpusavio vertinimą dėl veikliosios medžiagos flumioksazino pesticido rizikos vertinimo (24), kuriame ji negalėjo paneigti endokrininę sistemą ardančių savybių, nes buvo nustatyta keletas duomenų spragų, taip pat kitų saugumo aspektų, dėl kurių atsirado labai svarbių susirūpinimą keliančių klausimų; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2020 m. rugsėjo mėn. EFSA paskelbė savo atnaujintą tarpusavio vertinimą dėl veikliosios medžiagos flumioksazino pesticido rizikos vertinimo (24), kuriame ji negalėjo paneigti endokrininę sistemą ardančių savybių, nes buvo nustatyta keletas duomenų spragų, taip pat kitų saugumo aspektų, dėl kurių atsirado labai svarbių susirūpinimą keliančių klausimų;

| S. | kadangi žinduolių toksikologijos srityje EFSA konkrečiai nustatė keletą duomenų spragų, klausimų, kurių negalima iki galo išspręsti, ir labai svarbių susirūpinimą keliančių klausimų; kadangi EFSA taip pat nustatė duomenų spragų dėl likučių ir vartotojų apsaugos, ji dėl duomenų spragų negalėjo užbaigti poveikio gruntiniam vandeniui vertinimo, o flumioksazino endokrininę sistemą ardančių savybių, keliančių pavojų žmonėms ir netiksliniams organizmams, nebuvo galima užbaigti dėl neišsamių duomenų rinkinių, todėl EFSA negalėjo prieiti prie išvados dėl to, ar buvo tenkinami žmonių ir netikslinių organizmų endokrininės sistemos ardymo kriterijai pagal EATS sekas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, iš dalies pakeisto Reglamentu (ES) 2018/605, II priedo 3.6.5 ir 3.8.2 punktuose; |
| --- | --- |

S.

kadangi žinduolių toksikologijos srityje EFSA konkrečiai nustatė keletą duomenų spragų, klausimų, kurių negalima iki galo išspręsti, ir labai svarbių susirūpinimą keliančių klausimų; kadangi EFSA taip pat nustatė duomenų spragų dėl likučių ir vartotojų apsaugos, ji dėl duomenų spragų negalėjo užbaigti poveikio gruntiniam vandeniui vertinimo, o flumioksazino endokrininę sistemą ardančių savybių, keliančių pavojų žmonėms ir netiksliniams organizmams, nebuvo galima užbaigti dėl neišsamių duomenų rinkinių, todėl EFSA negalėjo prieiti prie išvados dėl to, ar buvo tenkinami žmonių ir netikslinių organizmų endokrininės sistemos ardymo kriterijai pagal EATS sekas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, iš dalies pakeisto Reglamentu (ES) 2018/605, II priedo 3.6.5 ir 3.8.2 punktuose;

| T. | kadangi flumioksazinas pasižymi didele biokoncentracijos rizika, jis yra labai toksiškas dumbliams ir vandens augalams ir yra vidutiniškai toksiškas sliekams, bitėms, žuvims ir vandens bestuburiams gyvūnams; |
| --- | --- |

T.

kadangi flumioksazinas pasižymi didele biokoncentracijos rizika, jis yra labai toksiškas dumbliams ir vandens augalams ir yra vidutiniškai toksiškas sliekams, bitėms, žuvims ir vandens bestuburiams gyvūnams;

| U. | kadangi nepriimtina, kad, rizikuojant žmonių sveikata ir gera aplinkos būkle, Sąjungoje ir toliau leidžiama naudoti medžiagą, kuri dabar atitinka veikliųjų medžiagų, kurios yra mutageninės, kancerogeninės ir (arba) toksiškos reprodukcijai, ir dėl kurių negalima tvirtai teigti, kad jos atitinka atmetimo kriterijus dėl endokrininę sistemą ardančių savybių, atmetimo kriterijus, taikomus siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinkos būklę; |
| --- | --- |

U.

kadangi nepriimtina, kad, rizikuojant žmonių sveikata ir gera aplinkos būkle, Sąjungoje ir toliau leidžiama naudoti medžiagą, kuri dabar atitinka veikliųjų medžiagų, kurios yra mutageninės, kancerogeninės ir (arba) toksiškos reprodukcijai, ir dėl kurių negalima tvirtai teigti, kad jos atitinka atmetimo kriterijus dėl endokrininę sistemą ardančių savybių, atmetimo kriterijus, taikomus siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinkos būklę;

| V. | kadangi pareiškėjai gali piktnaudžiauti Komisijos darbo metodams būdinga automatinio veikimo sistema, pagal kurią nebaigus rizikos vertinimo veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai pratęsiami iškart, pvz., tyčia užtęsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami ne visus reikiamus duomenis arba prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir ypatingų sąlygų, o tai reiškia neleistiną pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai, nes per tą laiką toliau patiriamas pavojingosios medžiagos poveikis; |
| --- | --- |

V.

kadangi pareiškėjai gali piktnaudžiauti Komisijos darbo metodams būdinga automatinio veikimo sistema, pagal kurią nebaigus rizikos vertinimo veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai pratęsiami iškart, pvz., tyčia užtęsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami ne visus reikiamus duomenis arba prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir ypatingų sąlygų, o tai reiškia neleistiną pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai, nes per tą laiką toliau patiriamas pavojingosios medžiagos poveikis;

| W. | kadangi po 2014 m. Komisijos pateikto pradinio pasiūlymo nepratęsti leidimo naudoti termino, remiantis tuo, kad flumioksazinas atitiko 1B kategorijos toksiškumo reprodukcijai atmetimo kriterijus, pareiškėjas prašė šiems atmetimo kriterijams taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą; tačiau pagal tokią nukrypti leidžiančią nuostatą buvo reikalaujama parengti atitinkamas vertinimo metodikas, kurių dar nebuvo, nepaisant to, kad Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 buvo taikomas trejus metus, todėl procesas dėl leidimo naudoti nepratęsimo užstrigo keleriems metams; |
| --- | --- |

W.

kadangi po 2014 m. Komisijos pateikto pradinio pasiūlymo nepratęsti leidimo naudoti termino, remiantis tuo, kad flumioksazinas atitiko 1B kategorijos toksiškumo reprodukcijai atmetimo kriterijus, pareiškėjas prašė šiems atmetimo kriterijams taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą; tačiau pagal tokią nukrypti leidžiančią nuostatą buvo reikalaujama parengti atitinkamas vertinimo metodikas, kurių dar nebuvo, nepaisant to, kad Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 buvo taikomas trejus metus, todėl procesas dėl leidimo naudoti nepratęsimo užstrigo keleriems metams;

| X. | kadangi savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo Parlamentas ragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, arba veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“; |
| --- | --- |

X.

kadangi savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo Parlamentas ragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, arba veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“;

| Y. | kadangi Parlamentas savo 2019 m. spalio 10 d. (25) ir 2020 m. liepos 10 d. (26) rezoliucijose jau prieštaravo ankstesniems dviem flumioksazino patvirtinimo laikotarpio pratęsimams, o Komisija nesugebėjo pateikti įtikinamo atsakymo į šias rezoliucijas ir taip pat nesugebėjo tinkamai įrodyti, kad kitas pratęsimo laikotarpis neviršytų jos įgyvendinimo įgaliojimų; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Parlamentas savo 2019 m. spalio 10 d. (25) ir 2020 m. liepos 10 d. (26) rezoliucijose jau prieštaravo ankstesniems dviem flumioksazino patvirtinimo laikotarpio pratęsimams, o Komisija nesugebėjo pateikti įtikinamo atsakymo į šias rezoliucijas ir taip pat nesugebėjo tinkamai įrodyti, kad kitas pratęsimo laikotarpis neviršytų jos įgyvendinimo įgaliojimų;

| Z. | kadangi po to, kai 2020 m. pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/869 buvo pratęsti 26 veikliųjų medžiagų, įskaitant flumioksaziną, patvirtinimo galiojimo laikotarpiai, buvo arba nebuvo atnaujintas tik keturių iš šių 26 medžiagų, kurioms taikomas Įgyvendinimo reglamentas, patvirtinimas, o pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/745 44 veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai buvo pratęsti, daugelio jų – trečią arba ketvirtą kartą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi po to, kai 2020 m. pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/869 buvo pratęsti 26 veikliųjų medžiagų, įskaitant flumioksaziną, patvirtinimo galiojimo laikotarpiai, buvo arba nebuvo atnaujintas tik keturių iš šių 26 medžiagų, kurioms taikomas Įgyvendinimo reglamentas, patvirtinimas, o pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/745 44 veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai buvo pratęsti, daugelio jų – trečią arba ketvirtą kartą;

| 1. | mano, kad Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/745 viršijami Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatyti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/745 nedera su Sąjungos teise, nes jame nepaisoma atsargumo principo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia ilgus pakartotinio leidimų išdavimo proceso vėlavimus, taip pat vėlavimus nustatant endokrininę sistemą ardančias medžiagas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad sprendimas pratęsti flumioksazino patvirtinimo laikotarpį neatitinka saugumo kriterijų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1107/2009, jis nėra pagrįstas nei įrodymais, kad ši medžiaga gali būti naudojama saugiai, nei įrodymais, kad ši medžiaga itin būtina maisto gamybai Sąjungoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją panaikinti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/745 ir pateikti komitetui naują projektą, kuriame būtų atsižvelgta į mokslinius visų atitinkamų medžiagų – ypač flumioksazino – žalingų savybių įrodymus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją per kitą Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdį pateikti pasiūlymą nepratęsti flumioksazino patvirtinimo laikotarpio; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją pranešti Parlamentui konkrečias priežastis, kodėl šias medžiagas pavėluota įvertinti dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, kokios konkrečios vertinamosios baigtys dar nebaigtos vertinti ir kodėl minėtam vertinimui atlikti reikia tiek daug laiko; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja savo raginimą Komisijai įgyvendinimo reglamentų projektus teikti siekiant pratęsti patvirtinimo galiojimo laikotarpius, susijusius tik su tomis medžiagomis, kurių atveju turimos mokslinės žinios netaptų priežastimi Komisijai teikti pasiūlymų dėl konkrečių veikliųjų medžiagų naudojimo neatnaujinimo patvirtinimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja savo raginimą Komisijai panaikinti medžiagų patvirtinimo galiojimą, jeigu esama įrodymų ar kyla pagrįstų abejonių, kad jos neatitiks Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų saugumo kriterijų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja savo raginimą valstybėms narėms užtikrinti, kad būtų tinkamai ir laiku iš naujo įvertinti veikliųjų medžiagų, už kurias tos valstybės narės yra atskaitingos, patvirtinimai, taip pat užtikrinti, kad būtų kuo greičiau veiksmingai išspręsta vėlavimo, su kuriuo šiuo metu susiduriama, problema; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OL L 160, 2021 5 7, p. 89.

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(3)  OL L 67, 2015 3 12, p. 18.

(4)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(5)  OL C 433, 2019 12 23, p. 183.

(6)  1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1).

(7)  2002 m. spalio 10 d. Komisijos direktyva 2002/81/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašyta veiklioji medžiaga flumioksazinas (OL L 276, 2002 10 12, p. 28).

(8)  2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 844/2012, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo pratęsimo procedūros įgyvendinimo nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 252, 2012 9 19, p. 26).

(9)  2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos direktyva 2010/77/ES, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatas dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų įtraukimo į I priedą termino pabaigos (OL L 293, 2010 11 11, p. 48).

(10)  2010 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1141/2010, kuriuo nustatomi antrosios grupės veikliųjų medžiagų įrašų Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priede galiojimo pratęsimo tvarka ir tų medžiagų sąrašas (OL L 322, 2010 12 8, p. 10).

(11)  2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos direktyva 2010/77/ES, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatas dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų įtraukimo į I priedą termino pabaigos (OL L 293, 2010 11 11, p. 48).

(12)  2015 m. spalio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1885, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2,4-D, s-metil-acibenzolaro, amitrolo, bentazono, butilcihalofopo, dikvato, esfenvalerato, famoksadono, flumioksazino, DPX KE 459 (metilflupirsulfurono), glifosato, iprovalikarbo, izoproturono, lambda-cihalotrino, metalaksilo-M, metilmetsulfurono, pikolinafeno, prosulfurono, pimetrozino, etilpiraflufeno, tiabendazolo, metiltifensulfurono ir triasulfurono patvirtinimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 276, 2015 10 21, p. 48).

(13)  2016 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/549, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų bentazono, butilcihalofopo, dikvato, famoksadono, flumioksazino, DPX KE 459 (metilflupirsulfurono), metalaksilo-M, pikolinafeno, prosulfurono, pimetrozino, tiabendazolo ir metiltifensulfurono patvirtinimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 95, 2016 4 9, p. 4).

(14)  2017 m. gegužės 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/841, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, Ampelomyces quisqualis (padermė AQ 10), benalaksilo, bentazono, bifenazato, bromoksinilo, etilkarfentrazono, chlorprofamo, ciazofamido, desmedifamo, dikvato, DPX KE 459 (metilflupirsulfurono), etoksazolio, famoksadono, fenamidono, flumioksazino, foramsulfurono, Gliocladium catenulatum (padermė J1446), imazamokso, imazosulfurono, izoksaflutolo, laminarino, metalaksilo-M, metoksifenozido, milbemektino, oksasulfurono, pendimetalino, fenmedifamo, pimetrozino, s-metolachloro ir trifloksistrobino patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 125, 2017 5 18, p. 12).

(15)  2018 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/917, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, karvono, chlorprofamo, ciazofamido, desmedifamo, dimetoato, dimetomorfo, dikvato, etefono, etoprofoso, etoksazolio, famoksadono, fenamidono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, foramsulfurono, formetanato, Gliocladium catenulatum (padermė J1446), izoksaflutolo, metalaksilo-M, metiokarbo, metoksifenozido, metribuzino, milbemektino, oksasulfurono, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo, pimetrozino ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 163, 2018 6 28, p. 13).

(16)  2019 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/707, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, desmedifamo, dimetoato, dimetomorfo, diurono, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, foramsulfurono, formetanato, metalaksilo-M, metiokarbo, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo, s-metolachloro ir tebukonazolio patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 120, 2019 5 8, p. 16).

(17)  2020 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/869, kuriuo kurio dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 201, 2020 6 25, p. 7).

(18)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(19)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(20)  EFSA išvada dėl pesticidų tarpusavio vertinimo, Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin, EFSA žurnalas, 2014 m.; 12(6):3736.

(21)  2018 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/605, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas (OL L 101, 2018 4 20, p. 33). https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3736

(22)  2018 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/605, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas (OL L 101, 2018 4 20, p. 33).

(23)  Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) ir Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) padedant Jungtiniam tyrimų centrui (JRC), Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, EFSA žurnalas, 2018 m.;16(6):5311, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(24)  EFSA išvada dėl pesticidų tarpusavio vertinimo, Updated peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin, EFSA žurnalas, 2020 m.;18(9):6246, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6246.

(25)  2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/707, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, desmedifamo, dimetoato, dimetomorfo, diurono, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, foramsulfurono, formetanato, metalaksilo-M, metiokarbo, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo, s-metolachloro ir tebukonazolio patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0026).

(26)  2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0197).

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/81

---

P9_TA(2021)0286

ES skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategijos (2021/2568(RSP))

(2022/C 67/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“ (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“ (JOIN(2020)0018),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansų sektoriaus skaitmeninės veiklos atsparumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 909/2014 (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansų sektoriaus skaitmeninės veiklos atsparumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 909/2014 (COM(2020)0595),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklas (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklas (COM(2018)0630),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/53/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su radijo įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo, kuria panaikinama Direktyva 1999/5/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/53/ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su radijo įrenginių tiekimu rinkai, suderinimo, kuria panaikinama Direktyva 1999/5/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (7),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 23 d. Budapešto konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (ETS Nr. 185), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 23 d. Budapešto konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (ETS Nr. 185),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos strategijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtos strategijos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Europos duomenų strategijos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Europos duomenų strategijos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją „Europos skaitmeninės ateities kūrimas: kliūčių bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui šalinimas ir dirbtinio intelekto naudojimo gerinimas siekiant naudos vartotojams Europos Sąjungoje“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją „Europos skaitmeninės ateities kūrimas: kliūčių bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui šalinimas ir dirbtinio intelekto naudojimo gerinimas siekiant naudos vartotojams Europos Sąjungoje“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „Skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimas: moterų dalyvavimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „Skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimas: moterų dalyvavimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl grėsmių saugumui, susijusių su Kinijos technologijų plitimu ES, ir galimų ES lygmens veiksmų siekiant jas mažinti (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl grėsmių saugumui, susijusių su Kinijos technologijų plitimu ES, ir galimų ES lygmens veiksmų siekiant jas mažinti (12),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl ES skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategijos (O-000037/2021 – B9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl ES skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategijos (O-000037/2021 – B9-0024/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi skaitmeninė pertvarka yra pagrindinis Sąjungos strateginis prioritetas, kuris neišvengiamai susijęs su didesne kibernetinių grėsmių rizika; |
| --- | --- |

A.

kadangi skaitmeninė pertvarka yra pagrindinis Sąjungos strateginis prioritetas, kuris neišvengiamai susijęs su didesne kibernetinių grėsmių rizika;

| B. | kadangi susietų įrenginių, įskaitant mašinas, jutiklius, pramoninius komponentus ir tinklus, kurie sudaro daiktų internetą (DI), kiekis vis didėja ir prognozuojama, kad iki 2024 m. 22,3 mlrd. įrenginių visame pasaulyje bus susieti su DI, taip didinant kibernetinių grėsmių riziką; |
| --- | --- |

B.

kadangi susietų įrenginių, įskaitant mašinas, jutiklius, pramoninius komponentus ir tinklus, kurie sudaro daiktų internetą (DI), kiekis vis didėja ir prognozuojama, kad iki 2024 m. 22,3 mlrd. įrenginių visame pasaulyje bus susieti su DI, taip didinant kibernetinių grėsmių riziką;

| C. | kadangi dėl technologinės pažangos, kaip antai kvantinės kompiuterijos, ir nevienodos prieigos prie jos gali kilti iššūkių dėl kibernetinio saugumo padėties; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl technologinės pažangos, kaip antai kvantinės kompiuterijos, ir nevienodos prieigos prie jos gali kilti iššūkių dėl kibernetinio saugumo padėties;

| D. | kadangi COVID-19 krizė dar labiau atskleidė kibernetinio saugumo spragas tam tikruose ypatingos svarbos sektoriuose, visų pirma sveikatos priežiūros sektoriuje, ir dėl susijusių nuotolinio darbo bei socialinių kontaktų ribojimo priemonių tapome labiau priklausomi nuo skaitmeninių technologijų ir junglumo, o visoje Europoje daugėja kibernetinių išpuolių ir kibernetinių nusikaltimų, įskaitant šnipinėjimą ir diversiją, taip pat įsibrovimą ir manipuliavimą IRT sistemomis, struktūromis ir tinklais, įdiegiant kenkėjiškas ir neteisėtas priemones, ir jie tampa sudėtingesni; |
| --- | --- |

D.

kadangi COVID-19 krizė dar labiau atskleidė kibernetinio saugumo spragas tam tikruose ypatingos svarbos sektoriuose, visų pirma sveikatos priežiūros sektoriuje, ir dėl susijusių nuotolinio darbo bei socialinių kontaktų ribojimo priemonių tapome labiau priklausomi nuo skaitmeninių technologijų ir junglumo, o visoje Europoje daugėja kibernetinių išpuolių ir kibernetinių nusikaltimų, įskaitant šnipinėjimą ir diversiją, taip pat įsibrovimą ir manipuliavimą IRT sistemomis, struktūromis ir tinklais, įdiegiant kenkėjiškas ir neteisėtas priemones, ir jie tampa sudėtingesni;

| E. | kadangi kibernetinių išpuolių skaičius sparčiai auga, kaip matyti iš pastarojo meto piktavališkų ir organizuotų kibernetinių išpuolių sveikatos priežiūros sistemose, pvz., Airijoje, Suomijoje ir Prancūzijoje; kadangi šie kibernetiniai išpuoliai daro didelę žalą sveikatos priežiūros sistemoms ir pacientų priežiūrai, taip pat kitoms svarbioms viešosioms ir privačiosioms institucijoms; |
| --- | --- |

E.

kadangi kibernetinių išpuolių skaičius sparčiai auga, kaip matyti iš pastarojo meto piktavališkų ir organizuotų kibernetinių išpuolių sveikatos priežiūros sistemose, pvz., Airijoje, Suomijoje ir Prancūzijoje; kadangi šie kibernetiniai išpuoliai daro didelę žalą sveikatos priežiūros sistemoms ir pacientų priežiūrai, taip pat kitoms svarbioms viešosioms ir privačiosioms institucijoms;

| F. | kadangi daugėja hibridinių grėsmių, įskaitant dezinformacijos kampanijų vykdymą ir į infrastruktūrą, ekonominius procesus ir demokratines institucijas nukreiptus kibernetinius išpuolius, ir jos tampa rimta problema tiek elektroninėje erdvėje, tiek fiziniame pasaulyje, ir grėsmė kyla demokratiniams procesams, pavyzdžiui, rinkimams, teisėkūros procedūroms, teisėsaugai ir teisingumui; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugėja hibridinių grėsmių, įskaitant dezinformacijos kampanijų vykdymą ir į infrastruktūrą, ekonominius procesus ir demokratines institucijas nukreiptus kibernetinius išpuolius, ir jos tampa rimta problema tiek elektroninėje erdvėje, tiek fiziniame pasaulyje, ir grėsmė kyla demokratiniams procesams, pavyzdžiui, rinkimams, teisėkūros procedūroms, teisėsaugai ir teisingumui;

| G. | kadangi vis labiau pasikliaujama pagrindinėmis interneto funkcijomis ir esminėmis ryšių ir prieglobos, taikomųjų programų ir duomenų interneto paslaugomis, kurių rinkos dalis tampa vis labiau sutelkta mažesnio nei bet kada anksčiau kiekio bendrovių rankose; |
| --- | --- |

G.

kadangi vis labiau pasikliaujama pagrindinėmis interneto funkcijomis ir esminėmis ryšių ir prieglobos, taikomųjų programų ir duomenų interneto paslaugomis, kurių rinkos dalis tampa vis labiau sutelkta mažesnio nei bet kada anksčiau kiekio bendrovių rankose;

| H. | kadangi paskirstytojo paslaugos trikdymo atakos pajėgumai auga, todėl kartu turi būti didinamas interneto struktūros atsparumas; |
| --- | --- |

H.

kadangi paskirstytojo paslaugos trikdymo atakos pajėgumai auga, todėl kartu turi būti didinamas interneto struktūros atsparumas;

| I. | kadangi verslo įmonių, visų pirma MVĮ ir pavienių asmenų, pasirengimas ir informuotumas kibernetinio saugumo klausimu vis dar yra netinkamas ir trūksta kvalifikuotų darbuotojų (nuo 2015 m. darbo jėgos stoka išaugo 20 proc.), o taikant įprastas įdarbinimo, įskaitant į vadovų ir tarpdisciplinines pozicijas, priemones nepatenkinama paklausa; kadangi „beveik 90 % pasaulio kibernetinio saugumo srities darbo jėgos sudaro vyrai“ ir „dėl nuolatinės lyčių įvairovės stokos dar labiau ribojamas talentų potencialas“ (13); |
| --- | --- |

I.

kadangi verslo įmonių, visų pirma MVĮ ir pavienių asmenų, pasirengimas ir informuotumas kibernetinio saugumo klausimu vis dar yra netinkamas ir trūksta kvalifikuotų darbuotojų (nuo 2015 m. darbo jėgos stoka išaugo 20 proc.), o taikant įprastas įdarbinimo, įskaitant į vadovų ir tarpdisciplinines pozicijas, priemones nepatenkinama paklausa; kadangi „beveik 90 % pasaulio kibernetinio saugumo srities darbo jėgos sudaro vyrai“ ir „dėl nuolatinės lyčių įvairovės stokos dar labiau ribojamas talentų potencialas“ (13);

| J. | kadangi kibernetinio saugumo pajėgumai valstybėse narėse skiriasi ir tarpusavyje jos sistemingai ir išsamiai neteikia pranešimų apie incidentus ir nesidalija informacija, o keitimosi informacija ir jos analizės centro (ISAC) galimybės viešajam ir privačiajam sektoriui tarpusavyje keičiantis informacija yra neišnaudotos; |
| --- | --- |

J.

kadangi kibernetinio saugumo pajėgumai valstybėse narėse skiriasi ir tarpusavyje jos sistemingai ir išsamiai neteikia pranešimų apie incidentus ir nesidalija informacija, o keitimosi informacija ir jos analizės centro (ISAC) galimybės viešajam ir privačiajam sektoriui tarpusavyje keičiantis informacija yra neišnaudotos;

| K. | kadangi ES lygiu nėra susitarimo kibernetinės žvalgybos srityje ir kolektyvinio atsako į kibernetinius ir hibridinius išpuolius; kadangi techniniu ir geopolitiniu požiūriu valstybėms narėms pavieniui labai sunku imtis kovos su kibernetinėmis grėsmėmis ir kibernetiniais išpuoliais, ypač kai jie yra hibridinio pobūdžio, priemonių, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES lygiu nėra susitarimo kibernetinės žvalgybos srityje ir kolektyvinio atsako į kibernetinius ir hibridinius išpuolius; kadangi techniniu ir geopolitiniu požiūriu valstybėms narėms pavieniui labai sunku imtis kovos su kibernetinėmis grėsmėmis ir kibernetiniais išpuoliais, ypač kai jie yra hibridinio pobūdžio, priemonių,

| L. | kadangi dalijimasis duomenimis tarpvalstybiniu ir pasauliniu lygiu yra svarbus kuriant vertę, jeigu užtikrinamas privatumas ir intelektinių bei nuosavybės teisių įgyvendinimas; kadangi vykdant užsienio šalių duomenų apsaugos teisės aktus gali kilti kibernetinė rizika Europos duomenims, atsižvelgiant į tai, jog įvairiuose regionuose veiklą vykdančioms bendrovėms gali būti taikomi sutampantys įsipareigojimai, neatsižvelgiant į duomenų buvimo vietą arba jų kilmę; |
| --- | --- |

L.

kadangi dalijimasis duomenimis tarpvalstybiniu ir pasauliniu lygiu yra svarbus kuriant vertę, jeigu užtikrinamas privatumas ir intelektinių bei nuosavybės teisių įgyvendinimas; kadangi vykdant užsienio šalių duomenų apsaugos teisės aktus gali kilti kibernetinė rizika Europos duomenims, atsižvelgiant į tai, jog įvairiuose regionuose veiklą vykdančioms bendrovėms gali būti taikomi sutampantys įsipareigojimai, neatsižvelgiant į duomenų buvimo vietą arba jų kilmę;

| M. | kadangi pasaulinė kibernetinio saugumo rinka sudaro 600 mlrd. EUR, ir manoma, kad ši suma turėtų greitai augti, o Sąjunga yra grynoji produktų ir sprendimų importuotoja; |
| --- | --- |

M.

kadangi pasaulinė kibernetinio saugumo rinka sudaro 600 mlrd. EUR, ir manoma, kad ši suma turėtų greitai augti, o Sąjunga yra grynoji produktų ir sprendimų importuotoja;

| N. | kadangi dėl nacionalinio reguliavimo kibernetinio saugumo srityje ir horizontaliųjų teisės aktų dėl esminių kibernetinio saugumo reikalavimų aparatinei ir programinei įrangai, įskaitant susietus produktus ir taikomąsias programas, stokos kyla bendrosios rinkos susiskaidymo pavojus; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl nacionalinio reguliavimo kibernetinio saugumo srityje ir horizontaliųjų teisės aktų dėl esminių kibernetinio saugumo reikalavimų aparatinei ir programinei įrangai, įskaitant susietus produktus ir taikomąsias programas, stokos kyla bendrosios rinkos susiskaidymo pavojus;

| 1. | palankiai vertina bendrame komunikate „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“ Komisijos nurodytas iniciatyvas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina skatinti kurti saugų ir patikimą tinklą ir informacines sistemas, infrastruktūrą ir junglumą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina nustatyti tikslą, kad visi prie interneto prijungti produktai Sąjungoje, įskaitant skirtus buitiniam ir pramoniniam naudojimui, taip pat visos tiekimo grandinės, kuriomis jie pristatomi, turi būti saugaus dizaino, atsparūs kibernetiniams incidentams ir greitai pataisomi nustačius pažeidžiamumus; palankiai vertina Komisijos planą pasiūlyti horizontaliuosius teisės aktus dėl kibernetinio saugumo reikalavimų prijungtiems produktams ir susijusioms paslaugoms ir prašo, kad tokiuose teisės aktuose būtų siūloma suderinti nacionalinius teisės aktus, siekiant išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo; prašo atsižvelgti į galiojančius teisės aktus (Kibernetinio saugumo aktas, naujoji teisės aktų sistema, Reglamentas dėl standartizacijos), kad būtų išvengta dviprasmybių ir susiskaidymo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją įvertinti, ar reikalingas pasiūlymas dėl horizontalaus reglamento, kuriuo, remiantis ES acquis rizikos valdymo reikalavimų srityje, iki 2023 m. būtų nustatomi kibernetinio saugumo reikalavimai taikomosioms programoms, programinei įrangai, įtaisytajai programinei įrangai ir operacinėms sistemoms; pažymi, kad pasenusios taikomosios programos, programinė įranga, įtaisytoji programinė įranga ir operacinės sistemos (t. y. tokios, kurioms neteikiamos pataisos ir saugumo naujiniai) sudaro pakankamai reikšmingą visų prijungtų įrenginių dalį ir dėl jų kyla kibernetinė rizika; ragina Komisiją šį klausimą įtraukti į savo pasiūlymą; siūlo pasiūlyme nustatyti pareigą gamintojams iš anksto informuoti apie minimalų laikotarpį, per kurį jie teiks saugumo pataisas ir naujinius, kad pirkėjai galėtų priimti pagrįstus sprendimus; mano, kad gamintojai turėtų būti įtraukti į Suderintą pažeidžiamumo atskleidimo (SPA) programą, kaip nurodyta pasiūlyme dėl TIS 2 direktyvos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad kibernetinis saugumas turėtų būti įtrauktas į skaitmeninimą; todėl ragina į Sąjungos finansuojamus skaitmeninimo projektus įtraukti kibernetinio saugumo reikalavimus; palankiai vertina paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms kibernetinio saugumo srityje, visų pirma kiek tai susiję su perversminėmis technologijomis (pavyzdžiui, kvantine kompiuterija ir kvantine kriptografija), kurių atsiradimas gali sutrikdyti tarptautinę pusiausvyrą; be to, ragina tęsti mokslinius tyrimus dėl postkvantinių algoritmų kaip kibernetinio saugumo standarto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad mūsų visuomenės skaitmeninimas reiškia, jog visi sektoriai yra tarpusavyje susieti ir pažeidžiamumai viename sektoriuje gali pakenkti kitiems sektoriams; todėl primygtinai ragina kibernetinio saugumo politikos priemones įtraukti į ES skaitmeninę strategiją ir numatyti ES finansavimą, taip pat užtikrinti jų nuoseklumą ir sąveikumą visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina nuosekliai naudoti ES lėšas kibernetinio saugumo ir susijusios infrastruktūros diegimo srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų išnaudota su kibernetiniu saugumu susijusi įvairių programų, visų pirma programos „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programos, ES Kosmoso programos, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, „InvestEU“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės sinergija ir visapusiškai išnaudotas Kibernetinio saugumo kompetencijos centras; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad ryšių infrastruktūra yra esminis visos skaitmeninės veiklos elementas, ir kad jos saugumo užtikrinimas yra strateginis Sąjungos prioritetas; remia šiuo metu kuriamą ES kibernetinio saugumo sertifikavimo schemą, skirtą 5G tinklams; palankiai vertina ES 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinį ir ragina Komisiją, valstybes nares ir pramonės atstovus toliau stengtis apsaugoti ryšių tinklus, be kita ko, taikant priemones, skirtas visai tiekimo grandinei; ragina Komisiją vengti susaistymo su pardavėju ir tinklo saugumą didinti skatinant iniciatyvas, kuriomis didinamas įvairių tinklų komponentų virtualizavimas ir perkėlimas į debesiją; ragina skubiai kurti naujos kartos ryšių technologijas, kibernetinio saugumo požiūriu saugų dizainą diegiant kaip esminį principą, ir užtikrinti privatumo ir asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja, kad svarbu sukurti naują, patikimą saugumo sistemą, skirtą ES ypatingos svarbos infrastruktūrai, kad būtų užtikrinti ES saugumo interesai, ir išnaudoti turimus pajėgumus, kad tinkamai būtų reaguojama į riziką, grėsmes ir technologinius pokyčius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją parengti nuostatas, skirtas užtikrinti viešos interneto struktūros prieinamumą, galimybę ja naudotis ir jos vientisumą, taigi ir kibernetinės erdvės stabilumą, ypač kiek tai susiję su ES prieiga prie pasaulinės DNS šakninės sistemos; mano, kad tokiose nuostatose turėtų būti numatytos tiekėjų įvairinimo priemonės, siekiant sumažinti priklausomybės nuo kelių šiuo metu rinkoje dominuojančių bendrovių riziką; palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos domenų vardų sistemos (DNS4EU) kaip priemonės, skirtos užtikrinti atsparesnę interneto struktūrą; prašo, kad Komisija įvertintų, kaip šioje DNS4EU galėtų būti panaudojamos naujausios technologijos, saugos protokolai ir patirtis kibernetinių grėsmių srityje, kad visiems europiečiams būtų suteikta galimybė naudotis greita, saugia ir atsparia DNS; primena, kad reikia užtikrinti geresnę interneto maršrutizavimo protokolo (BGP) apsaugą, siekiant užkirsti kelią BGP užgrobimui; primena remiantis interneto valdymo modelį, grindžiamą įvairių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimu, kurio viena pagrindinių sričių turėtų būti kibernetinis saugumas; pažymi, kad ES turėtų paspartinti IPv6 įgyvendinimą; palankiai vertina atvirojo kodo modelį, kuris, kaip interneto veikimo pagrindas, pasiteisino kaip efektyvus ir veiksmingas modelis; todėl skatina jį naudoti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad reikia plėsti kibernetinio saugumo kriminalistikos sritį, siekiant kovoti su nusikaltimais, elektroniniais nusikaltimais ir kibernetiniais išpuoliais, įskaitant valstybės finansuojamus išpuolius, tačiau įspėja dėl neproporcingų priemonių, kurios pažeidžia internetu besinaudojančių ES piliečių privatumą ir žodžio laisvę; primena, kad reikia užbaigti Budapešto konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo, kuris gali padėti pagerinti pasirengimą kovoti su elektroniniais nusikaltimais, peržiūrą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares sutelkti savo išteklius, siekiant padidinti ES strateginį atsparumą, sumažinti jos priklausomybę nuo užsienio technologijų ir stiprinti jos lyderystę ir konkurencingumą kibernetinio saugumo srityje visoje skaitmeninėje tiekimo grandinėje (įskaitant duomenų saugojimą ir tvarkymą debesijoje, procesorių technologijas, integrinį grandyną (lustai), itin saugų ryšį, kvantinę kompiuteriją ir naujos kartos tinklus); |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad itin saugaus ryšio infrastruktūra yra svarbi konfidencialaus skaitmeninio ryšio apsaugos užtikrinimo priemonė; palankiai vertina paskelbtą informaciją apie ES kosminę pasaulinę saugios komunikacijos sistemą, į kurią integruojamos kvantinio šifravimo technologijos; primena, kad bendradarbiaujant su Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra (EUSPA) ir Europos kosmoso agentūra (EKA) nuolat reikia dėti pastangas, kad būtų užtikrinta Europos veiklos kosmoso srityje apsauga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja, kad su kibernetinėmis grėsmėmis ir incidentais susijusios informacijos dalijimosi praktika nebuvo palankiai priimta privačiame ir viešajame sektoriuose; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau pasitikėti ir sumažinti kliūtis dalintis informacija dėl kibernetinių grėsmių ir kibernetinių išpuolių visais lygmenimis; palankiai vertina pastangas tam tikruose sektoriuose ir ragina užtikrinti tarpsektorinį bendradarbiavimą, nes pažeidžiamumai retai būna susiję tik su tam tikru sektoriumi; pažymi, kad valstybės narės turi suvienyti pastangas Sąjungos lygmeniu, kad galėtų veiksmingai dalintis savo naujausiomis žiniomis apie kibernetines rizikas; ragina sudaryti valstybių narių kibernetinės žvalgybos darbo grupę, siekiant paskatinti dalintis informacija Sąjungoje ir Europos ekonominėje erdvėje, visų pirma siekiant užkirsti kelią plataus masto kibernetiniams išpuoliams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad planuojama įsteigti bendrą kibernetinio saugumo padalinį, siekiant stiprinti ES įstaigų ir valstybių narių institucijų, atsakingų už kibernetinių išpuolių prevenciją, atgrasymą nuo jų ir reagavimą į juos, bendradarbiavimą; ragina valstybes nares ir Komisiją dar labiau stiprinti bendradarbiavimą kibernetinės gynybos srityje ir kurti pažangiausius kibernetinės gynybos pajėgumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena žmogiškojo veiksnio svarbą įgyvendinant kibernetinio saugumo strategiją; ragina nuolat dėti pastangas didinant informuotumą kibernetinio saugumo klausimu, įskaitant kibernetinę higieną ir kibernetinį raštingumą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia patikimos ir nuoseklios apsaugos sistemos, grindžiamos išsamiomis, nuosekliomis ir vienodomis taisyklėmis bei tinkamu valdymu, svarbą, siekiant nuo kibernetinių grėsmių apsaugoti visus ES darbuotojus, duomenis, ryšių tinklus ir informacines sistemas bei sprendimų priėmimo procesus; ragina sutekti pakankamus išteklius ir pajėgumus, be kita ko, atsižvelgiant į CERT-EU įgaliojimų sustiprinimą ir vykstančias diskusijas dėl bendrų privalomų taisyklių dėl kibernetinio saugumo nustatymo visoms ES institucijoms, įstaigoms ir agentūroms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina plačiau taikyti savanorišką sertifikavimą ir kibernetinio saugumo standartus, nes jie yra svarbios priemonės siekiant padidinti bendrą kibernetinio saugumo lygį; palankiai vertina Europos sertifikavimo sistemos sukūrimą ir Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo grupės darbą; ragina ENISA ir Komisiją, rengiant debesijos paslaugų kibernetinio saugumo sertifikavimo schemą, apsvarstyti galimybę nustatyti privalomą ES teisės taikymą, kiek tai susiję su aukštu saugumo užtikrintumo lygiu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad panaikinant gebėjimų stoką būtina patenkinti darbo jėgos kibernetinio saugumo srityje paklausą nuolat dedant pastangas švietimo ir apmokymo srityje; ragina ypatingą dėmesį skirti lyčių nelygybės, kuri taip pat egzistuoja šiame sektoriuje, panaikinimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripažįsta, kad būtina labiau remti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, kad jos geriau suprastų visą informaciją apie saugumo rizikas ir galimybes pagerinti savo kibernetinį saugumą; ragina ENISA ir nacionalines institucijas sukurti savarankiško patikrinimo portalus ir geriausios praktikos vadovus, skirtus labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms; primena mokymo ir šių subjektų apsaugai skirto finansavimo prieinamumo svarbą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL L 151, 2019 6 7, p. 15.

(2)  OL L 153, 2014 5 22, p. 62.

(3)  OL L 321, 2018 12 17, p. 36.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 81.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 104.

(6)  OL L 166, 2021 5 11, p. 1.

(7)  OL L 207, 2010 8 6, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0359.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0098.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0261.

(11)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0026.

(12)  OL C 23, 2021 1 21, p. 2.

(13)  Europos Audito Rūmų 2019 m. kovo mėn. apžvalginis pranešimas „Veiksmingos ES kibernetinio saugumo politikos iššūkiai“.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/86

---

P9_TA(2021)0287

Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje ir Sąlygų reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymas

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės padėties Europos Sąjungoje ir Sąlygų reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (2021/2711(RSP))

(2022/C 67/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį, 4 straipsnio 3 dalį, 6, 7, 13 straipsnius, 14 straipsnio 1 dalį, 16 straipsnio 1 dalį, 17 straipsnio 1, 3 ir 8 dalis, 19 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 49 straipsnį, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 265, 310, 317 ir 319 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį, 4 straipsnio 3 dalį, 6, 7, 13 straipsnius, 14 straipsnio 1 dalį, 16 straipsnio 1 dalį, 17 straipsnio 1, 3 ir 8 dalis, 19 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 49 straipsnį, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 265, 310, 317 ir 319 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (1) (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (1) (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (teisinės valstybės sąlygų mechanizmas) (2) ir į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, Tarpinstitucinio susitarimo, ES ekonomikos gaivinimo priemonės ir Reglamento dėl teisinės valstybės principo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (teisinės valstybės sąlygų mechanizmas) (2) ir į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, Tarpinstitucinio susitarimo, ES ekonomikos gaivinimo priemonės ir Reglamento dėl teisinės valstybės principo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą (COM(2020)0580),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 21 d. ir 2020 m. gruodžio 11 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 21 d. ir 2020 m. gruodžio 11 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-650/18, kuriuo atmetamas Vengrijos ieškinys dėl 2018 m. rugsėjo 12 d. Parlamento rezoliucijos, kuria pradėta procedūra dėl nustatymo, ar esama aiškaus pavojaus, kad ši valstybė narė šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-650/18, kuriuo atmetamas Vengrijos ieškinys dėl 2018 m. rugsėjo 12 d. Parlamento rezoliucijos, kuria pradėta procedūra dėl nustatymo, ar esama aiškaus pavojaus, kad ši valstybė narė šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą, teikiamą pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį, dėl teisinės valstybės principo Lenkijoje: pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą, teikiamą pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį, dėl teisinės valstybės principo Lenkijoje: pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises;

| B. | kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus nėra susijęs vien su konkrečia valstybe nare, kurioje kyla minėtas pavojus, – jis daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

B.

kadangi bet koks aiškus šiurkštaus vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, pažeidimo valstybėje narėje pavojus nėra susijęs vien su konkrečia valstybe nare, kurioje kyla minėtas pavojus, – jis daro poveikį ir kitoms valstybėms narėms, jų tarpusavio pasitikėjimui ir pačiam Sąjungos pobūdžiui bei jos piliečių pagrindinėms teisėms, numatytoms Sąjungos teisėje;

| C. | kadangi Komisija ir Parlamentas atitinkamai pritaikė ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį Lenkijai ir Vengrijai, siekdami nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad gali būti šiurkščiai pažeistos vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga; kadangi iki šiol Bendrųjų reikalų tarybos posėdžiuose Taryba surengė tris klausymus dėl Lenkijos ir du – dėl Vengrijos; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija ir Parlamentas atitinkamai pritaikė ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį Lenkijai ir Vengrijai, siekdami nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad gali būti šiurkščiai pažeistos vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga; kadangi iki šiol Bendrųjų reikalų tarybos posėdžiuose Taryba surengė tris klausymus dėl Lenkijos ir du – dėl Vengrijos;

| D. | kadangi Teisinės valstybės sąlygų reglamentas įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d. ir nuo to laiko yra taikomas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Teisinės valstybės sąlygų reglamentas įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d. ir nuo to laiko yra taikomas;

| E. | kadangi Reglamente aiškiai apibrėžtas Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymas, tikslas ir taikymo sritis ir pagal ES sutarties 17 straipsnio 1 dalį Komisija „užtikrina, kad Sutartys ir priemonės, kurių jomis vadovaudamosi imasi institucijos, būtų taikomos“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamente aiškiai apibrėžtas Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymas, tikslas ir taikymo sritis ir pagal ES sutarties 17 straipsnio 1 dalį Komisija „užtikrina, kad Sutartys ir priemonės, kurių jomis vadovaudamosi imasi institucijos, būtų taikomos“;

| F. | kadangi Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymas negali priklausyti nuo to, ar bus priimtos gairės, primena, kad jokiomis gairėmis neturi būti trukdoma teisės aktų leidėjų ketinimams; |
| --- | --- |

F.

kadangi Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymas negali priklausyti nuo to, ar bus priimtos gairės, primena, kad jokiomis gairėmis neturi būti trukdoma teisės aktų leidėjų ketinimams;

| G. | kadangi, remiantis SESV 234 straipsniu, Europos Parlamentas turi teisę balsuoti dėl pasiūlymo pareikšti nepasitikėjimą Komisijos veikla; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis SESV 234 straipsniu, Europos Parlamentas turi teisę balsuoti dėl pasiūlymo pareikšti nepasitikėjimą Komisijos veikla;

| H. | kadangi Komisija „yra visiškai nepriklausoma“, o jos nariai „nesiekia gauti ir nepaiso jokios vyriausybės, institucijos, įstaigos ar organo nurodymų“ (ES sutarties 17 straipsnio 3 dalis, SESV 245 straipsnis), be to, ji „yra atskaitinga Europos Parlamentui“ (ES sutarties 17 straipsnio 8 dalis) ir „užtikrina, kad Sutartys ir priemonės, kurių jomis vadovaudamosi imasi institucijos, būtų taikomos“ (ES sutarties 17 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija „yra visiškai nepriklausoma“, o jos nariai „nesiekia gauti ir nepaiso jokios vyriausybės, institucijos, įstaigos ar organo nurodymų“ (ES sutarties 17 straipsnio 3 dalis, SESV 245 straipsnis), be to, ji „yra atskaitinga Europos Parlamentui“ (ES sutarties 17 straipsnio 8 dalis) ir „užtikrina, kad Sutartys ir priemonės, kurių jomis vadovaudamosi imasi institucijos, būtų taikomos“ (ES sutarties 17 straipsnio 1 dalis);

| I. | kadangi tik ESTT turi įgaliojimus panaikinti Teisinės valstybės sąlygų reglamentą arba bet kurią jo dalį ir kadangi, remiantis SESV 278 straipsniu, bylos iškėlimas ESTT nesustabdo ginčijamo akto galiojimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi tik ESTT turi įgaliojimus panaikinti Teisinės valstybės sąlygų reglamentą arba bet kurią jo dalį ir kadangi, remiantis SESV 278 straipsniu, bylos iškėlimas ESTT nesustabdo ginčijamo akto galiojimo;

| J. | kadangi Sąjungos finansiniai interesai turi būti saugomi vadovaujantis bendraisiais principais, įtvirtintais Sąjungos sutartyse, visų pirma ES sutarties 2 straipsnyje nurodytomis vertybėmis, ir patikimo finansų valdymo principu, įtvirtintu SESV 317 straipsnyje ir 2018 m. liepos 18 d. Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (7) (Finansinis reglamentas); |
| --- | --- |

J.

kadangi Sąjungos finansiniai interesai turi būti saugomi vadovaujantis bendraisiais principais, įtvirtintais Sąjungos sutartyse, visų pirma ES sutarties 2 straipsnyje nurodytomis vertybėmis, ir patikimo finansų valdymo principu, įtvirtintu SESV 317 straipsnyje ir 2018 m. liepos 18 d. Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (7) (Finansinis reglamentas);

| 1. | pakartoja savo poziciją dėl Teisinės valstybės sąlygų reglamento, kuris įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d. ir kuris visas tiesiogiai taikomas Europos Sąjungoje ir visose jos valstybėse narėse visoms ES biudžeto lėšoms, įskaitant nuo to laiko pagal ES ekonomikos gaivinimo priemonę skirtus išteklius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją ir Tarybą pagaliau pripažinti, kad reikia skubiai imtis veiksmų siekiant apginti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes, ir pripažinti, kad valstybė narė negali pakeisti savo teisės aktų, įskaitant konstitucines nuostatas, taip, kad būtų sumažinta šių vertybių apsauga; mano, kad abipusis nuoširdus institucijų bendradarbiavimas nukenčia, jei Parlamentui rūpimiems klausimams nėra visapusiškai pritariama ir į juos neatsižvelgiama; primena, kad Parlamentas turi teisę balsuoti dėl pasiūlymo pareikšti nepasitikėjimą Komisija ir turi galimybę reaguoti į nepakankamą Tarybos bendradarbiavimą; ragina kitas institucijas bendradarbiauti, o ne trukdyti pastangoms išspręsti dabartinę krizę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad, remiantis Teisinės valstybės sąlygų reglamento 5 straipsniu, „Komisija patikrina, ar laikomasi taikytinos teisės, ir prireikus imasi visų tinkamų priemonių Sąjungos biudžetui apsaugoti“; mano, kad atsižvelgiant į teisinės valstybės principų laikymosi padėtį kai kuriose valstybėse narėse būtina nedelsiant taikyti Teisinės valstybės sąlygų reglamentą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją skubiai reaguoti į kai kuriose valstybėse narėse tebedaromus sunkius teisinės valstybės principų pažeidimus, dėl kurių kyla rimtas pavojus sąžiningam, teisėtam ir nešališkam ES lėšų paskirstymui, ypač pagal pasidalijamojo valdymo principą, ir atlikti išsamią analizę dėl to, ar būtina nepagrįstai nedelsiant pradėti Teisinės valstybės sąlygų reglamente numatytą procedūrą; pakartoja savo raginimą Komisijai nedelsiant vykdyti pagal šį reglamentą prisiimtus įsipareigojimus tinkamai informuoti Parlamentą apie visus atitinkamoms valstybėms narėms išsiųstus raštiškus pranešimus, nurodant faktinius elementus ir konkrečias teisinės valstybės principo pažeidimo arba vykdomų tyrimų priežastis; pažymi, kad iki šiol Parlamentas negavo jokios informacijos apie tokius pranešimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia savo susirūpinimą dėl vis aiškesnių požymių ir didėjančios rizikos, kad Sąjungos biudžetu bus piktnaudžiaujama siekiant bloginti padėtį teisinės valstybės principo laikymosi srityje kai kuriose valstybėse narėse; apgailestauja dėl to, kad Taryba nesugebėjo padaryti reikšmingos pažangos užtikrinant Sąjungos vertybių laikymąsi pagal 7 straipsnio procedūras, reaguojant į grėsmes bendroms Europos vertybėms Lenkijoje ir Vengrijoje; atkreipia dėmesį į tai, kad Tarybai veiksmingai nesinaudojant ES sutarties 7 straipsniu toliau kenkiama bendrų Europos vertybių vientisumui, tarpusavio pasitikėjimui ir visos Sąjungos patikimumui; primygtinai ragina pirmininkausiančias valstybes nares reguliariai rengti klausymus; rekomenduoja Tarybai po klausymų pateikti atitinkamoms valstybėms narėms konkrečias rekomendacijas, kaip įtvirtinta ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje, ir nurodyti šių rekomendacijų įgyvendinimo terminus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad, nepaisant daugybės Europos Parlamento rezoliucijų ir pranešimų, taip pat keleto ESTT pradėtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų ir priimtų sprendimų, teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje toliau blogėja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, įskaitant reglamentą, kad taip pat būtų sprendžiama problema dėl nuolatinių demokratijos principų ir pagrindinių teisių pažeidimų visoje Sąjungoje, įskaitant išpuolius prieš žiniasklaidos laisvę ir žurnalistus, moterų teises, LGBTIQ asmenų teises ir asociacijų bei susirinkimų laisvę; palankiai vertina ESTT Didžiosios kolegijos priimtą sprendimą atmesti Vengrijos ieškinį dėl 2018 m. rugsėjo 12 d. Parlamento rezoliucijos, kuria pradedama 7 straipsnio procedūra; apgailestauja dėl to, kad Komisija negeba tinkamai reaguoti į daugelį Parlamentui rūpimų klausimų, susijusių su demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis keliose valstybėse narėse; ragina Komisiją naudotis visomis turimomis priemonėmis, įskaitant ES sutarties 7 straipsnį, teisinės valstybės priemones ir pažeidimo nagrinėjimo procedūras pagal ES sutarties 19 straipsnio 1 dalį, taip pat kitas priemones, pvz., pagreitintas procedūras, prašymus ESTT taikyti laikinąsias apsaugos priemones ir veiksmus dėl Teismo sprendimų nevykdymo; prašo Komisijos aiškiai nurodyti priežastis, kai ji nusprendžia nesinaudoti Parlamento rekomenduotomis priemonėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad svarbu remti ir stiprinti ES institucijų, valstybių narių, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ir Europos prokuratūros (EPPO) bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad 2021 m. birželio 1 d. pradėjo veikti Europos prokuratūra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad metinė teisinės valstybės principo taikymo ataskaita yra atskira priemonė, papildanti Teisinės valstybės sąlygų reglamentą; ragina Komisiją pasinaudoti metinės ataskaitos išvadomis atliekant vertinimą reglamento tikslais; ragina Komisiją į savo metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą įtraukti skyrių, kuriame būtų pateikta atvejų, kai teisinės valstybės principų pažeidimai konkrečioje valstybėje narėje galėtų daryti pakankamai tiesioginį poveikį arba, kai kyla didelis pavojus, kad jis galėtų daryti tokį poveikį patikimam biudžeto finansų valdymui, analizė; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja dėl to, kad įsigaliojus reglamentui Komisija valstybėms narėms neišsiuntė raštiškų pranešimų, nepaisant išsakyto didelio susirūpinimo dėl teisinės valstybės principo pažeidimų, nustatytų Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, ir tebevykstančių dviejų 7 straipsnio procedūrų, kurie daro įtaką patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ir kurių valstybės narės dar neišsprendė; pažymi, jog tai, kad Komisija nesiima veiksmų pagal reglamento 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnį, reiškia, kad ji atsisako vykdyti savo įsipareigojimus pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliucijoje dėl Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (teisinės valstybės sąlygų mechanizmas) Parlamentas nustatė konkretų terminą Komisijai, ir su nusivylimu pažymi, kad Komisija neįvykdė savo įsipareigojimų iki šio termino; pabrėžia, kad tai yra pakankamas pagrindas imtis teisinių veiksmų prieš Komisiją pagal SESV 265 straipsnį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja, kad Komisija iki 2021 m. birželio 1 d. nesureagavo į Parlamento prašymus ir nepradėjo Teisinės valstybės sąlygų reglamente nustatytos procedūros pačiais akivaizdžiausiais teisinės valstybės principo pažeidimo ES atvejais; paveda Pirmininkui ne vėliau kaip per dvi savaites nuo šios rezoliucijos priėmimo dienos, remiantis SESV 265 straipsniu, paraginti Komisiją įvykdyti savo įsipareigojimus pagal šį reglamentą; teigia, jog tam, kad būtų pasiruošęs, Parlamentas tuo tarpu nedelsdamas turi pradėti būtiną pasirengimą galimam teismo procesui prieš Komisiją pagal SESV 265 straipsnį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0103.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0360.

(4)  OL C 433, 2019 12 23, p. 66.

(5)  2021 m. birželio 3 d. Sprendimas Vengrija / Parlamentas, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  OL C 129, 2019 4 5, p. 13.

(7)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/90

---

P9_TA(2021)0288

Europos Parlamento atliekamas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo, kurį atlieka Komisija ir Taryba, tikrinimas

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento pozicijos dėl Komisijos ir Tarybos atliekamo nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo (2021/2738(RSP))

(2022/C 67/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 174 ir 175 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 174 ir 175 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (1) (EGADP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (1) (EGADP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. savo rezoliuciją dėl Parlamento teisės į informaciją, kiek tai susiję su tebevykdomu nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. savo rezoliuciją dėl Parlamento teisės į informaciją, kiek tai susiję su tebevykdomu nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimu (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi EGADP reglamentas buvo priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

A.

kadangi EGADP reglamentas buvo priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą;

| B. | kadangi EGADP apimties ir finansavimo priemonių atžvilgiu yra precedento neturinti priemonė; kadangi Komisija rengia bendrą ES skolos priemonių emisiją, nes visos ES valstybės narės jau sėkmingai ratifikavo Sprendimą dėl nuosavų išteklių (3); |
| --- | --- |

B.

kadangi EGADP apimties ir finansavimo priemonių atžvilgiu yra precedento neturinti priemonė; kadangi Komisija rengia bendrą ES skolos priemonių emisiją, nes visos ES valstybės narės jau sėkmingai ratifikavo Sprendimą dėl nuosavų išteklių (3);

| C. | kadangi žaliosios investicijos pagal EGADP bus finansuojamos išleidžiant žaliąsias obligacijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi žaliosios investicijos pagal EGADP bus finansuojamos išleidžiant žaliąsias obligacijas;

| D. | kadangi EGADP įgyvendinimo demokratinė kontrolė ir parlamentinis tikrinimas įmanomi tik visais etapais visapusiškai įtraukiant Parlamentą ir atsižvelgiant į visas jo rekomendacijas; |
| --- | --- |

D.

kadangi EGADP įgyvendinimo demokratinė kontrolė ir parlamentinis tikrinimas įmanomi tik visais etapais visapusiškai įtraukiant Parlamentą ir atsižvelgiant į visas jo rekomendacijas;

| E. | kadangi EGADP reglamento 26 straipsnyje nustatytas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo dialogas siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę ir kad Komisija teiktų Parlamentui informaciją, be kita ko, apie valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir jų vertinimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi EGADP reglamento 26 straipsnyje nustatytas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo dialogas siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę ir kad Komisija teiktų Parlamentui informaciją, be kita ko, apie valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir jų vertinimą;

| F. | kadangi Parlamentas pareiškia savo nuomonę klausimais, kuriuos apima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo dialogas, be kita ko, priimdamas rezoliucijas ir keisdamasis nuomonėmis su Komisija; kadangi Komisija turi atsižvelgti į šias nuomones; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamentas pareiškia savo nuomonę klausimais, kuriuos apima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo dialogas, be kita ko, priimdamas rezoliucijas ir keisdamasis nuomonėmis su Komisija; kadangi Komisija turi atsižvelgti į šias nuomones;

| G. | kadangi EGADP reglamente nustatytos šešios europinės svarbos sritys, kurios visos atitinka priemonės taikymo sritį ir tikslą; |
| --- | --- |

G.

kadangi EGADP reglamente nustatytos šešios europinės svarbos sritys, kurios visos atitinka priemonės taikymo sritį ir tikslą;

| H. | kadangi EGADP reglamentas pagrįstas Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 175 straipsniu ir jame nustatyta, kad bendrasis tikslas yra pasiekti 174 straipsnyje nustatytų tikslus siekiant stiprinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir taip didinti valstybių narių atsparumą, pasirengimą krizėms, gebėjimą prisitaikyti ir augimo potencialą švelninant socialinį ir ekonominį krizės poveikį, visų pirma moterims, vaikams ir jaunimui, ir prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, remiant perėjimą prie žaliosios ekonomikos, prisidedant prie atnaujintų Sąjungos 2030 m. klimato politikos tikslų naujame Klimato teisės akte įgyvendinimo ir laikantis ES tikslo iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, visų pirma pasitelkiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, priimtus pagal Reglamentu (ES) 2018/1999 (4) nustatytą energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo mechanizmą, taip pat prie skaitmeninės pertvarkos tikslų ir tokiu būdu prisidedant prie aukštynkryptės ekonominės ir socialinės konvergencijos, Sąjungos valstybių narių ekonomikos atkurimo ir tvaraus augimo skatinimo ir integracijos, raginant kurti aukštos kokybės užimtumą, ir prisidedant prie Sąjungos strateginio autonomiškumo ir kartu prie atviros ekonomikos bei Europos pridėtinės vertės kūrimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi EGADP reglamentas pagrįstas Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 175 straipsniu ir jame nustatyta, kad bendrasis tikslas yra pasiekti 174 straipsnyje nustatytų tikslus siekiant stiprinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir taip didinti valstybių narių atsparumą, pasirengimą krizėms, gebėjimą prisitaikyti ir augimo potencialą švelninant socialinį ir ekonominį krizės poveikį, visų pirma moterims, vaikams ir jaunimui, ir prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, remiant perėjimą prie žaliosios ekonomikos, prisidedant prie atnaujintų Sąjungos 2030 m. klimato politikos tikslų naujame Klimato teisės akte įgyvendinimo ir laikantis ES tikslo iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, visų pirma pasitelkiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, priimtus pagal Reglamentu (ES) 2018/1999 (4) nustatytą energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo mechanizmą, taip pat prie skaitmeninės pertvarkos tikslų ir tokiu būdu prisidedant prie aukštynkryptės ekonominės ir socialinės konvergencijos, Sąjungos valstybių narių ekonomikos atkurimo ir tvaraus augimo skatinimo ir integracijos, raginant kurti aukštos kokybės užimtumą, ir prisidedant prie Sąjungos strateginio autonomiškumo ir kartu prie atviros ekonomikos bei Europos pridėtinės vertės kūrimo;

| I. | kadangi 2021 m. gegužės 7 ir 8 d. Porte įvykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime ES vadovai Europos socialinių teisių ramstį pripažino esminiu ekonomikos atgaivinimo elementu ir kadangi Porto deklaracijoje jie pabrėžė savo pasiryžimą toliau stiprinti šio ramsčio įgyvendinimą ES ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2021 m. gegužės 7 ir 8 d. Porte įvykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime ES vadovai Europos socialinių teisių ramstį pripažino esminiu ekonomikos atgaivinimo elementu ir kadangi Porto deklaracijoje jie pabrėžė savo pasiryžimą toliau stiprinti šio ramsčio įgyvendinimą ES ir nacionaliniu lygmenimis;

| J. | kadangi konkretus EGADP tikslas – teikti finansinę paramą valstybėms narėms, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, nustatytos jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; kadangi tai reiškia, kad planais (įskaitant skaitmenines ir ekologiškas priemones) turi būti prisidedama prie Europos socialinių teisių ramsčio principų, kokybiškų darbo vietų kūrimo ir aukštynkryptės socialinės konvergencijos; |
| --- | --- |

J.

kadangi konkretus EGADP tikslas – teikti finansinę paramą valstybėms narėms, kad būtų pasiektos reformų ir investicijų tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, nustatytos jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; kadangi tai reiškia, kad planais (įskaitant skaitmenines ir ekologiškas priemones) turi būti prisidedama prie Europos socialinių teisių ramsčio principų, kokybiškų darbo vietų kūrimo ir aukštynkryptės socialinės konvergencijos;

| K. | kadangi Europos pridėtinė vertė neatsiranda vien dėl to, kad EGADP yra Europos iniciatyva; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos pridėtinė vertė neatsiranda vien dėl to, kad EGADP yra Europos iniciatyva;

| L. | kadangi, kaip taisyklė, valstybės narės iki 2021 m. balandžio 30 d. turėjo pateikti Komisijai savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; kadangi iki šiol savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus Komisijai pateikė 23 valstybės narės; |
| --- | --- |

L.

kadangi, kaip taisyklė, valstybės narės iki 2021 m. balandžio 30 d. turėjo pateikti Komisijai savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; kadangi iki šiol savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus Komisijai pateikė 23 valstybės narės;

| M. | kadangi 2021 m. gegužės 18 d. Parlamentas plenariniame posėdyje surengė diskusijas ir priėmė rezoliuciją dėl Parlamento teisės gauti informaciją apie vykdomą nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2021 m. gegužės 18 d. Parlamentas plenariniame posėdyje surengė diskusijas ir priėmė rezoliuciją dėl Parlamento teisės gauti informaciją apie vykdomą nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimą;

| N. | kadangi, siekiant užtikrinti tinkamą demokratinę EGADP įgyvendinimo priežiūrą ir parlamentinę kontrolę, taip pat didesnį skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę, Komisija privalo reguliariai žodžiu ir raštu informuoti Parlamentą apie nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo būklę, įskaitant reformas ir investicijas, susijusias su taikymo sritimi, grindžiama šešiais ramsčiais (įskaitant bendruosius ir konkrečiuosius tikslus ir horizontaliuosius principus) ir 11 vertinimo kriterijų, nustatytų EGADP reglamente; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekiant užtikrinti tinkamą demokratinę EGADP įgyvendinimo priežiūrą ir parlamentinę kontrolę, taip pat didesnį skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę, Komisija privalo reguliariai žodžiu ir raštu informuoti Parlamentą apie nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimo būklę, įskaitant reformas ir investicijas, susijusias su taikymo sritimi, grindžiama šešiais ramsčiais (įskaitant bendruosius ir konkrečiuosius tikslus ir horizontaliuosius principus) ir 11 vertinimo kriterijų, nustatytų EGADP reglamente;

| 1. | mano, kad EGADP yra istorinė ES priemonė, kurios tikslas – skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, užtikrinti konvergenciją, didinti konkurencingumą ir padėti valstybėms narėms sušvelninti ekonominį ir socialinį COVID-19 pandemijos poveikį, nukreipti jų ekonomiką tvirto ir tvaraus augimo linkme, parengti ES spręsti ilgalaikius uždavinius, pavyzdžiui, susijusius su teisinga, žaliąja ir skaitmenine pertvarkomis, ir kurti ES pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tikisi, kad Komisija patvirtins tik tuos planus, kurie visiškai atitinka EGADP reglamento nuostatas ir tikslus, ir nedarys jokių politinių nuolaidų, kurios prieštarautų reglamentui ir jo dvasiai, kartu atsiribodama nuo to, kad ji aktyviai dalyvavo rengiant planus prieš juos pateikiant; prašo, kad Komisija kruopščiai taikytų EGADP reglamento turinį ir dvasią vertindama nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir prieš priimdama atitinkamą Tarybos įgyvendinimo sprendimo projektą pateiktų išsamius ir visapusiškus vertinimus; vis dėlto palankiai vertina Komisijos pastangas užtikrinti, kad iki vasaros būtų greitai priimti atitinkami Tarybos įgyvendinimo sprendimai, ir nuolatinį Komisijos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis siekiant padėti joms parengti aukštos kokybės planus, kurie būtų reikšmingas įnašas siekiant bendrų Europos tikslų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra įsitikinęs, kad lėšos turi būti sąžiningai paskirstytos sektoriams, visuomenėms ir būsimoms kartoms siekiant užtikrinti kuo didesnį poveikį ekonomikai, aukštynkryptei socialinei ir teritorinei konvergencijai, gerovei visiems ir ekonomikos stabilumui; ragina Komisiją primygtinai reikalauti, kad į visų valstybių narių nacionalinius planus būtų įtrauktos plataus užmojo reformos priemonės, ir pabrėžia, kad plataus užmojo planai ir patikimas įgyvendinimas yra labai svarbūs siekiant visapusiškai pasinaudoti šia galimybe; ragina užtikrinti visišką skaidrumą ir atskaitomybę skirstant ir naudojant lėšas; primena, kad EGADP negali būti laikoma įprastine veikla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją atidžiai įvertinti, ar EGADP lėšos tarnauja EGADP reglamento tikslui skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą valstybėse narėse; ragina Komisiją atgrasyti nuo realios pridėtinės vertės neturinčių projektų pateikimo iš naujo, juos performulavus, praktikos, pavyzdžiui, mažiau išsivysčiusiems regionams, ypač tais atvejais, kai dėl to gali padidėti ES socialinės, ekonominės ir teritorinės konvergencijos atotrūkis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja Parlamento raginimą užtikrinti Parlamento teisę gauti informaciją apie vykdomą nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimą, kad būtų galima vykdyti demokratinę Parlamento priežiūrą Komisijai vertinant ir įgyvendinant EGADP; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją atidžiai įvertinti ir užtikrinti, kad kiekvienu nacionaliniu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu iš tikrųjų būtų visapusiškai ir harmoningai prisidedama prie visų šešių EGADP reglamento 3 straipsnyje nurodytų ramsčių; primena, kad kiekviena priemonė turėtų prisidėti prie vienos ar daugiau Europai svarbių politikos sričių, suskirstytų į šešis ramsčius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad visu įgyvendinimo etapu planai turi atitikti reguliavimo reikalavimus, įskaitant reikalavimą skirti atitinkamai 37 proc. ir 20 proc. dalį žaliajai pertvarkai ir skaitmeninei pertvarkai; ragina Komisiją įvertinti kokybinius ir kiekybinius siūlomų priemonių aspektus siekiant užtikrinti, kad jos veiksmingai pasieks tiek kiekybinius, tiek kokybinius tikslus, taip pat įgyvendinimo etapu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad pagal EGADP reglamentą EGADP lėšomis negalima finansuoti pasikartojančių nacionalinių išlaidų, pvz., nuolatinių mokesčių lengvatų, nebent tinkamai pagrįstais atvejais, ir ragina Komisiją visapusiškai įvertinti šį kriterijų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad tarpvalstybiniai projektai, apimantys daugiau nei vieną valstybę narę, sukuria didelę Europos pridėtinę vertę ir turi perduodamąjį poveikį, ir apgailestauja, kad tik kelete nacionalinių planų numatyti tarpvalstybiniai projektai; ragina Komisiją ryžtingai skatinti valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniams projektams, finansuojamiems pagal EGADP; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad kelios valstybės narės nusprendė prašyti paskolų jau pateiktuose nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę kuo geriau panaudoti turimas paskolas, kad nebūtų prarastos jokios galimybės; yra susirūpinęs dėl to, kad didelė paskolų dalis gali likti nepanaudota pasibaigus EGADP galiojimui, ir ragina valstybes nares atidžiai įvertinti savo poreikius ir kuo geriau pasinaudoti šia galimybe pateikiant savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus arba juos iš dalies keičiant; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad ateityje gali prireikti iš dalies pakeisti nacionalinius planus siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi EGADP reglamento reikalavimų rengiant Tarybos įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai neturėtų daryti poveikio teisei sudaryti ar vykdyti kolektyvines sutartis arba imtis kolektyvinių veiksmų pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Sąjungos ir nacionalinę teisę ir praktiką; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad investicijos privalo daryti ilgalaikį poveikį; ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu reformos ir investicijos, atliktos taikant EGADP, sudarys sąlygas panaikinti investicijų trūkumą visose Europos politikos srityse, kaip apskaičiavo Komisija, norint pasiekti skaitmeninės pertvarkos, klimato, aplinkos ir socialinio tvarumo tikslus, įskaitant Paryžiaus susitarimo ir JT darnaus vystymosi tikslus (DVT); |
| --- | --- |

13.

Žalioji pertvarka

| 14. | pabrėžia, kad pagal EGADP reglamento VI priede nustatytą metodiką visuose planuose bent 37 proc. visų asignavimų (dotacijų ir paskolų) pagal individualius planus turėtų būti skiriama klimato politikai; ragina Komisiją ypač atidžiai vertinti 37 proc. klimato išlaidų tikslą, siekiant užtikrinti, kad priemonės nebūtų įskaitytos dvigubai, klaidingai ar neteisingai ir kad būtų užkirstas kelias ekomanipuliavimui; yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios investicijos vadinamos žaliosiomis investicijomis, nors joms netaikoma VI priede nustatyta sekimo metodika; siūlo taikyti papildomą tikrinimą bet kokiam EGADP reglamento VI priede pateiktos žaliojo ženklinimo metodikos išplėtimui; primygtinai reikalauja, kad į Tarybos įgyvendinimo sprendimo projekte nustatytas siektinas reikšmes ir tarpines reikšmes būtų visapusiškai įtrauktos apsaugos priemonės, būtinos tikslui pasiekti įgyvendinimo etapu; ragina Komisiją skatinti valstybes nares imtis reformų, kurios padėtų sėkmingai vykdyti investicijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikšmingos žalos nedarymo principas yra labai svarbi žaliosios pertvarkos priemonė, taip pat reikalavimas, kad bent 37 proc. išlaidų (dotacijų ir paskolų) investicijoms ir reformoms, įtrauktoms į kiekvieną nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, būtų remiami klimato politikos tikslai; jis taip pat svarbus tam, kad nebūtų finansuojamos Sąjungos klimato politikos tikslams prieštaraujančios priemonės; primena, kad, kaip reikalaujama pagal EGADP reglamentą, taikant visas priemones turi būti laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 (5) 17 straipsnyje; atsižvelgdamas į tai, yra susirūpinęs dėl to, kad vertinant planus ne visada laikomasi šio principo, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo, taip pat ir įgyvendinimo etape, ir skelbti susijusius vertinimus; primygtinai teigia, kad dėl EGADP įgyvendinimo negali būti mažinami aplinkos apsaugos standartai arba prieštaraujama aplinkosaugos įstatymams ir taisyklėms; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad esama susirūpinimo dėl galimo neigiamo veiklos, vykdomos biologinės įvairovės požiūriu pažeidžiamose teritorijose ar šalia jų (įskaitant saugomų teritorijų tinklą „Natura 2000“, UNESCO pasaulio paveldo objektus ir svarbias biologinės įvairovės teritorijas, taip pat kitas saugomas teritorijas), poveikio; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su dramatišku biologinės įvairovės nykimu, EGADP turėtų būti prisidedama prie biologinės įvairovės veiksmų integravimo į Sąjungos politikos sritis; ragina Komisiją paskelbti priemonių, kuriomis veiksmingai prisidedama prie žaliosios pertvarkos, įskaitant išvardytas su biologine įvairove susijusias priemones, kuriomis veiksmingai prisidedama prie biologinės įvairovės ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, apžvalgą; yra susirūpinęs tuo, kad daugumoje ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų yra labai mažai biologinei įvairovei palankių priemonių arba visai jų nėra; tikisi, kad Komisija šiuo atžvilgiu taip pat griežtai taikys reikšmingos žalos nedarymo principą, taigi atmes reformas ar investicijas, kurios galėtų pakenkti biologinei įvairovei arba kurios nėra derinamos su tinkamomis rėmimo priemonėmis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra susirūpinęs tuo, kad daugelyje nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų dėmesys sutelkiamas į trumpalaikes investicijas; pritaria žaliosioms investicijoms, kuriomis skatinama Europos ekonomikos pertvarka ir visų pirma pernelyg nesubsidijuojamas ilgalaikio vartojimo prekių pirkimas; |
| --- | --- |

17.

Skaitmeninė pertvarka

| 18. | pabrėžia, kad pagal EGADP reglamentą visuose planuose turėtų būti numatyta priemonių, kuriomis veiksmingai prisidedama prie skaitmeninės pertvarkos arba dėl tos pertvarkos kylančių uždavinių sprendimo, ir kad joms skiriamos lėšos turėtų sudaryti bent 20 proc. visų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano asignavimų, remiantis EGADP reglamente nustatyta metodika ir nuostatomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad investicijų į skaitmeninius pajėgumus ir junglumą atveju valstybės narės savo planuose turėtų pateikti saugumo įsivertinimą, grindžiamą bendrais objektyviais kriterijais, kuriais nustatomi visi saugumo klausimai ir išsamiai nurodoma, kaip tie klausimai bus sprendžiami, siekiant laikytis atitinkamos Sąjungos ir nacionalinės teisės; ragina Komisiją užtikrinti, kad visuose nacionaliniuose planuose, į kuriuos įtrauktos tokios investicijos, būtų pateiktas toks vertinimas, o atitinkamos priemonės neprieštarautų strateginiams Sąjungos interesams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad skaitmeninės srities veiksmai turi didelį potencialą didinti ES konkurencingumą tarptautiniu mastu ir kurti kokybiškas darbo vietas, ir yra susirūpinęs tuo, kad yra nacionalinių planų, kuriuose neužtikrinama tinkama investicijų į skaitmeninę pertvarką, visų pirma į skaitmeninę infrastruktūrą, pusiausvyra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares visapusiškai laikytis sąveikumo, energijos vartojimo efektyvumo ir asmens duomenų apsaugos principų, taip pat skatinti naudoti atvirojo kodo sprendimus investuojant į skaitmenines technologijas; |
| --- | --- |

21.

Ekonomikos augimo, socialinės ir teritorinės sanglaudos bei visų gerovės skatinimas

| 22. | itin palankiai vertina nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose pateiktas priemones, kuriomis remiamas pažangus, tvarus ir integracinis augimas, ekonominė sanglauda, našumas, konkurencingumas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, sveikata ir gerai veikianti bendroji rinka, kurioje yra stiprių mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), gerinamas kokybiškų darbo vietų kūrimas, kovojama su skurdu ir nelygybe, skatinama kultūra ir švietimas, ugdomi gebėjimai ir įgūdžiai, remiami vaikai ir jaunimas, gerinamas pasirengimas krizėms ir gebėjimas reaguoti į krizes bei švelninamas COVID-19 krizės poveikis ekonomikai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją įvertinti, ar nacionaliniuose ekonomikos atgaivinimo ir atsparumo didinimo planuose skiriama pakankamai dėmesio vaikams ir jaunimui skirtoms priemonėms, ir užtikrinti, kad tai būtų daroma, ypač šalyse, kuriose nustatytos struktūrinės problemos tokiose srityse kaip mokyklos nebaigimas, jaunimo nedarbas, vaikų skurdas ir ankstyvasis ugdymas; primygtinai reikalauja, kad reformomis ir investicijomis į jaunimą, visų pirma susijusiomis su kvalifikacijos kėlimu, perkvalifikavimu, švietimu, profesiniu mokymu, dualine švietimo sistema, skaitmeniniais įgūdžiais, mokymusi visą gyvenimą, aktyvia darbo rinkos politika, investavimo į vaikų ir jaunimo prieigą bei galimybes politika ir politika, kuria mažinamas atotrūkis tarp kartų, turėtų būti ne tik skatinama įsigyti įrangą, bet ir ugdyti gebėjimus, ir jos turėtų būti suderintos su Jaunimo garantijų iniciatyva ir kitomis nacionalinėms priemonėmis; pabrėžia, kad reformos ir investicijos į vaikus turėtų būti derinamos su Vaiko garantijų iniciatyvos principais ir turėtų būti sutelktos į kiekvieno skurstančio vaiko teisę į aukštos kokybės viešąsias paslaugas, nemokamą sveikatos priežiūrą, nemokamą švietimą, nemokamą vaikų priežiūrą, deramą būstą ir tinkamą mitybą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina į tuos planus įtrauktas priemones, padedančias įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir ES iniciatyvas užimtumo, švietimo, sveikatos ir socialinės rūpybos srityse, kuriomis siekiama stiprinti socialinę sanglaudą, stiprinti socialinės apsaugos sistemas ir mažinti pažeidžiamumą; primena Komisijai, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai turi deramai atitikti vertinimo kriterijus, ir ragina Komisiją atidžiai įvertinti kiekvienos priemonės socialines pasekmes ir poveikį, kad būtų užtikrinta atitiktis EGADP reglamentui; todėl primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad kiekvienas planas tinkamai atspindėtų šiuos kriterijus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad žaliosios ir skaitmeninės investicijos turi didelį kokybiškų darbo vietų kūrimo, nelygybės mažinimo ir skaitmeninio atotrūkio mažinimo potencialą; ragina Komisiją užtikrinti, kad pažeidžiamiausios bendruomenės ir regionai, pvz., pertvarką patiriantys lignito ir anglies sektoriaus regionai, taip pat labiausiai klimato kaitos veikiami asmenys gautų naudos iš žaliųjų ir skaitmeninių investicijų; pabrėžia, kad tikėtina žaliųjų ir skaitmeninių investicijų socialinė ir ekonominė grąža turėtų būti apibrėžta nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, siekiant užtikrinti kuo didesnį poveikį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prašo Komisijos ir Tarybos užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus būtų atsižvelgiama į lyčių lygybę ir lygias galimybes visiems bei šių tikslų integravimą ir kad jie būtų skatinami; tikisi, kad Komisija, vadovaudamasi Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr. 10/2021, sistemingai rinks ir analizuos esamus pagal lytį suskirstytus duomenis, skirtus EGADP įgyvendinimui, ir praneš apie juos; yra labai susirūpinęs dėl to, kad dauguma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų nepadeda žymiai prisidėti prie šių tikslų ir juos integruoti ir juose nenumatytos aiškios ir konkrečios priemonės lyčių nelygybės problemai spręsti, todėl gali kilti pavojus šių planų tinkamumui sušvelninti socialinį ir ekonominį krizės poveikį moterims ir reaguoti į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo Komisijos įvertinti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus siekiant išnagrinėti nacionalines kovos su agresyviu mokesčių planavimu, mokesčių slėpimu ar mokesčių vengimu priemones ar neveiksmingas kovos su pinigų plovimu priemones; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, kaip nuoseklus rinkinys, turėtų būti įtrauktos reformų ir viešųjų investicinių projektų įgyvendinimo priemonės; primena Komisijai, kad į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus turi būti įtrauktos augimą skatinančios reformos ir investicijos, kuriomis būtų šalinami valstybių narių ekonomikos struktūriniai trūkumai, todėl tikimasi, jog visi planai padės veiksmingai spręsti visus atitinkamose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius arba reikšmingą jų dalį, įskaitant fiskalinius aspektus; pabrėžia, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai turi derėti su vykstant Europos semestrui nustatytais atitinkamais konkrečios šalies uždaviniais ir prioritetais ir būti suderinti su EGADP reglamentu; pabrėžia, kad visos priemonės, ypač susijusios su skaitmenine ir žaliąja pertvarka, taip pat turėtų būti vertinamos ekonominiu ir socialiniu požiūriu; primygtinai ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti siekiui užtikrinti, kad siūlomos reformos būtų tikros, naujos ir platesnio užmojo ir kad jos būtų pradėtos įgyvendinti kuo greičiau; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją užtikrinti reformų ir investicijų pusiausvyrą ir nacionalinių planų, įskaitant naujas reformas, suderinamumą su esamais laimėjimais ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytais uždaviniais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad aukštos kokybės užimtumo kūrimas ir skatinimas yra vienas iš EGADP reglamento tikslų ir kad to turi būti siekiama priimant visapusišką reformų ir investicijų paketą, kad būtų skatinamos stabilios sutartys, deramas darbo užmokestis, kolektyvinių derybų aprėptis ir minimalios socialinės apsaugos norma, įskaitant deramas pensijas, viršijančias skurdo ribą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apgailestauja dėl to, kad nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai nėra pakankamai derinami su partnerystės susitarimais ir ES programomis, pavyzdžiui, programa „InvestEU“; ragina užtikrinti EGADP, partnerystės susitarimų, programos „InvestEU“ ir kitų ES veiksmų sinergiją ir papildomumą; ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti naudojimąsi programos „InvestEU“ nacionaliniu skyriumi, nes tai visų pirma galėtų padėti kurti MVĮ skirtas mokumo palaikymo priemones; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena Komisijai, kad aktyvus MVĮ ir startuolių dalyvavimas, be kita ko, viešųjų pirkimų procesuose, yra aiškus EGADP reglamento tikslas; ragina Komisiją užtikrinti, kad EGADP lėšomis nesinaudotų daugiausia didelės korporacijos ir kad dėl to nebūtų trukdoma vykti sąžiningai konkurencijai; ragina Komisiją skirti didžiausią dėmesį tam, kad MVĮ ir startuoliams būtų užtikrinta galimybė pasinaudoti EGADP finansavimu, be kita ko, nustatant orientyrus ir nuolat teikiant rekomendacijas programos įgyvendinimo valstybėse narėse klausimais; siūlo, kad EGADP lėšų, kurių galutiniai gavėjai yra MVĮ, dalis būtų įtraukta į nuolatinę stebėseną, be kita ko, pasinaudojant bendrais rodikliais; |
| --- | --- |

32.

Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

| 33. | primena, kad EGADP reglamento 18 straipsnio 4 dalies q punkte nurodoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose turi būti konsultacijų, vykdomų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, proceso santrauka ir tai, kaip ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsispindi suinteresuotųjų subjektų indėlis; ragina Komisiją skatinti valstybes nares konsultuotis su visais nacionaliniais suinteresuotaisiais subjektais ir užtikrinti jų, įskaitant pilietinę visuomenę, socialinius partnerius, vietos ir regionų valdžios institucijas, dalyvavimą įgyvendinant ir, visų pirma, stebint planus, taip pat užtikrinti, kad būtų konsultuojamasi dėl būsimų pakeitimų ar naujų planų, jei tokių būtų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad SESV 152 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga pripažįsta ir remia socialinių partnerių vaidmenį savo lygiu ir turi gerbti jų savarankiškumą; pabrėžia, kad tinkamas nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, pvz., nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių, nevyriausybinių organizacijų ir pilietinės visuomenės, dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus yra lemiamas veiksnys, norint sėkmingai įgyvendinti nacionalinius planus ir visą EGADP, nes tokiu būdu galima padidinti nacionalinę atsakomybę už planus, užtikrinti greitą, skaidrų, veiksmingą ir kokybišką lėšų įsisavinimą, padidinti skaidrumą ir išvengti dubliavimosi, spragų ir dvigubo finansavimo; pritaria susirūpinimui, kurį išreiškė Regionų komitetas ir kiti suinteresuotieji subjektai, ir apgailestauja dėl to, kad daug valstybių narių į planų rengimo procesą neįtraukė regionų ir vietos valdžios institucijų arba jas įtraukė nepakankamai, taip pat dėl to, kad tie procesai nėra skaidrūs, nors valstybės narės remiasi tomis institucijomis, per jas paskirstydamos didelę dalį EGADP lėšų; be to, apgailestauja dėl to, kad kai kuriais atvejais net nacionaliniai parlamentai nebuvo tinkamai įtraukti ar informuoti; skatina Komisiją užmegzti struktūrinį dialogą su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir užmegzti specialų dialogą su Europos socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

34.

Įgyvendinimo tvarka, tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės

| 35. | primygtinai pabrėžia, kad visos reformos ir investicijos turi būti susietos su tarpinėmis reikšmėmis, siektinomis reikšmėmis ir sąnaudų apskaičiavimu – jie turi būti aktualūs, aiškūs, išsamūs ir tinkamai stebimi, taip pat jais turi būti užtikrinama visapusiška atitiktis EGADP reglamentui ir ES acquis, nurodant aiškius valstybių narių įsipareigojimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti, kad prieš vertinant, kiek įgyvendintos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, dėl kurių susitarta priimant Tarybos įgyvendinimo sprendimą ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, Parlamentui būtų pateiktos preliminarios išvados dėl tarpinių reikšmių ir siektinų tikslų įgyvendinimo, kaip to reikalaujama pagal EGADP reglamento 25 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena Komisijai, kad investicijos turėtų būti vykdomos kartu su reformomis, ir ragina užtikrinti, kad visoms atgaline data patvirtintoms priemonėms būtų atitinkamai nustatytos aiškios tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės ir kad būtų įvykdyti visi teisės aktų reikalavimai; taip pat ragina valstybes nares apdairiai naudotis tokiomis nuostatomis; pakartoja, kad EGADP paskirtis – remti projektus, kurie atitinka Sąjungos finansavimo papildomumo principą; pažymi, kad gali mažėti EGADP makroekonominis poveikis, jei nebus tikro EGADP lėšomis finansuojamų projektų papildomumo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad nacionaliniu lygmeniu įdiegtos struktūros, naudojamos siekiant teikti, įgyvendinti arba stebėti EGADP, turėtų būti pakankamos, siekiant skatinti tvarų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytų priemonių poveikį; |
| --- | --- |

38.

Institucijų atsparumas, valdymas, administravimo pajėgumas ir teisinė valstybė

| 39. | primena, kad EGADP ir kiekvienas nacionalinis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turėtų visapusiškai atitikti Teisinės valstybės sąlygų reglamentą (6) ir kad tokiuose planuose numatytos priemonės turėtų atitikti ES vertybes, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje; primygtinai tvirtina, kad šiuo tikslu Komisija tiek vertinimo, tiek įgyvendinimo etapais privalo užtikrinti, kad nė vienas projektas ir nė viena priemonė neprieštarautų toms vertybėms, ir ragina Komisiją imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų atlikta peržiūra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad, norint sėkmingai įgyvendinti EGADP ir nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, būtinas tvirtas Komisijos, valstybių narių ir visų įgyvendinančiųjų partnerių skaidrumas ir atskaitomybė; ragina Komisiją padidinti Europos Audito Rūmų, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ir Europos prokuratūros išteklius, siekiant užtikrinti, kad jie turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių šioms beprecedentės sumos ES išlaidoms kontroliuoti; ragina Komisiją šiemet pateikti taisomojo biudžeto projektą arba prašymą atlikti perkėlimą, siekiant geriau tenkinti šiuos biudžeto poreikius šiuo tikslu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad EGADP turėtų būti įgyvendinama laikantis patikimo finansų valdymo principo, be kita ko, vykdant veiksmingą sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, mokesčių slėpimo, korupcijos bei interesų konfliktų prevenciją ir persekiojimą, ir turėtų būti siekiama vengti dvigubo finansavimo pagal EGADP ir kitas Sąjungos programas, visų pirma valdymo struktūrose, susijusiose su nacionaliniais planais; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prašo Komisijos nuodugniai įvertinti valstybių narių siūlomą naudojant pagal EGADP skirtas lėšas taikomą įgyvendinimo tvarką, kuria siekiama užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, juos nustatyti ir panaikinti, ir šiuo atžvilgiu daug dėmesio skirti tam, kad nacionaliniuose planuose būtų numatytos visos būtinos reformos, taip pat atitinkamos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, visų pirma susietos su atitinkamomis konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis, kai tikslinga; primygtinai ragina Komisiją labai atidžiai stebėti bet kokio teisinės valstybės principų pažeidimo ar galimo pažeidimo grėsmę ES finansiniams interesams, įgyvendinant EGADP, ir visų pirma daug dėmesio skirti viešiesiems pirkimams; tikisi, kad Komisija nevykdys jokių mokėjimų pagal EGADP, jei nebus pasiektos tarpinės reikšmės, susijusios su priemonėmis, kuriomis siekiama pagal EGADP skirtų lėšų naudojimo atvejais užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, juos nustatyti ir panaikinti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją primygtinai reikalauti, kad valstybės narės įgyvendintų reformų ir investicijų priemones, visų pirma tose srityse, kurios didina administracinį ir institucinį atsparumą ir pasirengimą krizėms; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares elektroniniu standartizuotu ir sąveikiu formatu rinkti ir registruoti duomenis apie galutinius lėšų gavėjus ir naudos gavėjus, taip pat projektų, finansuojamų pagal EGADP, tikslus, sumą ir vietovę, taip pat naudoti bendrą duomenų gavybos priemonę, kurią turi suteikti Komisija; be to, ragina Komisiją kuo greičiau užbaigti kurti bendrą duomenų gavybos priemonę; primena, kad EGADP reglamento 22 straipsnio 2 dalyje valstybėms narėms nustatyta pareiga rinkti standartizuotų kategorijų duomenis ir užtikrinti prieigą prie jų; primena Komisijai, jog reikia užtikrinti, kad šių įsipareigojimų būtų laikomasi audito ir kontrolės tikslais ir siekiant pateikti palyginamą informaciją apie lėšų panaudojimą, susijusį su reformų ir investicijų projektų įgyvendinimo priemonėmis, vykdomomis pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; be to, primena Komisijai, jog reikia užtikrinti, kad būtų žinomi galutiniai naudos gavėjai ir būtų nustatytos tinkamos priemonės, siekiant išvengti dvigubo finansavimo; |
| --- | --- |

44.

Parlamento atliekamas deleguotųjų aktų vertinimas

| 45. | pabrėžia, kad priėmus EGADP reglamentą parengti deleguotųjų aktų projektai (konkrečiai deleguotasis aktas dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinės ir deleguotasis aktas, kuriuo nustatomi bendri priemonės pažangos ataskaitų teikimo rodikliai ir socialinių išlaidų ataskaitų teikimo metodika) neatitinka Parlamento lūkesčių ir kad juos rengiant turi būti visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus dialogo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo klausimais elementus; ragina Komisiją užtikrinti visišką skaidrumą, susijusį su deleguotųjų aktų, rengiamų priėmus EGADP reglamentą, patvirtinimo tvarkaraščiu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad svarbu susitarti dėl socialinių aspektų stebėjimo metodikos, siekiant atlikti nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimą ir užtikrinti, kad planuose numatytais veiksmais būtų prisidedama prie socialinių tikslų įgyvendinimo, kaip numatyta EGADP reglamente; mano, kad taikant socialinių aspektų stebėjimo metodiką turi būti laikomasi Europos socialinių teisių ramsčio struktūros ir analizuojama, kaip prisidedama prie to ramsčio įgyvendinimo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nurodo, kad rezultatų suvestinė ir bendri rodikliai, reikalingi tam, kad būtų galima įvertinti nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo pažangą pagal kiekvieną iš šešių ramsčių siekiant bendrųjų ir konkrečių tikslų, turi būti efektyvūs; primygtinai tvirtina, kad geriausias vertinimo mechanizmas pažangai siekiant didėjančios socialinės konvergencijos stebėti būtų socialinių rodiklių suvestinė; ragina Komisiją socialinių rodiklių suvestinėje naudojamus socialinius rodiklius (visų pirma susijusius su deramu darbu, socialiniu teisingumu, lygiomis galimybėmis, tvirtomis socialinės gerovės sistemomis ir sąžiningu judumu) įtraukti į bendrus rodiklius, kurie turi būti naudojami pagal EGADP teikiant socialinės pažangos ataskaitas, stebint ir vertinant planų įgyvendinimą, taip pat į socialinių aspektų stebėjimo metodiką, be kita ko, rodiklius, naudojamus įgyvendinant Vaiko garantijų iniciatyvą ir Jaunimo garantijų iniciatyvą; pabrėžia, kad Europos Parlamentas atidžiai analizuos deleguotuosius aktus, kuriuos Komisija pateiks šiuo klausimu, siekdamas nustatyti, ar socialiniai rodikliai, rezultatų suvestinė ir socialinių aspektų metodika atitinka tikslus, ir patikrinti, ar nereikia teikti prieštaravimų; |
| --- | --- |

47.

Išvados

| 48. | ragina Komisiją tinkamai ir laikantis EGADP reglamento įvertinti pateiktus planus; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, ar kai kurios nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytos priemonės atitinka pagrindinio EGADP reglamento reikalavimus, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad visi visų planų elementai visiškai atitiktų EGADP reglamentą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena savo raginimą Komisijai vykdyti pareigą pagal EGADP reglamentą teikti Parlamentui visą susijusią informaciją apie EGADP reglamento įgyvendinimo padėtį ir atsižvelgti į visus aspektus, iškilusius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo dialogo metu keičiantis nuomonėmis, įskaitant atitinkamų komitetų pareikštas nuomones ir plenarinių posėdžių rezoliucijas; palankiai vertina tai, kad Komisija deda didesnes pastangas teikti tinkamą informaciją reguliarių susitikimų su Parlamentu metu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primygtinai ragina, kad Komisija užtikrintų, kad į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad Sąjungos finansavimo gavėjai nurodytų, kad finansavimas gautas iš Sąjungos, ir užtikrintų Sąjungos finansavimo matomumą, be kita ko, kai taikoma, naudodami Sąjungos emblemą ir atitinkamą teiginį apie finansavimą – „Finansuota Europos Sąjungos lėšomis pagal priemonę „Next Generation EU“; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina rašytinius Komisijos atsakymus į Parlamento raštu pateiktus klausimus ir nacionalinių planų mašininį vertimą ir tikisi gauti atsakymus į visus būsimus prašymus pateikti informaciją, pvz., nacionalinių planų vertinimo matricą; pakartoja, jog Parlamentas tikisi, kad informacija bus teikiama laiku, aiškia ir palyginama forma; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena Tarybai, kad, ypač priimant įgyvendinimo sprendimus, reikšmingos „Tarybos parengiamuosiuose organuose surengtų diskusijų išvados perduodamos kompetentingiems Europos Parlamento komitetams“; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prašo Komisijos toliau laikytis atviro, skaidraus ir konstruktyvaus požiūrio vykdant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo dialogus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena Parlamento 2020 m. poziciją dėl tvirtesnio ekonomikos gaivinimo plano ir ragina Komisiją ir Tarybą įvertinti, ar šiai krizei įveikti reikėtų papildomų priemonių ar lėšų; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0257.

(3)  2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 424, 2020 12 15, p. 1).

(4)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

(5)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

(6)  2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1).

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/99

---

P9_TA(2021)0289

Maroko valdžios institucijų įvykdytas JT vaiko teisių konvencijos pažeidimas ir naudojimasis nepilnamečiais per migracijos krizę Seutoje

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Maroko valdžios institucijų įvykdyto Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencijos pažeidimo ir naudojimosi nepilnamečiais per migracijos krizę Seutoje (2021/2747(RSP))

(2022/C 67/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Maroko, ypač į 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Maroko susitarimo (1), ir į savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaiko teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Maroko, ypač į 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Maroko susitarimo (1), ir į savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaiko teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (2),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Vaiko teisių konvenciją, ypač į vaiko interesų principą (3 ir 18 straipsniai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Vaiko teisių konvenciją, ypač į vaiko interesų principą (3 ir 18 straipsniai),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas, ypač į pastabą Nr. 14, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas, ypač į pastabą Nr. 14,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 1 d. Maroko pareiškimą dėl nelydimų nepilnamečių iš Maroko, kurių padėtis tam tikrose Europos šalyse yra neteisėta, klausimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 1 d. Maroko pareiškimą dėl nelydimų nepilnamečių iš Maroko, kurių padėtis tam tikrose Europos šalyse yra neteisėta, klausimo,

| — | atsižvelgdamas į du 2021 m. gegužės 31 d. Maroko užsienio reikalų ministerijos, Afrikos bendradarbiavimo ir Maroko išeivių organizacijų pareiškimus dėl Ispanijos ir Maroko santykių krizės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į du 2021 m. gegužės 31 d. Maroko užsienio reikalų ministerijos, Afrikos bendradarbiavimo ir Maroko išeivių organizacijų pareiškimus dėl Ispanijos ir Maroko santykių krizės,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. įsigaliojusį Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociacija (3) bei į 2013 m. partnerystę judumo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. įsigaliojusį Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociacija (3) bei į 2013 m. partnerystę judumo srityje,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai spaudos pastabas po Užsienio reikalų tarybos posėdžio 2021 m. gegužės 18 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai spaudos pastabas po Užsienio reikalų tarybos posėdžio 2021 m. gegužės 18 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė, o visų pirma ketvirtą skyrių dėl migracijos ir judumo (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė, o visų pirma ketvirtą skyrių dėl migracijos ir judumo (JOIN(2021)0002),

| — | atsižvelgdamas į Ispanijos Karalystės ir Maroko Karalystės susitarimą dėl bendradarbiavimo neteisėtos nelydimų nepilnamečių emigracijos prevencijos, jų apsaugos ir suderinto grąžinimo srityje, pasirašytą 2007 m. kovo 6 d. Rabate ir įsigaliojusį 2012 m. spalio 2 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ispanijos Karalystės ir Maroko Karalystės susitarimą dėl bendradarbiavimo neteisėtos nelydimų nepilnamečių emigracijos prevencijos, jų apsaugos ir suderinto grąžinimo srityje, pasirašytą 2007 m. kovo 6 d. Rabate ir įsigaliojusį 2012 m. spalio 2 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 27 d. Tarptautinės migracijos organizacijos pareiškimą dėl neseniai į Seutą (Ispanija) atvykusių asmenų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 27 d. Tarptautinės migracijos organizacijos pareiškimą dėl neseniai į Seutą (Ispanija) atvykusių asmenų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės santykiai teisiškai grindžiami 2000 m. asociacijos susitarimu; kadangi Marokas, kaip artima kaimynė, yra privilegijuotas ES partneris politinio ir ekonominio bendradarbiavimo, o taip pat prekybos, techninio ir vystomojo bendradarbiavimo srityse, kaip yra matyti iš šių tikslų priemonių, kurios apima metines veiksmų programas, ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondą, Europos kaimynystės priemonę ir programą „Globalioji Europa“, taip pat Maroko dalyvavimą programoje „Erasmus+“ ir 2008 m. suteiktą „aukštesnį statusą“ pagal Europos kaimynystės politiką; kadangi Marokas yra trečias pagal dydį ES lėšų gavėjas pagal Europos kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės santykiai teisiškai grindžiami 2000 m. asociacijos susitarimu; kadangi Marokas, kaip artima kaimynė, yra privilegijuotas ES partneris politinio ir ekonominio bendradarbiavimo, o taip pat prekybos, techninio ir vystomojo bendradarbiavimo srityse, kaip yra matyti iš šių tikslų priemonių, kurios apima metines veiksmų programas, ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondą, Europos kaimynystės priemonę ir programą „Globalioji Europa“, taip pat Maroko dalyvavimą programoje „Erasmus+“ ir 2008 m. suteiktą „aukštesnį statusą“ pagal Europos kaimynystės politiką; kadangi Marokas yra trečias pagal dydį ES lėšų gavėjas pagal Europos kaimynystės politiką;

| B. | kadangi dabartinė krizė sukėlė precedento neturinčią diplomatinę įtampą tarp Maroko ir Ispanijos bei ES; kadangi, kad ir kokiais tikslais būtų galima pateisinti Seutoje susidariusią padėtį, šis nepateisinamas incidentas neatitinka seniai nusistovėjusio abiejų šalių bendradarbiavimo ir pasitikėjimu grindžiamų santykių, ypač migracijos srityje; kadangi santykiai turi būti palaikomi ir atkuriami iki prieš krizę buvusio lygio, palaikant gerus kaimyninius santykius ir kas padėtų plėtoti abipusiai naudingus santykius, įgyvendinant naują, neseniai paskelbtą ES Viduržemio jūros regiono darbotvarkę, atsižvelgiant į atnaujintą partnerystę su pietinėmis kaimyninėmis šalimis, kurioje Marokas įvairiose srityse raginamas stiprinti partnerystę su ES; |
| --- | --- |

B.

kadangi dabartinė krizė sukėlė precedento neturinčią diplomatinę įtampą tarp Maroko ir Ispanijos bei ES; kadangi, kad ir kokiais tikslais būtų galima pateisinti Seutoje susidariusią padėtį, šis nepateisinamas incidentas neatitinka seniai nusistovėjusio abiejų šalių bendradarbiavimo ir pasitikėjimu grindžiamų santykių, ypač migracijos srityje; kadangi santykiai turi būti palaikomi ir atkuriami iki prieš krizę buvusio lygio, palaikant gerus kaimyninius santykius ir kas padėtų plėtoti abipusiai naudingus santykius, įgyvendinant naują, neseniai paskelbtą ES Viduržemio jūros regiono darbotvarkę, atsižvelgiant į atnaujintą partnerystę su pietinėmis kaimyninėmis šalimis, kurioje Marokas įvairiose srityse raginamas stiprinti partnerystę su ES;

| C. | kadangi nuo 2021 m. gegužės 17 d., po to, kai Maroko policija laikinai sušvelnino sienų kontrolę, atvėrė sienos užtvaros vartus ir nesiėmė veiksmų, kad sustabdytų neteisėtą įvažiavimą į Ispanijos teritoriją, vyko precedento neturintis sienos perėjimo į Ispanijos teritoriją padidėjimas – apie 9 000 žmonių atvyko į Ispanijos autonominį Seutos miestą, atplaukė arba į jį atėjo pėsčiomis; kadangi Ispanijos saugumo ir ginkluotųjų pajėgų, NVO ir Seutos piliečių humanitarinis atsakas užkirto kelią tikrai tragedijai; kadangi dauguma neteisėtai sieną kirtusių migrantų buvo Maroko piliečiai; kadangi toks didelis žmonių judėjimas vargu ar gali būti laikomas spontanišku; kadangi ne mažiau kaip 1 200 asmenų buvo nelydimi nepilnamečiai ir nemažai šeimų; kadangi kai kurie vaikai anksčiau buvo mokykloje, todėl sienos kirtimo metu neturėjo dokumentų; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2021 m. gegužės 17 d., po to, kai Maroko policija laikinai sušvelnino sienų kontrolę, atvėrė sienos užtvaros vartus ir nesiėmė veiksmų, kad sustabdytų neteisėtą įvažiavimą į Ispanijos teritoriją, vyko precedento neturintis sienos perėjimo į Ispanijos teritoriją padidėjimas – apie 9 000 žmonių atvyko į Ispanijos autonominį Seutos miestą, atplaukė arba į jį atėjo pėsčiomis; kadangi Ispanijos saugumo ir ginkluotųjų pajėgų, NVO ir Seutos piliečių humanitarinis atsakas užkirto kelią tikrai tragedijai; kadangi dauguma neteisėtai sieną kirtusių migrantų buvo Maroko piliečiai; kadangi toks didelis žmonių judėjimas vargu ar gali būti laikomas spontanišku; kadangi ne mažiau kaip 1 200 asmenų buvo nelydimi nepilnamečiai ir nemažai šeimų; kadangi kai kurie vaikai anksčiau buvo mokykloje, todėl sienos kirtimo metu neturėjo dokumentų;

| D. | kadangi 2021 m. birželio 1 d. Maroko valdžios institucijos nusprendė sudaryti palankesnes sąlygas pakartotinai atvykti visiems nelydimiems, bet identifikuotiems Maroko vaikams, kurie neteisėtai yra Europos Sąjungoje; kadangi, pasak Tarptautinės migracijos organizacijos, daugelis jų jau buvo sugrąžinti susijungus šeimoms ir ieškant pagalbos; kadangi Ispanijos valdžios institucijos Seutoje sukūrė karštąją liniją, skirtą vaikams ir nelydimiems nepilnamečiams susijungti su savo šeimomis; kadangi vis dėlto daug vaikų vis dar laikomi Ispanijai priklausančiose patalpose, pvz., Tarajalio sandėlyje ir migrantų priėmimo centruose Pinjė ir Santa Amelijoje, kurie priklauso autonominiam Seutos miestui, siekiant įvertinti jų tapatybę, asmenines aplinkybes, pažeidžiamumą ir persekiojimo bei nepataisomos žalos riziką; kadangi šeimos ieško dingusių vaikų; kadangi tai gali kelti papildomą pavojų vaikų fiziniam, protiniam, moraliniam, dvasiniam ir socialiniam vystymuisi, kaip įtvirtinta JT vaiko teisių deklaracijoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2021 m. birželio 1 d. Maroko valdžios institucijos nusprendė sudaryti palankesnes sąlygas pakartotinai atvykti visiems nelydimiems, bet identifikuotiems Maroko vaikams, kurie neteisėtai yra Europos Sąjungoje; kadangi, pasak Tarptautinės migracijos organizacijos, daugelis jų jau buvo sugrąžinti susijungus šeimoms ir ieškant pagalbos; kadangi Ispanijos valdžios institucijos Seutoje sukūrė karštąją liniją, skirtą vaikams ir nelydimiems nepilnamečiams susijungti su savo šeimomis; kadangi vis dėlto daug vaikų vis dar laikomi Ispanijai priklausančiose patalpose, pvz., Tarajalio sandėlyje ir migrantų priėmimo centruose Pinjė ir Santa Amelijoje, kurie priklauso autonominiam Seutos miestui, siekiant įvertinti jų tapatybę, asmenines aplinkybes, pažeidžiamumą ir persekiojimo bei nepataisomos žalos riziką; kadangi šeimos ieško dingusių vaikų; kadangi tai gali kelti papildomą pavojų vaikų fiziniam, protiniam, moraliniam, dvasiniam ir socialiniam vystymuisi, kaip įtvirtinta JT vaiko teisių deklaracijoje;

| E. | kadangi dauguma vaikų klaidingai manė, kad žymūs futbolininkai žaidžia rungtynes su nemokamu įėjimu į Seutos miestą, o jie patys dalyvauja mokyklinėje ekskursijoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi dauguma vaikų klaidingai manė, kad žymūs futbolininkai žaidžia rungtynes su nemokamu įėjimu į Seutos miestą, o jie patys dalyvauja mokyklinėje ekskursijoje;

| F. | kadangi imantis bet kokių veiksmų ir priimant sprendimus, susijusius su nelydimais nepilnamečiais ir jų fizine bei psichine gerove, pirmiausia turi būti atsižvelgiama į vaiko interesus; kadangi dėl to būtina, pripažįstant ir padedant visoms susijusioms institucijoms, atpažinti šiuos vaikus ir tinkamai bei glaudžiau bendradarbiaujant, surasti jų tėvus ar artimus šeimos narius ir grąžinti juos į savo šeimas saugiai, kaip reikalaujama pagal tarptautinę teisę, nes jie sąmoningai nepaliko savo šeimos; kadangi ES vaiko teisių strategijoje Komisija rekomendavo valstybėms narėms stiprinti savo nelydimų nepilnamečių globos sistemas, visų pirma dalyvaujant Europos globos tinklo veikloje; kadangi pagal JT Vaiko teisių konvenciją priimančiosios šalys turi užtikrinti visas migrantų vaikų teises, įskaitant teises, susijusias su sienų kontrole ir grąžinimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi imantis bet kokių veiksmų ir priimant sprendimus, susijusius su nelydimais nepilnamečiais ir jų fizine bei psichine gerove, pirmiausia turi būti atsižvelgiama į vaiko interesus; kadangi dėl to būtina, pripažįstant ir padedant visoms susijusioms institucijoms, atpažinti šiuos vaikus ir tinkamai bei glaudžiau bendradarbiaujant, surasti jų tėvus ar artimus šeimos narius ir grąžinti juos į savo šeimas saugiai, kaip reikalaujama pagal tarptautinę teisę, nes jie sąmoningai nepaliko savo šeimos; kadangi ES vaiko teisių strategijoje Komisija rekomendavo valstybėms narėms stiprinti savo nelydimų nepilnamečių globos sistemas, visų pirma dalyvaujant Europos globos tinklo veikloje; kadangi pagal JT Vaiko teisių konvenciją priimančiosios šalys turi užtikrinti visas migrantų vaikų teises, įskaitant teises, susijusias su sienų kontrole ir grąžinimu;

| G. | kadangi šią krizę sukėlė Marokas dėl politinės ir diplomatinės krizės kuri kilo po to, kai Polisario fronto lyderis Brahim Ghali buvo paguldytas į Ispanijos ligoninę dėl humanitarinių priežasčių susijusių su jo prasta sveikatos būkle, kurią sukėlė COVID-19 virusas; kadangi 2021 m. birželio 2 d. į Alžyrą atvyko Polisario fronto lyderis; |
| --- | --- |

G.

kadangi šią krizę sukėlė Marokas dėl politinės ir diplomatinės krizės kuri kilo po to, kai Polisario fronto lyderis Brahim Ghali buvo paguldytas į Ispanijos ligoninę dėl humanitarinių priežasčių susijusių su jo prasta sveikatos būkle, kurią sukėlė COVID-19 virusas; kadangi 2021 m. birželio 2 d. į Alžyrą atvyko Polisario fronto lyderis;

| H. | kadangi 2021 m. gegužės 31 d. Maroko paskelbtuose oficialiuose pareiškimuose pabrėžiama, kad dvišalė krizė nėra susijusi su migracijos klausimu; kadangi Maroko užsienio reikalų ministras iš pradžių pripažino, kad krizės priežastis, dėl kurių nukentėjo tūkstančiai žmonių, įskaitant vaikus yra ta, kad Ispanija priėmė Polisario fronto lyderį; kadangi vėliau paskelbtame kitame oficialiame pareiškime Maroko valdžios institucijos pripažino, kad tikroji priežastis buvo tariamai dviprasmiška Ispanijos pozicija dėl Vakarų Sacharos; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2021 m. gegužės 31 d. Maroko paskelbtuose oficialiuose pareiškimuose pabrėžiama, kad dvišalė krizė nėra susijusi su migracijos klausimu; kadangi Maroko užsienio reikalų ministras iš pradžių pripažino, kad krizės priežastis, dėl kurių nukentėjo tūkstančiai žmonių, įskaitant vaikus yra ta, kad Ispanija priėmė Polisario fronto lyderį; kadangi vėliau paskelbtame kitame oficialiame pareiškime Maroko valdžios institucijos pripažino, kad tikroji priežastis buvo tariamai dviprasmiška Ispanijos pozicija dėl Vakarų Sacharos;

| I. | kadangi 2021 m. gegužės 24-25 d. specialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime ES vadovai dar kartą patvirtino visapusiškai remiantys Ispaniją ir pabrėžė, kad Ispanijos sienos yra ES išorės sienos; kadangi padėtis Seutoje taip pat buvo aptarta 2021 m. gegužės 18 d. Užsienio reikalų tarybos posėdyje ir po to Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškė visišką solidarumą su Ispanija bei paramą jai ES vardu; kadangi turi būti laikomasi tarptautinės teisės ir suvereniteto, teritorinio vientisumo ir valstybių sienų neliečiamumo principo; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2021 m. gegužės 24-25 d. specialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime ES vadovai dar kartą patvirtino visapusiškai remiantys Ispaniją ir pabrėžė, kad Ispanijos sienos yra ES išorės sienos; kadangi padėtis Seutoje taip pat buvo aptarta 2021 m. gegužės 18 d. Užsienio reikalų tarybos posėdyje ir po to Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškė visišką solidarumą su Ispanija bei paramą jai ES vardu; kadangi turi būti laikomasi tarptautinės teisės ir suvereniteto, teritorinio vientisumo ir valstybių sienų neliečiamumo principo;

| J. | kadangi 2000 m. Taryba suteikė Komisijai derybų įgaliojimus sudaryti readmisijos susitarimą su Maroku; kadangi iki šiol toks susitarimas nebuvo galutinai parengtas ir priimtas; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2000 m. Taryba suteikė Komisijai derybų įgaliojimus sudaryti readmisijos susitarimą su Maroku; kadangi iki šiol toks susitarimas nebuvo galutinai parengtas ir priimtas;

| K. | kadangi Maroko valdžios institucijos turėtų padėti grįžti beveik 13 000 Ispanijos pietuose įstrigusių sezoninių darbuotojų, kurie turi grįžti per ateinančias savaites; |
| --- | --- |

K.

kadangi Maroko valdžios institucijos turėtų padėti grįžti beveik 13 000 Ispanijos pietuose įstrigusių sezoninių darbuotojų, kurie turi grįžti per ateinančias savaites;

| 1. | nepritaria tam, kad Marokas naudotųsi sienų kontrole ir migracija, ypač nelydimais nepilnamečiais, kaip politiniu spaudimu ES valstybei narei; ypač apgailestauja dėl vaikų, nelydimų nepilnamečių ir šeimų dalyvavimo masiniame sienos kirtime iš Maroko į Ispanijos Seutos miestą, kas kelia pavojų jų gyvybei ir saugumui; apgailestauja dėl didėjančios politinės ir diplomatinės krizės, kuriai negalima leisti pakenkti nei strateginiams, daugialypiams ir privilegijuotiems Maroko Karalystės ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių kaimyniniams santykiams, nei ilgalaikiam pasitikėjimu grindžiamam bendradarbiavimui kovos su terorizmu, prekybos žmonėmis ir narkotikais, migracijos ir prekybos politikos srityse; mano, kad dvišaliai artimų partnerių nesutarimai turėtų būti sprendžiami palaikant diplomatinį dialogą; ragina sumažinti pastarojo meto įtampą ir grįžti prie konstruktyvios bei patikimos ES ir Maroko partnerystės; pakartoja savo paramą tam, kad būtų toliau plėtojami tarpusavio pasitikėjimu ir pagarba grindžiami santykiai; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Maroką laikytis savo ilgalaikio įsipareigojimo tvirčiau bendradarbiauti sienų valdymo ir migracijos judumo srityje laikantis bendradarbiavimo bei dialogo dvasios; pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES ir Maroko partnerystę, kurioje turėtų būti subalansuotai ir vienodomis sąlygomis atsižvelgiama į abiejų partnerių poreikius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Maroko valdžios institucijų 2021 m. birželio 1 d. veiksmus, kuriais siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pakartotinai atvykti visiems nustatytiems nelydimiems vaikams, kurie neteisėtai yra Europos Sąjungos teritorijoje; ragina Ispaniją ir Maroką glaudžiai bendradarbiauti siekiant sudaryti sąlygas repatrijuoti vaikus į savo šeimas, kas turi būti daroma atsižvelgiant į vaiko interesus ir laikantis nacionalinės bei tarptautinės teisės, ypač JT vaiko teisių konvencijos, kurią Marokas pasirašė nuo 1990 m. ir du kartus ratifikavo (1993 m. birželio ir liepos mėn.), o taip pat atitinkamų ES bei jos valstybių narių ir Maroko susitarimų, ypač Ispanijos Karalystės ir Maroko Karalystės susitarimo dėl bendradarbiavimo jų nelydimų nepilnamečių grąžinimo srityje ir suderinto jų grąžinimo prevencijos; primena, kad visada turėtų būti laikomasi šeimos vientisumo principo ir teisės į šeimos susijungimą; pabrėžia, kad tvirtas bendradarbiavimas sprendžiant migracijos problemas atitinka abipusius ES ir Maroko interesus; ragina Maroko Karalystę veiksmingai laikytis savo įsipareigojimų, nes labai svarbu užtikrinti saugų vaikų grąžinimą į savo šeimas, kartu apsaugant jų teises pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad Seuta yra ES išorės siena, kurios apsauga ir saugumas yra susijęs su visa Europos Sąjunga; palankiai vertina tai, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra skubiai reagavo siekdama pasiūlyti išteklių Ispanijos vyriausybei paremti ir padėti jai spręsti migracijos problemas, kilusias dėl šios krizės; ragina Komisiją skubiai skirti finansavimą, kad būtų galima reaguoti į padėtį Seutoje, įskaitant papildomų nelydimų vaikų prieglaudų finansavimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia visapusišką solidarumą su Seutos piliečiais ir džiaugiasi veiksmingu ir profesionaliu Ispanijos saugumo įstaigų ir armijos autonominiame mieste, o taip pat NVO ir Seutos piliečių atsaku į krizę bei padedant išgelbėti daug gyvybių; palankiai vertina Ispanijos valdžios institucijų pagal ES teisę ir JT vaiko teisių konvenciją teikiamą nelydimų vaikų apsaugą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja ES konsoliduotą poziciją dėl Vakarų Sacharos, kuri grindžiama visišku tarptautinės teisės laikymusi pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas bei JT vadovaujamu politiniu procesu, kuriuo siekiama teisingo, ilgalaikio, taikaus ir abipusiai priimtino abiejų šalių derybomis pagrįsto sprendimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, kad ES valstybių narių nacionalinės sienos yra neliečiamos, o ES valstybių narių teritorinis vientisumas yra visapusiškai ir nediskutuotinai gerbiamas kaip pagrindinis tarptautinės teisės principas ir Europos solidarumo principas; primena, kad negalima toleruoti žalos valstybių narių teritoriniam suverenitetui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir Maroko Karalystę kuo greičiau bendradarbiauti ir oficialiai sudaryti ES ir Maroko readmisijos susitarimą, kuriame būtų numatytos būtinos teisinės apsaugos priemonės; yra įsitikinęs, kad būsimas ES bendradarbiavimas su Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalimis turėtų būti grindžiamas ilgalaikiu tikslu šalinti pagrindines neteisėtos migracijos priežastis stiprinant ekonomikos vystymąsi, investicijas ir kuriant naujas darbo vietas bei skatinant kokybišką visų regiono vaikų švietimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Maroko vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL C 411, 2020 11 27, p. 292.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0066.

(3)  OL L 70, 2000 3 18, p. 2.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/103

---

P9_TA(2021)0290

Padėtis Šri Lankoje, visų pirma sulaikymai pagal Terorizmo prevencijos įstatymą

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šri Lankoje, visų pirma dėl sulaikymų pagal Terorizmo prevencijos įstatymą (2021/2748(RSP))

(2022/C 67/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Šri Lankos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Šri Lankos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitą „Susitaikymo, atskaitomybės ir žmogaus teisių skatinimas Šri Lankoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 9 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitą „Susitaikymo, atskaitomybės ir žmogaus teisių skatinimas Šri Lankoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 23 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją „Susitaikymo, atskaitomybės ir žmogaus teisių skatinimas Šri Lankoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 23 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją „Susitaikymo, atskaitomybės ir žmogaus teisių skatinimas Šri Lankoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Reglamentą Nr. 01, paskelbtą 2021 m. kovo 12 d. pagal Šri Lankos Terorizmo prevencijos įstatymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Reglamentą Nr. 01, paskelbtą 2021 m. kovo 12 d. pagal Šri Lankos Terorizmo prevencijos įstatymą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 14 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais ataskaitą „Apsilankymas Šri Lankoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 14 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais ataskaitą „Apsilankymas Šri Lankoje“,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2021 m. vasario 24 d. pareiškimą dėl Šri Lankos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2021 m. vasario 24 d. pareiškimą dėl Šri Lankos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos 2020 m. sausio mėn. parengtą galutinę 2019 m. lapkričio 16 d. Šri Lankoje surengtų prezidento rinkimų ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos 2020 m. sausio mėn. parengtą galutinę 2019 m. lapkričio 16 d. Šri Lankoje surengtų prezidento rinkimų ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į ES bendrosios lengvatų sistemos (BLS+) specialią skatinamąją programą, pagal kurią Šri Lanka gauna paramą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES bendrosios lengvatų sistemos (BLS+) specialią skatinamąją programą, pagal kurią Šri Lanka gauna paramą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Šri Lanka nukentėjo nuo kelis dešimtmečius trukusio pilietinio karo, kuris baigėsi 2009 m., per kurį abi šalys įvykdė šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Šri Lanka nukentėjo nuo kelis dešimtmečius trukusio pilietinio karo, kuris baigėsi 2009 m., per kurį abi šalys įvykdė šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus;

| B. | kadangi žmogaus teisių padėtis Šri Lankoje nuolat blogėja, o naujoji vyriausybė sparčiai atsisako nedidelės pažangos, kurios pasiekė ankstesnės administracijos; kadangi šalyje sparčiai susitraukia erdvė, kurioje gali veikti pilietinė visuomenė ir nepriklausoma žiniasklaida; |
| --- | --- |

B.

kadangi žmogaus teisių padėtis Šri Lankoje nuolat blogėja, o naujoji vyriausybė sparčiai atsisako nedidelės pažangos, kurios pasiekė ankstesnės administracijos; kadangi šalyje sparčiai susitraukia erdvė, kurioje gali veikti pilietinė visuomenė ir nepriklausoma žiniasklaida;

| C. | kadangi nuo 1979 m. Šri Lankoje galioja prieštaringai vertinamas Terorizmo prevencijos įstatymas (TPĮ), pagal kurį policijai suteikiami platūs įgaliojimai apieškoti civilius įtariamuosius, juos suimti ir sulaikyti; kadangi TPĮ numatyti platūs įgaliojimai nulėmė tai, kad yra nuoseklių ir tinkamai pagrįstų įtarimų dėl kankinimo ir seksualinės prievartos, prievartinių prisipažinimų ir sistemingai neužtikrinamas teisingas teismo procesas; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 1979 m. Šri Lankoje galioja prieštaringai vertinamas Terorizmo prevencijos įstatymas (TPĮ), pagal kurį policijai suteikiami platūs įgaliojimai apieškoti civilius įtariamuosius, juos suimti ir sulaikyti; kadangi TPĮ numatyti platūs įgaliojimai nulėmė tai, kad yra nuoseklių ir tinkamai pagrįstų įtarimų dėl kankinimo ir seksualinės prievartos, prievartinių prisipažinimų ir sistemingai neužtikrinamas teisingas teismo procesas;

| D. | kadangi savo naujausioje ataskaitoje dėl Šri Lankos JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė pakartojo raginimą paskelbti TPĮ panaudojimo naujiems areštams moratoriumą tol, kol jis nebus pakeistas teisės aktu, kuris atitiktų geriausią tarptautinę praktiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi savo naujausioje ataskaitoje dėl Šri Lankos JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė pakartojo raginimą paskelbti TPĮ panaudojimo naujiems areštams moratoriumą tol, kol jis nebus pakeistas teisės aktu, kuris atitiktų geriausią tarptautinę praktiką;

| E. | kadangi Šri Lankos vyriausybė 2021 m. kovo 9 d. priėmė Reglamentą Nr. 01, kuriuo išplečiamas TPĮ ir, be kita ko, numatyta galimybė dvejiems metams įkalinti asmenį be teismo proceso dėl „religinės, rasinės ar bendruomenės nesantaikos kurstymo“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Šri Lankos vyriausybė 2021 m. kovo 9 d. priėmė Reglamentą Nr. 01, kuriuo išplečiamas TPĮ ir, be kita ko, numatyta galimybė dvejiems metams įkalinti asmenį be teismo proceso dėl „religinės, rasinės ar bendruomenės nesantaikos kurstymo“;

| F. | kadangi TPĮ sistemingai naudojamas savavališkiems areštams ir musulmonų bei mažumų grupių atstovų sulaikymui Šri Lankoje, įskaitant 26 metų musulmonų mokytoją ir poetą Ahnaf‘ą Jazeem‘ą ir gerai žinomą teisininką mažumų teisių ir teisinės valstybės klausimais Hejaaz‘ą Hizbullah‘ą; |
| --- | --- |

F.

kadangi TPĮ sistemingai naudojamas savavališkiems areštams ir musulmonų bei mažumų grupių atstovų sulaikymui Šri Lankoje, įskaitant 26 metų musulmonų mokytoją ir poetą Ahnaf‘ą Jazeem‘ą ir gerai žinomą teisininką mažumų teisių ir teisinės valstybės klausimais Hejaaz‘ą Hizbullah‘ą;

| G. | kadangi 2017 m. gegužės 19 d. Šri Lankai vėl pradėtos taikyti dosnios muitų tarifų lengvatos pagal BLS+, su sąlyga, kad ji pakeis savo TPĮ ir veiksmingai įgyvendins 27 tarptautines konvencijas, įskaitant žmogaus teisių konvencijas; kadangi Europos Sąjunga ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl TPĮ ir atkreipė dėmesį į tai, kad Šri Lanka nepanaikino šio akto, nepaisant įsipareigojimo tai padaryti; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2017 m. gegužės 19 d. Šri Lankai vėl pradėtos taikyti dosnios muitų tarifų lengvatos pagal BLS+, su sąlyga, kad ji pakeis savo TPĮ ir veiksmingai įgyvendins 27 tarptautines konvencijas, įskaitant žmogaus teisių konvencijas; kadangi Europos Sąjunga ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl TPĮ ir atkreipė dėmesį į tai, kad Šri Lanka nepanaikino šio akto, nepaisant įsipareigojimo tai padaryti;

| H. | kadangi 2020 m. spalio 20 d. Šri Lankos parlamentas priėmė 20-ąjį Konstitucijos pakeitimą, kuriuo sustiprinama prezidento vykdomoji valdžia; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2020 m. spalio 20 d. Šri Lankos parlamentas priėmė 20-ąjį Konstitucijos pakeitimą, kuriuo sustiprinama prezidento vykdomoji valdžia;

| I. | kadangi praėjus beveik 12 metų nuo karo pabaigos vidaus atskaitomybės ir susitaikymo iniciatyvomis nepavyko pasiekti apčiuopiamų rezultatų, todėl dar labiau įsigalėjo nebaudžiamumas ir padidėjo aukų nepasitikėjimas sistema; |
| --- | --- |

I.

kadangi praėjus beveik 12 metų nuo karo pabaigos vidaus atskaitomybės ir susitaikymo iniciatyvomis nepavyko pasiekti apčiuopiamų rezultatų, todėl dar labiau įsigalėjo nebaudžiamumas ir padidėjo aukų nepasitikėjimas sistema;

| J. | kadangi esama aiškių ženklų, kad Šri Lankoje vis sparčiau vyksta civilinių vyriausybės funkcijų militarizacija; kadangi nuo 2020 m. į pagrindines administracines pareigas buvo paskirti bent 28 pareigas einantys ar buvę kariškiai ir žvalgybos darbuotojai; kadangi tarp šių paskyrimų yra bent du vyresnieji karininkai, kurie paskutiniais konflikto metais buvo minimi JT ataskaitose ryšium su įtarimais karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įvykdymu; kadangi Šri Lankos kalėjimų kompleksuose buvo nužudyta daug policijos sulaikytų įtariamųjų ir kalinių; kadangi naujausi atvejai apima 2021 m. gegužės mėn. užfiksuotus mirties atvejus policijos areštinėse; kadangi 2020 m. lapkričio mėn. kilus neramumams dėl COVID-19 sąlygų Maharos kalėjime, apsaugininkai nušovė 11 kalinių, 117 buvo sužeisti; |
| --- | --- |

J.

kadangi esama aiškių ženklų, kad Šri Lankoje vis sparčiau vyksta civilinių vyriausybės funkcijų militarizacija; kadangi nuo 2020 m. į pagrindines administracines pareigas buvo paskirti bent 28 pareigas einantys ar buvę kariškiai ir žvalgybos darbuotojai; kadangi tarp šių paskyrimų yra bent du vyresnieji karininkai, kurie paskutiniais konflikto metais buvo minimi JT ataskaitose ryšium su įtarimais karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įvykdymu; kadangi Šri Lankos kalėjimų kompleksuose buvo nužudyta daug policijos sulaikytų įtariamųjų ir kalinių; kadangi naujausi atvejai apima 2021 m. gegužės mėn. užfiksuotus mirties atvejus policijos areštinėse; kadangi 2020 m. lapkričio mėn. kilus neramumams dėl COVID-19 sąlygų Maharos kalėjime, apsaugininkai nušovė 11 kalinių, 117 buvo sužeisti;

| K. | kadangi Šri Lankos valdžios institucijos 2019 m. priėmė mirties bausmės nuosprendžius už nusikaltimus, susijusius su narkotikais, nepaisant to, kad šalyje nuo 1976 m. paskelbtas mirties bausmės vykdymo moratoriumas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Šri Lankos valdžios institucijos 2019 m. priėmė mirties bausmės nuosprendžius už nusikaltimus, susijusius su narkotikais, nepaisant to, kad šalyje nuo 1976 m. paskelbtas mirties bausmės vykdymo moratoriumas;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nerimą keliančio Šri Lankos kelio, kuris gali sudaryti šiurkštiems žmogaus teisių pažeidimams galimybę pasikartoti, kaip aprašyta naujausioje JT šalies ataskaitoje, kurioje tarp ankstyvų įspėjamųjų ženklų nurodyta, kad vis sparčiau vyksta civilių vyriausybės funkcijų militarizavimas, panaikinami svarbūs konstituciniai saugikliai, politiniu lygmeniu trukdoma atskaitomybei, skamba atskirties retorika, bauginama pilietinė visuomenė ir taikomi kovos su terorizmu įstatymai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad griežtai nepritaria tolesniam dabartinio TPĮ taikymui; ragina Šri Lankos valdžios institucijas įvykdyti savo įsipareigojimą peržiūrėti ir panaikinti šį aktą ir pakeisti jį kovos su terorizmu teisės aktais, kurie atitinka geriausią tarptautinę praktiką; be to, ragina nedelsiant sustabdyti deradikalizacijos reglamentų galiojimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. Taisyklių sąvade Nr. 01 nėra numatytos procedūrinės garantijos asmenims, kurių laisvė apribota, kaip nustatyta Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 9 straipsnyje, ir kad jomis pažeidžiamos pačios Šri Lankos konstitucinės garantijos pagal Šri Lankos Konstitucijos 13 straipsnį; primena, kad panašiais teisės aktais reglamentuojamuose deradikalizacijos, reabilitacijos ir reintegracijos centruose praeityje buvo įvykdyti šiurkštūs žmogaus teisių pažeidimai, pvz., kankinimai ir kitoks netinkamas elgesys, įskaitant seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia rimtą susirūpinimą dėl savavališkų suėmimų ir sulaikymo pagal TPĮ be tinkamo proceso ir teisės kreiptis į teismą, taip pat pilietinės visuomenės aktyvistų, teisininkų, rašytojų ir poetų, pvz., Hejaaz‘o Hizbullah‘o ir Ahnaf‘o Jazeem‘o sulaikymo; susirūpinęs atkreipia dėmesį į buvusio Baudžiamųjų tyrimų departamento direktoriaus Shani Abeysekara sulaikymą; primygtinai ragina Šri Lankos vyriausybę nedelsiant užtikrinti sulaikytiems teisingą bylos nagrinėjimą remiantis pagrįstais kaltinimais ir, jei tokių nėra, besąlygiškai juos paleisti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl tebesitęsiančios Šri Lankos religinių ir etninių mažumų ir bendruomenių, įskaitant musulmonus, induistus, tamilus ir krikščionis, diskriminacijos ir smurto prieš jas; ragina Šri Lankos vyriausybę nedviprasmiškai pasmerkti neapykantą kurstančias kalbas, smurto kurstymą ir religinių ir etninių grupių diskriminavimą šalyje ir patraukti atsakomybėn tuos, kurie lenkia tokį susiskaldymą, be kita ko, vyriausybės viduje ir kariuomenėje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad priimtas 20-asis Konstitucijos pakeitimas, ir reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad teismai tampa labiau priklausomi, mažėja parlamentinė kontrolė ir prezidentui suteikiami neproporcingai išplėsti įgaliojimai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į Šri Lankos vyriausybės neseniai pateiktą pasiūlymą priimti naują įstatymą dėl dezinformacijos, nepaisant pilietinės visuomenės organizacijų pareikšto susirūpinimo dėl grėsmės, kurią toks įstatymas galėtų kelti saviraiškos laisvei; primygtinai ragina interneto platformas imtis aktyvių veiksmų siekiant moderuoti neapykantą kurstančių kalbų ir dezinformacijos sinhalų ir tamilų kalbomis cirkuliavimą internete; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra susirūpinęs tuo, kad Šri Lankos baudžiamojo kodekso nuostatos, visų pirma 365, 365A ir 399 straipsniai, buvo aiškinamos taip, kad būtų kriminalizuojami asmenys, turintys kitokią seksualinę orientaciją ir lytinę tapatybę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją skubiai įvertinti savo finansavimą JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biurui ir Interpolo projektui „Parama Šri Lankai kovos su terorizmu srityje“, nes kova su terorizmu Šri Lankoje tam tikrais atvejais naudojama kaip pretekstas persekiojant etninių ir religinių grupių ir pilietinės visuomenės atstovus, įskaitant žmogaus teisių gynėjus; ragina ES delegaciją Šri Lankoje ir valstybių narių atstovybes didinti paramą pilietinei visuomenei, ypač žmogaus teisių gynėjams, aplinkos apsaugos gynėjams ir žurnalistams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, jog itin svarbu užtikrinti, kad nacionaliniam susitaikymo procesui būtų skiriamas reikiamas dėmesys ir kad dėl jo būtų imamasi konkrečių veiksmų, įskaitant atskaitomybę už priverstinius dingimus ir ankstesnius nusikaltimus; apgailestauja dėl to, kad Šri Lanka nevykdo įsipareigojimų, kuriuos ji prisiėmė JT Žmogaus teisių tarybai remdama 2015 m. spalio 14 d. rezoliuciją „Susitaikymo, atskaitomybės ir žmogaus teisių skatinimas Šri Lankoje“, ir ragina ją vėl bendradarbiauti su Taryba, nes tai labai svarbu atkuriant santykius su tarptautine bendruomene ir puoselėjant nacionalinio susitaikymo procesą tarp įvairių sinhalų, tamilų, musulmonų, induistų ir krikščionių bendruomenių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Šri Lankos vyriausybę užkirsti kelią bet kokioms kliūtims tiriant saugumo pajėgų atstovų, kaltinamų sunkiais žmogaus teisių pažeidimais, bylas ir juos galimai patraukiant baudžiamojon atsakomybėn; primygtinai reikalauja, kad būtų ištirti kaltinimai rimtais žmogaus teisių pažeidimais ir karo nusikaltimais, kuriuos per pilietinį karą įvykdė visų šalių vyresnieji pareigūnai; prašo Šri Lankos vyriausybės nutraukti praktiką skirti į aukštesnio lygmens vyriausybines pareigas dabartinius ir buvusius karinius vadus, dalyvavusius vykdant rimtus pažeidimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina atlikti griežtą, nešališką ir išsamų 2019 m. Velykų sekmadienio sprogdinimų tyrimą laikantis tarptautinių teisinių standartų; be to, ragina turint kaltę patvirtinančių įrodymų nedelsiant patraukti tuos asmenis baudžiamojon atsakomybėn ir paleisti tuos, dėl kurių kaltės nėra pakankamai įrodymų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad BLS+ sistema skatina šalies eksportuotojus lengviau patekti į ES rinką mainais už tolesnę pažangą visapusiškai įgyvendinant šias konvencijas; primena, kad vienas iš pagrindinių Šri Lankos įsipareigojimų buvo visiškai suderinti savo kovos su terorizmu teisės aktus su tarptautinėmis žmogaus teisių konvencijomis, siekiant užtikrinti palankius prekybos santykius pagal BLS+; primena BLS reglamente (1) numatytas pasekmes tuo atveju, jei niekaip nepavyksta priimti ir įgyvendinti būtinų reformų žmogaus teisių srityje, panaikinti teisės aktus, kuriais piktnaudžiaujama, ir pakeisti dabartinę didėjančio pažeidimų skaičiaus trajektoriją; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Šri Lankai pasiūlyta BLS+ sistema labai prisidėjo prie šalies ekonomikos, jos eksporto į ES apimtis išaugo iki 2,3 mlrd. EUR, tokiu būdu ES tapo antra pagal dydį Šri Lankos eksporto rinka; atkreipia dėmesį į nuolatinę Šri Lankos atitikties BLS+ statusui stebėseną ir pabrėžia, kad BLS+ prekybos lengvatų taikymas nėra automatinis; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) tinkamai atsižvelgti į dabartinius įvykius vertinant Šri Lankos atitiktį BLS+ statusui; be to, ragina Komisiją ir EIVT pasinaudoti BLS+ kaip svertu – daryti spaudimą, kad Šri Lanka siektų pažangos įgyvendinant jos įsipareigojimus žmogaus teisių srityje ir reikalauti panaikinti arba pakeisti TPĮ, atidžiai įvertinti, ar kraštutiniu atveju yra pakankamai priežasčių pradėti procedūrą dėl laikino Šri Lankos BLS+ statuso ir su juo susijusių lengvatų panaikinimo, ir kuo greičiau pateikti Parlamentui ataskaitą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į COVID-19 pandemijos poveikį blogėjančiai darbo teisių padėčiai šalyje; ragina Šri Lanką visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautine darbo organizacija (TDO) siekiant sustiprinti gamyklų darbuotojų teises, įskaitant drabužių sektoriaus darbuotojų sveikatos ir saugos sąlygas specialiose prekybos zonose; ragina Šri Lankos vyriausybę veiksmingai įgyvendinti ir stiprinti Nacionalinę vaikų darbo panaikinimo politiką; ragina Šri Lankos valdžios institucijas pritaikyti Šri Lankos investicijų tarybos parengtą darbo standartų ir darbo santykių vadovą, kad jis atitiktų tarptautinius standartus, visų pirma TDO konvencijas Nr. 87 ir 98; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja, kad Europos Sąjunga visais atvejais ir be išimties griežtai smerkia mirties bausmę; palankiai vertina besitęsiantį Šri Lankos mirties bausmės vykdymo moratoriumą; primygtinai ragina vyriausybę panaikinti mirties bausmės taikymą šalyje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina ankstesnę ES paramą susitaikymo pastangoms ir pabrėžia ES pasirengimą remti Šri Lanką šioje srityje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia susirūpinimą dėl stiprėjančio Kinijos vaidmens ir kišimosi Šri Lankoje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Žmogaus teisių tarybai ir Šri Lankos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/107

---

P9_TA(2021)0291

Vokietijos NVO įtraukimas į Rusijos nepageidaujamų organizacijų sąrašą ir Andrejaus Pivovarovo sulaikymas

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vokietijos nevyriausybinių organizacijų įtraukimo į Rusijos „nepageidautinų organizacijų“ sąrašą ir Andrejaus Pivovarovo sulaikymo. (2021/2749(RSP))

(2022/C 67/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, be kita ko, į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Rusijos, Aleksejaus Navalno atvejo, kariuomenės telkimo prie Ukrainos sienos ir Rusijos išpuolių Čekijoje (1), taip pat į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, be kita ko, į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Rusijos, Aleksejaus Navalno atvejo, kariuomenės telkimo prie Ukrainos sienos ir Rusijos išpuolių Čekijoje (1), taip pat į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių (2),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos protokolus, ypač į jos 10 straipsnį dėl teisės į saviraiškos laisvę ir 11 straipsnį dėl teisės į susirinkimų ir asociacijų laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir jos protokolus, ypač į jos 10 straipsnį dėl teisės į saviraiškos laisvę ir 11 straipsnį dėl teisės į susirinkimų ir asociacijų laisvę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Rusijos Federacijos Konstituciją ir į tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, kuriuos Rusija prisiėmė kaip Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) bei Jungtinių Tautų (JT) narė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rusijos Federacijos Konstituciją ir į tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, kuriuos Rusija prisiėmė kaip Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) bei Jungtinių Tautų (JT) narė,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 13 d. Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomonę Nr. 814/2015 dėl federalinio įstatymo Nr. 129-FZ dėl tam tikrų teisės aktų pakeitimo (Federalinis įstatymas dėl nepageidaujamos užsienio ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų veiklos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 13 d. Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomonę Nr. 814/2015 dėl federalinio įstatymo Nr. 129-FZ dėl tam tikrų teisės aktų pakeitimo (Federalinis įstatymas dėl nepageidaujamos užsienio ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų veiklos),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 1 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl ribojamųjų priemonių taikymo aštuoniems ES piliečiams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 1 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl ribojamųjų priemonių taikymo aštuoniems ES piliečiams,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 15 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl vadinamųjų „nedraugiškų valstybių“ sąrašo paskelbimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 15 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl vadinamųjų „nedraugiškų valstybių“ sąrašo paskelbimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2021 m. gegužės 27 d. pareiškimą dėl Vokietijos NVO įtraukimo į „nepageidaujamų organizacijų“ sąrašą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2021 m. gegužės 27 d. pareiškimą dėl Vokietijos NVO įtraukimo į „nepageidaujamų organizacijų“ sąrašą,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2021 m. birželio 1 d. pareiškimą dėl Andrejaus Pivovarovo sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2021 m. birželio 1 d. pareiškimą dėl Andrejaus Pivovarovo sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2021 m. birželio 4 d. pareiškimą dėl įstatymo dėl vadinamųjų „ekstremistinių organizacijų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2021 m. birželio 4 d. pareiškimą dėl įstatymo dėl vadinamųjų „ekstremistinių organizacijų“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Delegacijos ES ir Rusijos parlamentinio bendradarbiavimo komitete pirmininko pareiškimą dėl panaikintos NVO „Atvira Rusija“ direktoriaus Andrejaus Pivovarovo sulaikymo ES komerciniame lėktuve prieš pat jam pakylant Sankt Peterburgo oro uoste, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 3 d. Delegacijos ES ir Rusijos parlamentinio bendradarbiavimo komitete pirmininko pareiškimą dėl panaikintos NVO „Atvira Rusija“ direktoriaus Andrejaus Pivovarovo sulaikymo ES komerciniame lėktuve prieš pat jam pakylant Sankt Peterburgo oro uoste,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi teisė į nuomonės, saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Rusijos Federacijos konstitucijoje ir daugelyje tarptautinių teisinių priemonių, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Europos žmogaus teisių konvenciją, kurių laikytis Rusija įsipareigojo; kadangi tarptautinės teisės viršenybė yra Rusijos įsipareigojimas, kurio negalima keisti ar nuo jo nukrypti neseniai priimtais konstituciniais pakeitimais; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į nuomonės, saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Rusijos Federacijos konstitucijoje ir daugelyje tarptautinių teisinių priemonių, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Europos žmogaus teisių konvenciją, kurių laikytis Rusija įsipareigojo; kadangi tarptautinės teisės viršenybė yra Rusijos įsipareigojimas, kurio negalima keisti ar nuo jo nukrypti neseniai priimtais konstituciniais pakeitimais;

| B. | kadangi Rusijos Federacija neseniai priėmė represinius įstatymus, kuriais drastiškai išplėsta asmenų ir grupių, kuriuos galima vadinti „užsienio agentais“, aprėptis ir sugriežtinti jiems taikomi apribojimai ir reikalavimai, taip pat sankcijos už jų pažeidimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rusijos Federacija neseniai priėmė represinius įstatymus, kuriais drastiškai išplėsta asmenų ir grupių, kuriuos galima vadinti „užsienio agentais“, aprėptis ir sugriežtinti jiems taikomi apribojimai ir reikalavimai, taip pat sankcijos už jų pažeidimą;

| C. | kadangi nevyriausybinės organizacijos (NVO) atlieka labai svarbų vaidmenį šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje ir sudaro sąlygas piliečiams bendradarbiauti siekiant įvairių teisėtų tikslų, nes tai yra būtina visuomenės dalyvavimo forma, kuria papildomas, parengiamas ir prižiūrimas oficialus politinių sprendimų priėmimas; kadangi dėl to NVO atlieka svarbų politinį vaidmenį ir, laikydamosi įstatymų, privalo išlaikyti savo nepriklausomumą nuo bet kokio netinkamo valdžios institucijų kišimosi; |
| --- | --- |

C.

kadangi nevyriausybinės organizacijos (NVO) atlieka labai svarbų vaidmenį šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje ir sudaro sąlygas piliečiams bendradarbiauti siekiant įvairių teisėtų tikslų, nes tai yra būtina visuomenės dalyvavimo forma, kuria papildomas, parengiamas ir prižiūrimas oficialus politinių sprendimų priėmimas; kadangi dėl to NVO atlieka svarbų politinį vaidmenį ir, laikydamosi įstatymų, privalo išlaikyti savo nepriklausomumą nuo bet kokio netinkamo valdžios institucijų kišimosi;

| D. | kadangi Federalinis įstatymas dėl užsienio ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų nepageidaujamos veiklos leidžia užsienio ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų veiklą laikyti nepageidaujama Rusijos Federacijos teritorijoje; kadangi organizacijos, kurias Rusijos valdžios institucijos paskelbė nepageidaujamomis, susiduria su jų asociacijų laisvės apribojimais, kai uždraudžiama jų veiklą ir nustatomos su šia veikla susijusios administracinės ir baudžiamosios sankcijos; kadangi Rusijos valdžios institucijos pasinaudojo šiuo įstatymu, kad palengvintų susidorojimą su Rusijoje veikiančiomis nepriklausomomis pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Federalinis įstatymas dėl užsienio ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų nepageidaujamos veiklos leidžia užsienio ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų veiklą laikyti nepageidaujama Rusijos Federacijos teritorijoje; kadangi organizacijos, kurias Rusijos valdžios institucijos paskelbė nepageidaujamomis, susiduria su jų asociacijų laisvės apribojimais, kai uždraudžiama jų veiklą ir nustatomos su šia veikla susijusios administracinės ir baudžiamosios sankcijos; kadangi Rusijos valdžios institucijos pasinaudojo šiuo įstatymu, kad palengvintų susidorojimą su Rusijoje veikiančiomis nepriklausomomis pilietinės visuomenės organizacijomis;

| E. | kadangi priimdama šiuos įstatymus Rusijos Federacija valdžios institucijoms suteikė beveik visišką nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų kontrolę ir įgaliojo Rusijos federalinės žiniasklaidos sergėtoją (Roskomnadzor) blokuoti interneto išteklius; kadangi Rusijos valdžios institucijos uždraudė mitingus viešose vietose, apribojo teisę dalyvauti vieno žmogaus piketuose ir nustatė papildomus apribojimus žurnalistams, kurie praneša apie šiuos protestus; |
| --- | --- |

E.

kadangi priimdama šiuos įstatymus Rusijos Federacija valdžios institucijoms suteikė beveik visišką nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų kontrolę ir įgaliojo Rusijos federalinės žiniasklaidos sergėtoją (Roskomnadzor) blokuoti interneto išteklius; kadangi Rusijos valdžios institucijos uždraudė mitingus viešose vietose, apribojo teisę dalyvauti vieno žmogaus piketuose ir nustatė papildomus apribojimus žurnalistams, kurie praneša apie šiuos protestus;

| F. | kadangi 2021 m. sausio 12 d. Rusijos telekomunikacijų priežiūros institucija „Roskomnadzor“ parengė pirmuosius aštuonis administracinius protokolus – visus skirtus „Radio Free Europe“/„Radio Liberty“ – už „užsienio agentų“ įstatymo pažeidimą; kadangi šis teisė aktas buvo išplėstas apimant ir atskirus žurnalistus; kadangi iki šiol „Roskomnadzor“ nurodė, kad RFE/RL įvykdė 520 ženklinimo apribojimų pažeidimų, už kuriuos, kaip numatoma, Rusijos teismams priėmus atitinkamus sprendimus, bus skirtos 2,4 mln. USD baudos; kadangi gegužės mėn. Rusijos valdžios institucijos pradėjo areštuoti turtą, esantį „Radio Free Europe“/„Radio Liberty“ Maskvos biure; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. sausio 12 d. Rusijos telekomunikacijų priežiūros institucija „Roskomnadzor“ parengė pirmuosius aštuonis administracinius protokolus – visus skirtus „Radio Free Europe“/„Radio Liberty“ – už „užsienio agentų“ įstatymo pažeidimą; kadangi šis teisė aktas buvo išplėstas apimant ir atskirus žurnalistus; kadangi iki šiol „Roskomnadzor“ nurodė, kad RFE/RL įvykdė 520 ženklinimo apribojimų pažeidimų, už kuriuos, kaip numatoma, Rusijos teismams priėmus atitinkamus sprendimus, bus skirtos 2,4 mln. USD baudos; kadangi gegužės mėn. Rusijos valdžios institucijos pradėjo areštuoti turtą, esantį „Radio Free Europe“/„Radio Liberty“ Maskvos biure;

| G. | kadangi naujausias Valstybės Dūmos ir Federacijos tarybos 2021 m. gegužės mėn. priimtas teisės aktas labai apribojo teises ir laisves Rusijoje, nustatydamas griežtus apribojimus asmenims, kurie kritikuoja vyriausybę, neleidžiant jiems dalyvauti viešajame gyvenime ir dalyvauti rinkimuose bet kokiu lygmeniu, įskaitant 2021 m. parlamento rinkimus, jei jie buvo įsteigę, vadovavo, dirbo arba kitaip dalyvavo organizacijos, kuri nuo šiol pagal šį įstatymą yra laikoma „ekstremistine“ arba „teroristine“, veikloje; |
| --- | --- |

G.

kadangi naujausias Valstybės Dūmos ir Federacijos tarybos 2021 m. gegužės mėn. priimtas teisės aktas labai apribojo teises ir laisves Rusijoje, nustatydamas griežtus apribojimus asmenims, kurie kritikuoja vyriausybę, neleidžiant jiems dalyvauti viešajame gyvenime ir dalyvauti rinkimuose bet kokiu lygmeniu, įskaitant 2021 m. parlamento rinkimus, jei jie buvo įsteigę, vadovavo, dirbo arba kitaip dalyvavo organizacijos, kuri nuo šiol pagal šį įstatymą yra laikoma „ekstremistine“ arba „teroristine“, veikloje;

| H. | kadangi šis įstatymas taip pat taikomas atgaline data ir yra nukreiptas prieš Aleksejaus Navalno kovos su korupcija fondą, kuris jau paskelbtas „užsienio agentu“ ir dabar turi būti paskelbtas „ekstremistine organizacija“, |
| --- | --- |

H.

kadangi šis įstatymas taip pat taikomas atgaline data ir yra nukreiptas prieš Aleksejaus Navalno kovos su korupcija fondą, kuris jau paskelbtas „užsienio agentu“ ir dabar turi būti paskelbtas „ekstremistine organizacija“,

| I. | kadangi Rusijos Federacija taip pat išplėtė įstatymo dėl „nepageidaujamų organizacijų“ taikymo sritį, nustatydama draudimą dalyvauti jų veikloje užsienyje ir suteikdama „nepageidaujamo“ statusą organizacijoms, kurios laikomos finansinių sandorių tarpininkais su jau uždraustomis organizacijomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Rusijos Federacija taip pat išplėtė įstatymo dėl „nepageidaujamų organizacijų“ taikymo sritį, nustatydama draudimą dalyvauti jų veikloje užsienyje ir suteikdama „nepageidaujamo“ statusą organizacijoms, kurios laikomos finansinių sandorių tarpininkais su jau uždraustomis organizacijomis;

| J. | kadangi Rusijos Federacija paskelbė „nepageidaujamomis“daugelį tarptautinių ir užsienio NVO, įskaitant JAV įsteigtus Tarptautinį respublikonų institutą, Nacionalinį demokratijos institutą, Nacionalinį demokratijos fondą bei Atlanto tarybą, taip pat ES finansuojamą Europos demokratijos fondą, Europos Tarybos Politinių mokslų mokyklų asociaciją, Ukrainiečių pasaulinį kongresą, žiniasklaidos priemones, valdomas „Radio Free Europe“/„Radio Liberty“, o 2021 m. gegužės 26 d. Rusijos generalinio prokuroro sprendimu trys Vokietijos NVO įtrauktos į nepageidaujamų organizacijų sąrašą, įskaitant „Forum Russischsprachiger Europäer e.V.“, „Zentrum für die Liberale Moderne GmbH“ ir „Deutsch-Russischer Austausch e.V.“; |
| --- | --- |

J.

kadangi Rusijos Federacija paskelbė „nepageidaujamomis“daugelį tarptautinių ir užsienio NVO, įskaitant JAV įsteigtus Tarptautinį respublikonų institutą, Nacionalinį demokratijos institutą, Nacionalinį demokratijos fondą bei Atlanto tarybą, taip pat ES finansuojamą Europos demokratijos fondą, Europos Tarybos Politinių mokslų mokyklų asociaciją, Ukrainiečių pasaulinį kongresą, žiniasklaidos priemones, valdomas „Radio Free Europe“/„Radio Liberty“, o 2021 m. gegužės 26 d. Rusijos generalinio prokuroro sprendimu trys Vokietijos NVO įtrauktos į nepageidaujamų organizacijų sąrašą, įskaitant „Forum Russischsprachiger Europäer e.V.“, „Zentrum für die Liberale Moderne GmbH“ ir „Deutsch-Russischer Austausch e.V.“;

| K. | kadangi aktyvi pilietinės visuomenės sritis yra labai svarbi demokratinės ir atviros visuomenės dalis, taip pat labai svarbi žmogaus teisių ir teisinės valstybės apsaugai; |
| --- | --- |

K.

kadangi aktyvi pilietinės visuomenės sritis yra labai svarbi demokratinės ir atviros visuomenės dalis, taip pat labai svarbi žmogaus teisių ir teisinės valstybės apsaugai;

| L. | kadangi Valstybės Dūma, priimdama šiuos teisės aktus, kuriuose numatytas neatidėliotinas baudžiamosios atsakomybės taikymas, buvo nukreipta prieš „Atviros Rusijos“ pilietinį judėjimą, į tinklą sujungtą prodemokratišką ir žmogaus teises ginančią struktūrą, kuri buvo priversta iširti, kad apsaugotų savo aktyvistus ir rėmėjus nuo tolesnio persekiojimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Valstybės Dūma, priimdama šiuos teisės aktus, kuriuose numatytas neatidėliotinas baudžiamosios atsakomybės taikymas, buvo nukreipta prieš „Atviros Rusijos“ pilietinį judėjimą, į tinklą sujungtą prodemokratišką ir žmogaus teises ginančią struktūrą, kuri buvo priversta iširti, kad apsaugotų savo aktyvistus ir rėmėjus nuo tolesnio persekiojimo;

| M. | kadangi 2021 m. gegužės 27 d.„Atvira Rusija“ paskelbė nutrauksianti savo veiklą, kad apsaugotų savo darbuotojus ir narius nuo baudžiamojo persekiojimo pagal Rusijos teisės aktus dėl „nepageidaujamų organizacijų“; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2021 m. gegužės 27 d.„Atvira Rusija“ paskelbė nutrauksianti savo veiklą, kad apsaugotų savo darbuotojus ir narius nuo baudžiamojo persekiojimo pagal Rusijos teisės aktus dėl „nepageidaujamų organizacijų“;

| N. | kadangi 2021 m. gegužės 31 d. Sankt Peterburge buvęs judėjimo „Atvira Rusija“ lyderis Andrejus Pivovarovas buvo pašalintas iš Lenkijos avialinijų LOT lėktuvo, savavališkai sulaikytas, o po dviejų dienų jam buvo pritaikytas kardomasis dviejų mėnesių kalinimas, apkaltinus „nepageidaujamos organizacijos veiklos vykdymu“, ir jam už tai jam gresia iki šešių įkalinimo bausmė; kadangi Nižnij Novgorodo aktyvistas Michailas Josilevičius taip pat yra vienas iš asmenų, kurie šiuo metu pagal tuos pačius kaltinimus patraukiami baudžiamojon atsakomybėn ir sulaikomi; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2021 m. gegužės 31 d. Sankt Peterburge buvęs judėjimo „Atvira Rusija“ lyderis Andrejus Pivovarovas buvo pašalintas iš Lenkijos avialinijų LOT lėktuvo, savavališkai sulaikytas, o po dviejų dienų jam buvo pritaikytas kardomasis dviejų mėnesių kalinimas, apkaltinus „nepageidaujamos organizacijos veiklos vykdymu“, ir jam už tai jam gresia iki šešių įkalinimo bausmė; kadangi Nižnij Novgorodo aktyvistas Michailas Josilevičius taip pat yra vienas iš asmenų, kurie šiuo metu pagal tuos pačius kaltinimus patraukiami baudžiamojon atsakomybėn ir sulaikomi;

| O. | kadangi šie veiksmai papildo daugybę politiškai motyvuotų baudžiamojo persekiojimo atvejų, kuriuos Rusijos Federacija pradėjo prieš asmenis, kurie išreiškia nepritarimą arba paskelbė apie savo siekius dalyvauti 2021 m. rugsėjo mėn. Rusijoje numatytuose parlamento rinkimuose, pvz., įkalinamas kovos su korupcija kampanijos vykdytojas ir opozicijos politikas Aleksejus Navalnas arba penkerių metų atidėta bausmė skiriama kairiųjų opozicijos tinklaraštininkui ir politikui Nikolajui Platoškinui; taip pat atkreipia dėmesį į pastarojo meto bylas prieš opozicijos politiką Dmitrijų Gudkovą, prieš žiniasklaidos priemones, pvz., „Radio Free Europe“, „Radio Liberty“, „Meduza“ ir „VTimes“, ir kai kuriuos žurnalistus, kaltinamus esant „užsienio agentais“; kadangi represinės priemonės taikomos net studentų žurnalams; kadangi, pasak organizacijos „Memorial“ žmogaus teisių centro, Rusijos valdžios institucijos, pažeisdamos Rusijos Federacijos įsipareigojimus, šiuo metu yra sulaikiusios beveik 400 politinių kalinių; |
| --- | --- |

O.

kadangi šie veiksmai papildo daugybę politiškai motyvuotų baudžiamojo persekiojimo atvejų, kuriuos Rusijos Federacija pradėjo prieš asmenis, kurie išreiškia nepritarimą arba paskelbė apie savo siekius dalyvauti 2021 m. rugsėjo mėn. Rusijoje numatytuose parlamento rinkimuose, pvz., įkalinamas kovos su korupcija kampanijos vykdytojas ir opozicijos politikas Aleksejus Navalnas arba penkerių metų atidėta bausmė skiriama kairiųjų opozicijos tinklaraštininkui ir politikui Nikolajui Platoškinui; taip pat atkreipia dėmesį į pastarojo meto bylas prieš opozicijos politiką Dmitrijų Gudkovą, prieš žiniasklaidos priemones, pvz., „Radio Free Europe“, „Radio Liberty“, „Meduza“ ir „VTimes“, ir kai kuriuos žurnalistus, kaltinamus esant „užsienio agentais“; kadangi represinės priemonės taikomos net studentų žurnalams; kadangi, pasak organizacijos „Memorial“ žmogaus teisių centro, Rusijos valdžios institucijos, pažeisdamos Rusijos Federacijos įsipareigojimus, šiuo metu yra sulaikiusios beveik 400 politinių kalinių;

| P. | kadangi Rusijos valdžios institucijos susidorojo su taikiais protestuotojais, kurie išėjo į gatves visoje šalyje, kad paremtų Aleksejų Navalną ir protestuotų prieš korupciją ir neteisingumą; kadangi, remiantis Rusijos stebėsenos organizacijos OVD-Info duomenimis, per tris sausio ir vasario mėn. protestų dienas suimta daugiau kaip 11 000 protestuotojų, įskaitant dešimtis nepriklausomų žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų, kurie pranešė apie tuos protestus ar juos stebėjo; kadangi visoje šalyje pradėta tūkstančiai administracinio persekiojimo ir daugiau kaip 100 baudžiamųjų bylų, taip pat toliau vykdomi suėmimai ir sulaikymai, susiję su fiktyviais kaltinimais; |
| --- | --- |

P.

kadangi Rusijos valdžios institucijos susidorojo su taikiais protestuotojais, kurie išėjo į gatves visoje šalyje, kad paremtų Aleksejų Navalną ir protestuotų prieš korupciją ir neteisingumą; kadangi, remiantis Rusijos stebėsenos organizacijos OVD-Info duomenimis, per tris sausio ir vasario mėn. protestų dienas suimta daugiau kaip 11 000 protestuotojų, įskaitant dešimtis nepriklausomų žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų, kurie pranešė apie tuos protestus ar juos stebėjo; kadangi visoje šalyje pradėta tūkstančiai administracinio persekiojimo ir daugiau kaip 100 baudžiamųjų bylų, taip pat toliau vykdomi suėmimai ir sulaikymai, susiję su fiktyviais kaltinimais;

| Q. | kadangi, remiantis daugeliu pranešimų, su taikiais protestuotojais, nuteistais „administraciniu sulaikymu“, buvo netinkamai elgiamasi, be kita ko, jie buvo laikomi labai perpildytose sulaikymo įstaigose, kelias valandas negaudavo maisto ir vandens ir buvo priversti juos perduodant ilgai (kelias valandas vienu metu, dažnai naktį) praleisti policijos furgonuose; kadangi protestuose dalyvavę žmonės taip pat pranešė, kad jiems buvo grasinama pašalinimu iš universitetų ar kolegijų arba, kad jie buvo iš jų pašalinti, arba prarado darbą; kadangi taikiems protestuotojams, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir vaikus, riaušių policija taip pat naudojo perteklinę jėgą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, remiantis daugeliu pranešimų, su taikiais protestuotojais, nuteistais „administraciniu sulaikymu“, buvo netinkamai elgiamasi, be kita ko, jie buvo laikomi labai perpildytose sulaikymo įstaigose, kelias valandas negaudavo maisto ir vandens ir buvo priversti juos perduodant ilgai (kelias valandas vienu metu, dažnai naktį) praleisti policijos furgonuose; kadangi protestuose dalyvavę žmonės taip pat pranešė, kad jiems buvo grasinama pašalinimu iš universitetų ar kolegijų arba, kad jie buvo iš jų pašalinti, arba prarado darbą; kadangi taikiems protestuotojams, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir vaikus, riaušių policija taip pat naudojo perteklinę jėgą;

| R. | kadangi labai svarbu išsamioje ES strategijoje Rusijos atžvilgiu užtikrinti, kad bendradarbiavimas su Rusija neprieštarautų demokratijos vertybėms ir žmogaus teisių apsaugai; |
| --- | --- |

R.

kadangi labai svarbu išsamioje ES strategijoje Rusijos atžvilgiu užtikrinti, kad bendradarbiavimas su Rusija neprieštarautų demokratijos vertybėms ir žmogaus teisių apsaugai;

| S. | kadangi Kremliaus režimas daro viską, ką gali, kad atskirtų Rusijos žmones nuo tarptautinės bendruomenės ir atimtų iš jų viltį dėl demokratinės ateities, be kita ko, pasinaudodamas įvairiais būdais, kad uždraustų opozicijos kandidatams dalyvauti 2021 m. Rusijos parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

S.

kadangi Kremliaus režimas daro viską, ką gali, kad atskirtų Rusijos žmones nuo tarptautinės bendruomenės ir atimtų iš jų viltį dėl demokratinės ateities, be kita ko, pasinaudodamas įvairiais būdais, kad uždraustų opozicijos kandidatams dalyvauti 2021 m. Rusijos parlamento rinkimuose;

| T. | kadangi Levada Center atliktas tyrimas rodo, kad valdančioji partija „Vieningoji Rusija“ apklausose atsidūrė istoriškai žemiausiose vietose po to, kai parėmė nepopuliarią pensijų reforma ir skatino priimti Konstitucijos pakeitimų projektą, įskaitant tą pakeitimą, kuriuo remiantis prezidentas Vladimiras Putinas galėtų likti eiti pareigas iki 2036 m.; kadangi didėjančios Rusijos valdžios institucijų vykdomos represijos prieš pilietinę visuomenę ir politinę opoziciją rodo, kad valdžios institucijos baiminasi visuomenės nepasitenkinimo prastais šalies socialiniais ir ekonominiais rezultatais ir valdančiosios klasės korupcija; |
| --- | --- |

T.

kadangi Levada Center atliktas tyrimas rodo, kad valdančioji partija „Vieningoji Rusija“ apklausose atsidūrė istoriškai žemiausiose vietose po to, kai parėmė nepopuliarią pensijų reforma ir skatino priimti Konstitucijos pakeitimų projektą, įskaitant tą pakeitimą, kuriuo remiantis prezidentas Vladimiras Putinas galėtų likti eiti pareigas iki 2036 m.; kadangi didėjančios Rusijos valdžios institucijų vykdomos represijos prieš pilietinę visuomenę ir politinę opoziciją rodo, kad valdžios institucijos baiminasi visuomenės nepasitenkinimo prastais šalies socialiniais ir ekonominiais rezultatais ir valdančiosios klasės korupcija;

| 1. | ragina Rusijos valdžios institucijas:






  a) | nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Andrejų Pivovarovą ir panaikinti visus kaltinimus jam ir visiems kitiems, patrauktiems baudžiamojon atsakomybėn pagal įstatymą dėl „nepageidaujamų organizacijų“, arba tiems, kurie buvo kitaip savavališkai sulaikyti; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Andrejų Pivovarovą ir panaikinti visus kaltinimus jam ir visiems kitiems, patrauktiems baudžiamojon atsakomybėn pagal įstatymą dėl „nepageidaujamų organizacijų“, arba tiems, kurie buvo kitaip savavališkai sulaikyti;

| b) | nutraukti visas represijas prieš politinius oponentus ir kitus kritiškus balsus šalyje; visoms politinėms partijoms rinkimų metu užtikrinti vienodas dalyvavimo sąlygas ir vienodas galimybes; |
| --- | --- |

b)

nutraukti visas represijas prieš politinius oponentus ir kitus kritiškus balsus šalyje; visoms politinėms partijoms rinkimų metu užtikrinti vienodas dalyvavimo sąlygas ir vienodas galimybes;

| c) | nutraukti žmogaus teisių gynėjų ir aktyvistų baudžiamąjį persekiojimą pagal įstatymą dėl „užsienio agentų“ ir „nepageidaujamų organizacijų“ įstatymą, panaikinti šiuos diskriminacinius teisės aktus ir atšaukti Rusijos generalinio prokuroro sprendimą tris Vokietijos NVO ir kitas užsienio NVO (iš viso 34) įtraukti į sąrašą kaip nepageidaujamas; |
| --- | --- |

c)

nutraukti žmogaus teisių gynėjų ir aktyvistų baudžiamąjį persekiojimą pagal įstatymą dėl „užsienio agentų“ ir „nepageidaujamų organizacijų“ įstatymą, panaikinti šiuos diskriminacinius teisės aktus ir atšaukti Rusijos generalinio prokuroro sprendimą tris Vokietijos NVO ir kitas užsienio NVO (iš viso 34) įtraukti į sąrašą kaip nepageidaujamas;

| d) | panaikinti neseniai priimtus teisės aktus ir nebekurti naujų specialių teisės aktų arba nepiktnaudžiauti kitais įprastais baudžiamaisiais ar administraciniais įstatymais, kuriais nustatomi nauji apribojimai nepriklausomai pilietinei visuomenei, teisėms į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę ir prieigai prie informacijos internete, taip pat peržiūrėti ir suderinti savo teisės aktus su savo tarptautiniais įsipareigojimais, tarptautine žmogaus teisių teise ir savo konstitucija; |
| --- | --- |

d)

panaikinti neseniai priimtus teisės aktus ir nebekurti naujų specialių teisės aktų arba nepiktnaudžiauti kitais įprastais baudžiamaisiais ar administraciniais įstatymais, kuriais nustatomi nauji apribojimai nepriklausomai pilietinei visuomenei, teisėms į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę ir prieigai prie informacijos internete, taip pat peržiūrėti ir suderinti savo teisės aktus su savo tarptautiniais įsipareigojimais, tarptautine žmogaus teisių teise ir savo konstitucija;

| e) | nepriimti šiuo metu rengiamų papildomų teisės aktų, pagal kuriuos būtų draudžiama dalyvauti rinkimuose organizacijų, kurios savavališkai įtrauktos į „nepageidautinų“ sąrašą, darbuotojams ar rėmėjams; |
| --- | --- |

e)

nepriimti šiuo metu rengiamų papildomų teisės aktų, pagal kuriuos būtų draudžiama dalyvauti rinkimuose organizacijų, kurios savavališkai įtrauktos į „nepageidautinų“ sąrašą, darbuotojams ar rėmėjams;

| f) | pripažinti teigiamą gyvybingos ir aktyvios pilietinės visuomenės poveikį demokratijos ir visuomenės būklei ir užtikrinti palankią aplinką, kurioje pilietinės visuomenės organizacijos ir aktyvistai galėtų laisvai prisidėti prie žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir visuomenės gerovės skatinimo ir apsaugos; |
| --- | --- |

f)

pripažinti teigiamą gyvybingos ir aktyvios pilietinės visuomenės poveikį demokratijos ir visuomenės būklei ir užtikrinti palankią aplinką, kurioje pilietinės visuomenės organizacijos ir aktyvistai galėtų laisvai prisidėti prie žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir visuomenės gerovės skatinimo ir apsaugos;

| g) | peržiūrėti ir suderinti su tarptautine žmogaus teisių teise kitus teisės aktus, kuriais ribojama saviraiškos laisvė, įskaitant Rusijos teisės aktus dėl dezinformacijos kampanijų, kovos su ekstremizmu ir kovos su terorizmu; |
| --- | --- |

g)

peržiūrėti ir suderinti su tarptautine žmogaus teisių teise kitus teisės aktus, kuriais ribojama saviraiškos laisvė, įskaitant Rusijos teisės aktus dėl dezinformacijos kampanijų, kovos su ekstremizmu ir kovos su terorizmu;

| h) | nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus taikius protestuotojus ir kitus pilietinės visuomenės aktyvistus ir politikus, įskaitant Aleksejų Navalną ir tuos, kurie buvo suimti ir sulaikyti už išgalvotus administracinius nusikaltimus arba patraukti baudžiamojon atsakomybėn už sufalsifikuotus baudžiamuosius kaltinimus vien dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis į saviraiškos ir taikių susirinkimų laisvę, įskaitant, be kita ko, žurnalistus, teisininkus, opozicijos aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus ir kitus pilietinės visuomenės veikėjus, įskaitant Aleksejaus Navalno ir jo kovos su korupcija fondo darbuotojus ir bendradarbius; |
| --- | --- |

h)

nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus taikius protestuotojus ir kitus pilietinės visuomenės aktyvistus ir politikus, įskaitant Aleksejų Navalną ir tuos, kurie buvo suimti ir sulaikyti už išgalvotus administracinius nusikaltimus arba patraukti baudžiamojon atsakomybėn už sufalsifikuotus baudžiamuosius kaltinimus vien dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis į saviraiškos ir taikių susirinkimų laisvę, įskaitant, be kita ko, žurnalistus, teisininkus, opozicijos aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus ir kitus pilietinės visuomenės veikėjus, įskaitant Aleksejaus Navalno ir jo kovos su korupcija fondo darbuotojus ir bendradarbius;

| i) | prisidėti prie žmonių tarpusavio ryšių skatinimo tiek Rusijos Federacijos, tiek Europos Sąjungos naudai; |
| --- | --- |

i)

prisidėti prie žmonių tarpusavio ryšių skatinimo tiek Rusijos Federacijos, tiek Europos Sąjungos naudai;

| 2. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybą, ES delegacijas, valstybes nares ir Komisiją rengiant išsamią ES strategiją Rusijos atžvilgiu ir reaguojant į teisinės valstybės principų, pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių padėties Rusijoje nykimą, daugiausia dėmesio skirti šiems aspektams:






  a) | nustatyti naujas ES ir Rusijos santykių sąlygas siekiant nutraukti vidaus represijas, nukreiptas prieš politinius ir pilietinės visuomenės aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus ir teisininkus, opozicijos politikus, žurnalistus, nepriklausomą žiniasklaidą, profesines sąjungas ir NVO, ir, jei ši problema nebus išspręsta, nustatyti naujas ES sankcijas, pvz., panaikinti Rusijos oligarchų ir už žmogaus teisių pažeidimus atsakingų pareigūnų galimybes Europos Sąjungoje įsigyti nekilnojamojo turto, neišduoti vizų, neleisti įsigyti finansinių produktų ir t. t.; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nustatyti naujas ES ir Rusijos santykių sąlygas siekiant nutraukti vidaus represijas, nukreiptas prieš politinius ir pilietinės visuomenės aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus ir teisininkus, opozicijos politikus, žurnalistus, nepriklausomą žiniasklaidą, profesines sąjungas ir NVO, ir, jei ši problema nebus išspręsta, nustatyti naujas ES sankcijas, pvz., panaikinti Rusijos oligarchų ir už žmogaus teisių pažeidimus atsakingų pareigūnų galimybes Europos Sąjungoje įsigyti nekilnojamojo turto, neišduoti vizų, neleisti įsigyti finansinių produktų ir t. t.;

| b) | imtis veiksmų ES ir Rusijos santykių ir bet kokio dialogo su Rusija srityje siekiant spręsti žmogaus teisių klausimus, kad būtų tiksliai atspindėtas Rusijoje taikomų griežtų priemonių žmogaus teisių srityje mastas, visų pirma laikotarpiu nuo 2021 m. sausio mėn.; toliau rodyti solidarumą ir veiksmų vieningumą, siekiant suderinti savo pozicijas dėl Rusijos, kad būtų apribotas neigiamas neseniai Rusijoje priimtų ribojamųjų įstatymų poveikis, ir apsvarstyti idėją sąžiningai pasidalyti ekonominių sankcijų Rusijos režimui naštą tarp valstybių narių, sustabdyti strateginių projektų, pavyzdžiui, „Nord Stream 2“, tęstinumą ir papildyti dabartinį ES visuotinį sankcijų žmogaus teisių srityje režimą panašiu režimu, susijusiu su korupcija; |
| --- | --- |

b)

imtis veiksmų ES ir Rusijos santykių ir bet kokio dialogo su Rusija srityje siekiant spręsti žmogaus teisių klausimus, kad būtų tiksliai atspindėtas Rusijoje taikomų griežtų priemonių žmogaus teisių srityje mastas, visų pirma laikotarpiu nuo 2021 m. sausio mėn.; toliau rodyti solidarumą ir veiksmų vieningumą, siekiant suderinti savo pozicijas dėl Rusijos, kad būtų apribotas neigiamas neseniai Rusijoje priimtų ribojamųjų įstatymų poveikis, ir apsvarstyti idėją sąžiningai pasidalyti ekonominių sankcijų Rusijos režimui naštą tarp valstybių narių, sustabdyti strateginių projektų, pavyzdžiui, „Nord Stream 2“, tęstinumą ir papildyti dabartinį ES visuotinį sankcijų žmogaus teisių srityje režimą panašiu režimu, susijusiu su korupcija;

| c) | imtis koordinuotų veiksmų siekiant sustabdyti ir apriboti neigiamą neseniai Rusijoje priimtų ribojamųjų įstatymų poveikį ir teikti pirmenybę strateginiam bendradarbiavimui su Rusijos demokratijos ir žmogaus teisių aktyvistais, visų pirma integruojant žmogaus teises, įskaitant lyčių lygybę, ir konsultacijas su pilietine visuomene į visus dialogus bei ES ir Rusijos bendradarbiavimo sritis, be kita ko, bendradarbiaujant skaitmeninimo ir klimato kaitos klausimais, taip pat vykdant bet kokias švietimo ir kultūrinio bendradarbiavimo programas, kartu reguliariai atliekant poveikio žmogaus teisėms vertinimus siekiant peržiūrėti šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

c)

imtis koordinuotų veiksmų siekiant sustabdyti ir apriboti neigiamą neseniai Rusijoje priimtų ribojamųjų įstatymų poveikį ir teikti pirmenybę strateginiam bendradarbiavimui su Rusijos demokratijos ir žmogaus teisių aktyvistais, visų pirma integruojant žmogaus teises, įskaitant lyčių lygybę, ir konsultacijas su pilietine visuomene į visus dialogus bei ES ir Rusijos bendradarbiavimo sritis, be kita ko, bendradarbiaujant skaitmeninimo ir klimato kaitos klausimais, taip pat vykdant bet kokias švietimo ir kultūrinio bendradarbiavimo programas, kartu reguliariai atliekant poveikio žmogaus teisėms vertinimus siekiant peržiūrėti šį bendradarbiavimą;

| d) | įvertinti, kurios institucijos, organizacijos ir žiniasklaidos priemonės, glaudžiai susijusios su Rusijos vyriausybe, turėtų būti stebimos atsižvelgiant į jų veiklą ES; |
| --- | --- |

d)

įvertinti, kurios institucijos, organizacijos ir žiniasklaidos priemonės, glaudžiai susijusios su Rusijos vyriausybe, turėtų būti stebimos atsižvelgiant į jų veiklą ES;

| e) | didinti paramą žmogaus teisių gynėjams, nepriklausomoms NVO ir žiniasklaidai, pilietinei visuomenei ir tiems, kurie gina politines ir pilietines laisves Rusijoje, pavyzdžiui, rodant tvaresnius ir aukšto lygio įsipareigojimus dėl pagrindinių atskirų susirūpinimą keliančių atvejų, įskaitant Vladimiro Kara-Murzos nuodijimą, visapusiškai pasinaudojant ambasadorių ir kitų pareigūnų vizitais į regionus, siekiant kelti susirūpinimą dėl žmogaus teisių ir susitikti su žmogaus teisių gynėjais ir pilietine visuomene, taip pat strategiškai naudojantis socialine žiniasklaida, tiksliniais komentarais ir spaudos priemonėmis siekiant aiškiai išreikšti paramą žmogaus teisių gynėjams, be kita ko, Rusijoje ir nepriklausomais Rusijos kanalais, taip pat remiant nepriklausomus Rusijos žurnalistus diplomatiniais ir (arba) konsuliniais veiksmais, kai jiems kyla pavojus, įskaitant lanksčią vizų politiką; nors Parlamentas pabrėžia, kad šis bendradarbiavimas su pilietine visuomene turi būti būsimo naujo ES strateginio požiūrio į Rusiją ramstis, ir ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę priimti Rusijoje gąsdinamas arba uždraustas NVO ir prireikus leisti joms veikti iš ES teritorijos, didinti paramą žmogaus teisių gynėjų darbui ir prireikus palengvinti vizų išdavimą skubos tvarka bei suteikti laikiną prieglobstį ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

e)

didinti paramą žmogaus teisių gynėjams, nepriklausomoms NVO ir žiniasklaidai, pilietinei visuomenei ir tiems, kurie gina politines ir pilietines laisves Rusijoje, pavyzdžiui, rodant tvaresnius ir aukšto lygio įsipareigojimus dėl pagrindinių atskirų susirūpinimą keliančių atvejų, įskaitant Vladimiro Kara-Murzos nuodijimą, visapusiškai pasinaudojant ambasadorių ir kitų pareigūnų vizitais į regionus, siekiant kelti susirūpinimą dėl žmogaus teisių ir susitikti su žmogaus teisių gynėjais ir pilietine visuomene, taip pat strategiškai naudojantis socialine žiniasklaida, tiksliniais komentarais ir spaudos priemonėmis siekiant aiškiai išreikšti paramą žmogaus teisių gynėjams, be kita ko, Rusijoje ir nepriklausomais Rusijos kanalais, taip pat remiant nepriklausomus Rusijos žurnalistus diplomatiniais ir (arba) konsuliniais veiksmais, kai jiems kyla pavojus, įskaitant lanksčią vizų politiką; nors Parlamentas pabrėžia, kad šis bendradarbiavimas su pilietine visuomene turi būti būsimo naujo ES strateginio požiūrio į Rusiją ramstis, ir ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę priimti Rusijoje gąsdinamas arba uždraustas NVO ir prireikus leisti joms veikti iš ES teritorijos, didinti paramą žmogaus teisių gynėjų darbui ir prireikus palengvinti vizų išdavimą skubos tvarka bei suteikti laikiną prieglobstį ES valstybėse narėse;

| f) | poreikį tęsti pilietinės visuomenės bendradarbiavimą su Rusija ir taip šalinti vis didėjančias kliūtis, kurias Rusijos valdžios institucijos kelia žmonių tarpusavio ryšiams, pilietinės visuomenės bendradarbiavimui ir Rusijos pilietinės visuomenės organizacijų rėmimui; |
| --- | --- |

f)

poreikį tęsti pilietinės visuomenės bendradarbiavimą su Rusija ir taip šalinti vis didėjančias kliūtis, kurias Rusijos valdžios institucijos kelia žmonių tarpusavio ryšiams, pilietinės visuomenės bendradarbiavimui ir Rusijos pilietinės visuomenės organizacijų rėmimui;

| g) | smerkia naujas pogrindinių represijų formas, kuriomis siekiama tiek sostinėje, tiek kitur taikyti sankcijas už darbuotojų, ligoninių gydytojų, mokytojų ir socialinių paslaugų darbuotojų dalyvavimą demonstracijose arba jų paramą dabartinio režimo oponentams; |
| --- | --- |

g)

smerkia naujas pogrindinių represijų formas, kuriomis siekiama tiek sostinėje, tiek kitur taikyti sankcijas už darbuotojų, ligoninių gydytojų, mokytojų ir socialinių paslaugų darbuotojų dalyvavimą demonstracijose arba jų paramą dabartinio režimo oponentams;

| h) | ES ir jos valstybių narių poreikį Europos Taryboje skubiai iškelti klausimus, susijusius su Rusijos Federacijos neseniai priimtais autoritariniais teisės aktais, atsižvelgiant į jos tarptautinių įsipareigojimų Europos Tarybai vykdymą; |
| --- | --- |

h)

ES ir jos valstybių narių poreikį Europos Taryboje skubiai iškelti klausimus, susijusius su Rusijos Federacijos neseniai priimtais autoritariniais teisės aktais, atsižvelgiant į jos tarptautinių įsipareigojimų Europos Tarybai vykdymą;

| i) | imtis suderintų veiksmų su panašiai mąstančiais tarptautiniais partneriais, įskaitant G 7 šalis, raginant Rusijos valdžios institucijas nutraukti vidaus represijas prieš demokratiją ir pilietinės visuomenės aktyvistus bei žmogaus teisių gynėjus; tie veiksmai taip pat turėtų apimti aukšto lygio ir viešąsias intervencijas, koordinuotas iniciatyvas ir nuolatinę kontrolę tarptautiniuose ir regioniniuose žmogaus teisių forumuose, pavyzdžiui, Europos Taryboje, ESBO ir JT Žmogaus teisių taryboje; |
| --- | --- |

i)

imtis suderintų veiksmų su panašiai mąstančiais tarptautiniais partneriais, įskaitant G 7 šalis, raginant Rusijos valdžios institucijas nutraukti vidaus represijas prieš demokratiją ir pilietinės visuomenės aktyvistus bei žmogaus teisių gynėjus; tie veiksmai taip pat turėtų apimti aukšto lygio ir viešąsias intervencijas, koordinuotas iniciatyvas ir nuolatinę kontrolę tarptautiniuose ir regioniniuose žmogaus teisių forumuose, pavyzdžiui, Europos Taryboje, ESBO ir JT Žmogaus teisių taryboje;

| j) | atlikti reguliarius poveikio žmogaus teisėms vertinimus siekiant užtikrinti, kad bendradarbiavimas su Rusijos valdžios institucijomis nepakenktų žmogaus teisių tikslams ir tiesiogiai ar netiesiogiai neprisidėtų prie žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

j)

atlikti reguliarius poveikio žmogaus teisėms vertinimus siekiant užtikrinti, kad bendradarbiavimas su Rusijos valdžios institucijomis nepakenktų žmogaus teisių tikslams ir tiesiogiai ar netiesiogiai neprisidėtų prie žmogaus teisių pažeidimų;

| k) | skatinti ES didmiesčius ir miestus, kurie vykdo aktyvius miestų partnerystės projektus su savo partneriais Rusijoje, peržiūrėti ir atnaujinti šiuos susitarimus, kad būtų atsižvelgta į žmogaus teisių aspektą ir kad bendradarbiaujant daugiausia dėmesio būtų skiriama pilietinei visuomenei ir žmonių tarpusavio ryšiams; |
| --- | --- |

k)

skatinti ES didmiesčius ir miestus, kurie vykdo aktyvius miestų partnerystės projektus su savo partneriais Rusijoje, peržiūrėti ir atnaujinti šiuos susitarimus, kad būtų atsižvelgta į žmogaus teisių aspektą ir kad bendradarbiaujant daugiausia dėmesio būtų skiriama pilietinei visuomenei ir žmonių tarpusavio ryšiams;

| l) | laikytis Parlamento raginimo ES delegacijai ir nacionalinėms diplomatinėms atstovybėms Rusijoje atidžiai stebėti atskirų politinių kalinių padėtį ir teismo procesus vietoje ir pasiūlyti jiems visokeriopą paramą, kurios jiems gali prireikti, ir dirbti kartu, kad būtų užtikrintas greitas jų paleidimas; |
| --- | --- |

l)

laikytis Parlamento raginimo ES delegacijai ir nacionalinėms diplomatinėms atstovybėms Rusijoje atidžiai stebėti atskirų politinių kalinių padėtį ir teismo procesus vietoje ir pasiūlyti jiems visokeriopą paramą, kurios jiems gali prireikti, ir dirbti kartu, kad būtų užtikrintas greitas jų paleidimas;

| m) | vengti suteikti legitimumą pareigūnams, atsakingiems už žmogaus teisių pažeidimus ir represijas, pavyzdžiui, ambasadoriai ir atvykstantys į šalį aukšto lygio asmenys turėtų vengti susitikimų savo nuožiūra su pareigūnais, susijusiais su represijomis, pavyzdžiui, su Valstybės Dūmos nariais, prisidėjusiais prie „užsienio agentų“ įstatymo rengimo, pvz., Andrejumi Klimovu; šiuo tikslu stebėti dvišalius forumus, pavyzdžiui, Trianono dialogą ir Sočio dialogą; įvertinti galimybę juos nutraukti, remiantis Peterburgo dialogo, kurio nuspręsta neberengti tol, kol kai kurie jo nariai diskriminuojami kaip „nepageidautinos užsienio organizacijos“, pavyzdžiu; |
| --- | --- |

m)

vengti suteikti legitimumą pareigūnams, atsakingiems už žmogaus teisių pažeidimus ir represijas, pavyzdžiui, ambasadoriai ir atvykstantys į šalį aukšto lygio asmenys turėtų vengti susitikimų savo nuožiūra su pareigūnais, susijusiais su represijomis, pavyzdžiui, su Valstybės Dūmos nariais, prisidėjusiais prie „užsienio agentų“ įstatymo rengimo, pvz., Andrejumi Klimovu; šiuo tikslu stebėti dvišalius forumus, pavyzdžiui, Trianono dialogą ir Sočio dialogą; įvertinti galimybę juos nutraukti, remiantis Peterburgo dialogo, kurio nuspręsta neberengti tol, kol kai kurie jo nariai diskriminuojami kaip „nepageidautinos užsienio organizacijos“, pavyzdžiu;

| 3. | reiškia paramą visiems asmenims ir organizacijoms, kurie patiria represijas, ir ragina Rusijos valdžios institucijas nutraukti jų persekiojimo ir bauginimo veiksmus ir išpuolius prieš pilietinę visuomenę, žiniasklaidą, žmogaus teisių organizacijas ir aktyvistus; smerkia tai, kad Rusijos valdžios institucijos neapsaugo šių subjektų nuo trečiųjų asmenų išpuolių, priekabiavimo ir bauginimo veiksmų ir nešališkai netiria tokių išpuolių prieš juos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena visoms Rusijoje veikiančioms ES įmonėms, kad jos elgtųsi ypač stropiai ir laikytųsi savo pareigos užtikrinti žmogaus teises, laikantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų; yra susirūpinęs dėl to, kad aukšto rango Europos politikai sudaro pelningas sutartis su Kremliaus valdomomis arba Kremliumi susijusiomis įmonėmis, pvz., „Gazprom“ ar „Rosneft“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, taip pat Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir Valstybės Dūmai. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0159.

(2)  OL C 76, 2018 2 28, p. 27.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/113

---

P9_TA(2021)0292

Žmogaus teisės ir politinė padėtis Kuboje

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių ir politinės padėties Kuboje (2021/2745(RSP))

(2022/C 67/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, visų pirma į 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Kuboje (1), 2019 m. gruodžio 3 d. rezoliuciją dėl José Danielio Ferrero atvejo Kuboje (2) ir 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, visų pirma į 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Kuboje (1), 2019 m. gruodžio 3 d. rezoliuciją dėl José Danielio Ferrero atvejo Kuboje (2) ir 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. pasirašytą ir nuo 2017 m. lapkričio 1 d. laikinai taikomą Europos Sąjungos ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. pasirašytą ir nuo 2017 m. lapkričio 1 d. laikinai taikomą Europos Sąjungos ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 11 d. surengtą Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis klausymą dėl Kubos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 11 d. surengtą Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis klausymą dėl Kubos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. įvykusią neformalią ES ir Kubos jungtinės tarybos narių vaizdo konferenciją (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. įvykusią neformalią ES ir Kubos jungtinės tarybos narių vaizdo konferenciją (5),

| — | atsižvelgdamas į trečiąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais, 2021 m. vasario 26 d. surengtą vadovaujantis Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trečiąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais, 2021 m. vasario 26 d. surengtą vadovaujantis Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimu (6),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių tarybos 2018 m. gegužės mėn. visuotinį periodinį vertinimą dėl Kubos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių tarybos 2018 m. gegužės mėn. visuotinį periodinį vertinimą dėl Kubos,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis bei dokumentus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis bei dokumentus,

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir į JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendrąsias rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir į JT Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendrąsias rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į tokių žmogaus teisių organizacijų, kaip „Human Rights Watch“, „Human Rights Foundation“ ir „Prisoners Defenders“, ataskaitas, į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2020-ųjų metinės ataskaitos IV.B skyrių dėl Kubos, į specialiojo pranešėjo šiuolaikinių vergijos formų, įskaitant jos priežastis ir padarinius, klausimais ir specialiojo pranešėjo prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, klausimais 2019 m. lapkričio 6 d. pranešimą Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui dėl Kubos medikų brigadų ir į naujausio 2018 m. visuotinio periodinio vertinimo dėl Kubos išvadas dėl Kubos medikų brigadų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tokių žmogaus teisių organizacijų, kaip „Human Rights Watch“, „Human Rights Foundation“ ir „Prisoners Defenders“, ataskaitas, į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2020-ųjų metinės ataskaitos IV.B skyrių dėl Kubos, į specialiojo pranešėjo šiuolaikinių vergijos formų, įskaitant jos priežastis ir padarinius, klausimais ir specialiojo pranešėjo prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, klausimais 2019 m. lapkričio 6 d. pranešimą Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui dėl Kubos medikų brigadų ir į naujausio 2018 m. visuotinio periodinio vertinimo dėl Kubos išvadas dėl Kubos medikų brigadų,

| — | atsižvelgdamas į Kubos žmogaus teisių stebėsenos centro pranešimus apie represijas ir savavališką kalinimą, gautus per 12 mėnesių laikotarpį iki 2021 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kubos žmogaus teisių stebėsenos centro pranešimus apie represijas ir savavališką kalinimą, gautus per 12 mėnesių laikotarpį iki 2021 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 179-osios sesijos viešus klausymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 179-osios sesijos viešus klausymus,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos rezoliucijas 7/2021, 14/2021 ir 24/2021, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos rezoliucijas 7/2021, 14/2021 ir 24/2021,

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, kurią 1984 m. gruodžio 10 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja ir kurios šalis yra Kuba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, kurią 1984 m. gruodžio 10 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja ir kurios šalis yra Kuba,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurios signatarė yra Kuba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurios signatarė yra Kuba,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Kubos Konstituciją ir jos Baudžiamąjį kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kubos Konstituciją ir jos Baudžiamąjį kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į Kubos Respublikos užsienio prekybos ir investicijų ministerijos 2010 m. kovo 29 d. rezoliuciją Nr. 168, į 1976 m. rugsėjo 12 d. Įstatymą Nr. 1312 (vadinamasis Migracijos įstatymas) ir jį reglamentuojančius 2015 m. gruodžio 18 d. Potvarkį Nr. 26 bei 2012 m. spalio 12 d. Potvarkį Nr. 306, į Amerikos žmogaus teisių konvenciją ir į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2021 m. balandžio mėn. metinę ataskaitą už 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kubos Respublikos užsienio prekybos ir investicijų ministerijos 2010 m. kovo 29 d. rezoliuciją Nr. 168, į 1976 m. rugsėjo 12 d. Įstatymą Nr. 1312 (vadinamasis Migracijos įstatymas) ir jį reglamentuojančius 2015 m. gruodžio 18 d. Potvarkį Nr. 26 bei 2012 m. spalio 12 d. Potvarkį Nr. 306, į Amerikos žmogaus teisių konvenciją ir į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2021 m. balandžio mėn. metinę ataskaitą už 2020 m.,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas, kurias yra ratifikavusi Kuba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas, kurias yra ratifikavusi Kuba,

| — | atsižvelgdamas į pilietinės visuomenės organizacijos apibrėžtį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pilietinės visuomenės organizacijos apibrėžtį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2016 m. pasirašytame Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarime abi šalys patvirtina, kad gerbia visuotines žmogaus teises, įtvirtintas Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose susijusiuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose; kadangi 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamentas pritarė ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2016 m. pasirašytame Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarime abi šalys patvirtina, kad gerbia visuotines žmogaus teises, įtvirtintas Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose susijusiuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose; kadangi 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamentas pritarė ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimui;

| B. | kadangi 2017 m. Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje patvirtino savo poziciją demokratijos, visuotinių žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, pvz., saviraiškos ir susirinkimų laisvės bei laisvės burtis į politines asociacijas, taip pat visų formų informacijos laisvės, klausimais; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje patvirtino savo poziciją demokratijos, visuotinių žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, pvz., saviraiškos ir susirinkimų laisvės bei laisvės burtis į politines asociacijas, taip pat visų formų informacijos laisvės, klausimais;

| C. | kadangi žmogaus teisės, laisvė, orumas ir žmonių gerovė geriausiai atstovaujama ir apginama demokratijos sąlygomis, o tai reiškia, be kita ko, valdžios kaitą, laisvus ir teisingus rinkimus bei pagarbą politiniam pliuralizmui; kadangi neseniai patvirtintos Kubos Konstitucijos 5 straipsnyje pabrėžiama, kad aukščiausias valdžios autoritetas yra Kubos komunistų partija, o ši nuostata sutvirtinama 4 ir 229 straipsniais, kuriuose socializmas akcentuojamas kaip nepakeičiama sistema; kadangi naująja 2019 m. Konstitucija naudojamasi ne tik siekiant apsaugoti sistemą ir įšaldyti bet kokį laisvių ir teisių reformavimo procesą, bet ir išplėsti jų varžymą; kadangi režimas griežtai varžo žmones numatydamas įvairius nuosprendžius už politinę veiklą, pradedant dalyvavimu politiniame gyvenime ir baigiant politinių pareigų atlikimu; kadangi vėl ir vėl nesudaromos sąlygos, kuriomis būtų užtikrinamas teismų nepriklausomumas, ypač kai nagrinėjamos su aktyvistais ir disidentais susijusios bylos; |
| --- | --- |

C.

kadangi žmogaus teisės, laisvė, orumas ir žmonių gerovė geriausiai atstovaujama ir apginama demokratijos sąlygomis, o tai reiškia, be kita ko, valdžios kaitą, laisvus ir teisingus rinkimus bei pagarbą politiniam pliuralizmui; kadangi neseniai patvirtintos Kubos Konstitucijos 5 straipsnyje pabrėžiama, kad aukščiausias valdžios autoritetas yra Kubos komunistų partija, o ši nuostata sutvirtinama 4 ir 229 straipsniais, kuriuose socializmas akcentuojamas kaip nepakeičiama sistema; kadangi naująja 2019 m. Konstitucija naudojamasi ne tik siekiant apsaugoti sistemą ir įšaldyti bet kokį laisvių ir teisių reformavimo procesą, bet ir išplėsti jų varžymą; kadangi režimas griežtai varžo žmones numatydamas įvairius nuosprendžius už politinę veiklą, pradedant dalyvavimu politiniame gyvenime ir baigiant politinių pareigų atlikimu; kadangi vėl ir vėl nesudaromos sąlygos, kuriomis būtų užtikrinamas teismų nepriklausomumas, ypač kai nagrinėjamos su aktyvistais ir disidentais susijusios bylos;

| D. | kadangi Potvarkiu Nr. 349 ribojama menininkų saviraiškos laisvė, nes, norint rengti viešus ir privačius pasirodymus bei parodas, reikalaujama gauti išankstinį leidimą; kadangi Potvarkiu Nr. 370 dėl internetinio turinio nustatoma dviprasmiška sistema, pagal kurią leidžiama persekioti aktyvistus ir nepriklausomus žurnalistus, ypač COVID-19 pandemijos kontekste; kadangi į Kubos baudžiamąjį kodeksą įtrauktos tokios nuostatos, kaip „pavojaus padėtis“ ir „saugumo priemonės siekiant užkirsti kelią nusikaltimui“, dėl kurių kalėjimuose be nuosprendžio už konkretų nusikaltimą laikoma per 8 000 žmonių, o dar 2 500 buvo pasmerkti priverčiamajam darbui; |
| --- | --- |

D.

kadangi Potvarkiu Nr. 349 ribojama menininkų saviraiškos laisvė, nes, norint rengti viešus ir privačius pasirodymus bei parodas, reikalaujama gauti išankstinį leidimą; kadangi Potvarkiu Nr. 370 dėl internetinio turinio nustatoma dviprasmiška sistema, pagal kurią leidžiama persekioti aktyvistus ir nepriklausomus žurnalistus, ypač COVID-19 pandemijos kontekste; kadangi į Kubos baudžiamąjį kodeksą įtrauktos tokios nuostatos, kaip „pavojaus padėtis“ ir „saugumo priemonės siekiant užkirsti kelią nusikaltimui“, dėl kurių kalėjimuose be nuosprendžio už konkretų nusikaltimą laikoma per 8 000 žmonių, o dar 2 500 buvo pasmerkti priverčiamajam darbui;

| E. | kadangi nuo tada, kai beveik prieš ketverius metus įsigaliojo Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas, Kuboje nepadaryta jokios konkrečios pažangos, susijusios su bendraisiais principais ir tikslais, kurių pagal susitarimą siekiama norint pagerinti žmogaus teisių ir pagrindinių teisių padėtį bei ekonomines ir socialines sąlygas Kubos piliečių labui; kadangi, priešingai, Kubos režimas ėmėsi dar didesnių represijų, padaugėjo žmogaus teisių pažeidimų, padėtis visoje Kubos visuomenėje toliau blogėja, o dėl to svarbiuose sektoriuose kyla naujos pasipriešinimo ir taikių demonstracijų bangos, kurias malšina ir su kuriomis brutaliai susidoroja Kubos režimo represinės struktūros; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo tada, kai beveik prieš ketverius metus įsigaliojo Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas, Kuboje nepadaryta jokios konkrečios pažangos, susijusios su bendraisiais principais ir tikslais, kurių pagal susitarimą siekiama norint pagerinti žmogaus teisių ir pagrindinių teisių padėtį bei ekonomines ir socialines sąlygas Kubos piliečių labui; kadangi, priešingai, Kubos režimas ėmėsi dar didesnių represijų, padaugėjo žmogaus teisių pažeidimų, padėtis visoje Kubos visuomenėje toliau blogėja, o dėl to svarbiuose sektoriuose kyla naujos pasipriešinimo ir taikių demonstracijų bangos, kurias malšina ir su kuriomis brutaliai susidoroja Kubos režimo represinės struktūros;

| F. | kadangi JT žmogaus teisių tarybos darbo grupės savavališko kalinimo klausimu nuomonėje Nr. 50/2020, paskelbtoje 2020 m. spalio 14 d., perspėjama, kad Kubos valdžios vykdomas sisteminis žmogaus teisių pažeidinėjimas yra įprasta praktika; kadangi per pastaruosius dvylika mėnesių iki 2021 m. birželio 1 d. Kuboje buvo užregistruoti 199 politinių kalinių atvejai, įskaitant 65 naujus laisvės atėmimo už politinius įsitikinimus atvejus; kadangi nuo 2021 m. pradžios balandžio mėn. buvo pasiektas represijų rekordas: Kubos žmogaus teisių stebėsenos centras užfiksavo daugiau nei 1 018 represijų prieš žmogaus teisių aktyvistus ir nepriklausomus žurnalistus atvejų, įskaitant 206 savavališko kalinimo ir 13 brutalaus smurto atvejų; kadangi, organizacijos „Prisoners Defenders“ duomenimis, šiuo metu Kuboje yra 150 politinių kalinių; |
| --- | --- |

F.

kadangi JT žmogaus teisių tarybos darbo grupės savavališko kalinimo klausimu nuomonėje Nr. 50/2020, paskelbtoje 2020 m. spalio 14 d., perspėjama, kad Kubos valdžios vykdomas sisteminis žmogaus teisių pažeidinėjimas yra įprasta praktika; kadangi per pastaruosius dvylika mėnesių iki 2021 m. birželio 1 d. Kuboje buvo užregistruoti 199 politinių kalinių atvejai, įskaitant 65 naujus laisvės atėmimo už politinius įsitikinimus atvejus; kadangi nuo 2021 m. pradžios balandžio mėn. buvo pasiektas represijų rekordas: Kubos žmogaus teisių stebėsenos centras užfiksavo daugiau nei 1 018 represijų prieš žmogaus teisių aktyvistus ir nepriklausomus žurnalistus atvejų, įskaitant 206 savavališko kalinimo ir 13 brutalaus smurto atvejų; kadangi, organizacijos „Prisoners Defenders“ duomenimis, šiuo metu Kuboje yra 150 politinių kalinių;

| G. | kadangi, atsižvelgiant į analizę, kurią 2021 m. vasario 11 d. atliko Amerikos šalių žmogaus teisių komisija, atsargumo priemonės buvo pritaikytos 20-čiai identifikuotų judėjimo „Movimiento San Isidro“ narių, ir turima pakankamai įrodymų, kad šių identifikuotų asmenų teisėms į gyvybę ir asmens neliečiamybę gresia rimtas pavojus; kadangi Kubos valdžios institucijų atstovai neteisėtai įsilaužė į nepriklausomo menininko ir judėjimo „Movimiento San Isidro“ koordinatoriaus Luiso Manuelio Otero Alcántaros namus bei keletą valandų savavališkai jį kalino nepateikę jokių kaltinimų; kadangi šio judėjimo narys Denis Solís González savavališkai laikomas kalėjime apkaltintas nepagarba, o Luis Robles Elizástegui kalinamas vien už tai, kad nešė plakatą, kuriame taikiai ragino išlaisvinti Denisą Solísą Gonzálezą; kadangi minėtojo judėjimo narys Maykel Castillo Pérez, vienas iš dainos Patria y Vida autorių, yra savavališkai kalinamas, be to, JT Priverstinio dingimo komitetas paskelbė, kad jis yra 14 dienų dingęs; |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgiant į analizę, kurią 2021 m. vasario 11 d. atliko Amerikos šalių žmogaus teisių komisija, atsargumo priemonės buvo pritaikytos 20-čiai identifikuotų judėjimo „Movimiento San Isidro“ narių, ir turima pakankamai įrodymų, kad šių identifikuotų asmenų teisėms į gyvybę ir asmens neliečiamybę gresia rimtas pavojus; kadangi Kubos valdžios institucijų atstovai neteisėtai įsilaužė į nepriklausomo menininko ir judėjimo „Movimiento San Isidro“ koordinatoriaus Luiso Manuelio Otero Alcántaros namus bei keletą valandų savavališkai jį kalino nepateikę jokių kaltinimų; kadangi šio judėjimo narys Denis Solís González savavališkai laikomas kalėjime apkaltintas nepagarba, o Luis Robles Elizástegui kalinamas vien už tai, kad nešė plakatą, kuriame taikiai ragino išlaisvinti Denisą Solísą Gonzálezą; kadangi minėtojo judėjimo narys Maykel Castillo Pérez, vienas iš dainos Patria y Vida autorių, yra savavališkai kalinamas, be to, JT Priverstinio dingimo komitetas paskelbė, kad jis yra 14 dienų dingęs;

| H. | kadangi, priešingai nei prašė Parlamentas, ES atstovai nelankė politinių kalinių kalėjime ir nestebėjo oponentų, disidentų, žmogaus teisių aktyvistų ar nepriklausomos pilietinės visuomenės atstovų teismo procesų; kadangi tarptautinių žmogaus teisių organizacijų, pvz., „Human Rights Watch“, „Amnesty International“ ir „Prisoners Defenders“, atstovams bei daugeliui kitų nepriklausomų žmogaus teisių padėties stebėtojų, įskaitant JT specialiuosius pranešėjus, neleidžiama atvykti į Kubą, nors jie jau ne vienus metus primygtinai teigia turintys apsilankyti saloje; |
| --- | --- |

H.

kadangi, priešingai nei prašė Parlamentas, ES atstovai nelankė politinių kalinių kalėjime ir nestebėjo oponentų, disidentų, žmogaus teisių aktyvistų ar nepriklausomos pilietinės visuomenės atstovų teismo procesų; kadangi tarptautinių žmogaus teisių organizacijų, pvz., „Human Rights Watch“, „Amnesty International“ ir „Prisoners Defenders“, atstovams bei daugeliui kitų nepriklausomų žmogaus teisių padėties stebėtojų, įskaitant JT specialiuosius pranešėjus, neleidžiama atvykti į Kubą, nors jie jau ne vienus metus primygtinai teigia turintys apsilankyti saloje;

| I. | kadangi, vadovaujantis Kubos užsienio prekybos ir investicijų ministerijos 2010 m. rezoliucija Nr. 168, visiems užsienyje dirbantiems valstybės tarnautojams arba valstybės valdomų įmonių darbuotojams, įskaitant medikus, taikomos nepagrįstos pareigos ir prievolės, pažeidžiančios žmogaus orumą bei pačias fundamentaliausias ir pagrindines žmogaus teises; kadangi visi valstybės tarnautojai, nebaigiantys medicininės pagalbos misijos arba nusprendžiantys negrįžti į Kubą, pagal Kubos baudžiamąjį kodeksą baudžiami aštuonerių metų kalėjimo bausme; kadangi, pasak Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos, šios medicininės pagalbos misijos priskirtinos vienai iš šiuolaikinės vergovės formų, be to, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškime dėl Kubos medicininės pagalbos misijų (CUB6/2019) akcentuojamos pavojingos ir nežmoniškos medikų darbo sąlygos, o šiuos įtarimus patvirtina organizacija „Human Rights Watch“ ir 622 liudijimai; |
| --- | --- |

I.

kadangi, vadovaujantis Kubos užsienio prekybos ir investicijų ministerijos 2010 m. rezoliucija Nr. 168, visiems užsienyje dirbantiems valstybės tarnautojams arba valstybės valdomų įmonių darbuotojams, įskaitant medikus, taikomos nepagrįstos pareigos ir prievolės, pažeidžiančios žmogaus orumą bei pačias fundamentaliausias ir pagrindines žmogaus teises; kadangi visi valstybės tarnautojai, nebaigiantys medicininės pagalbos misijos arba nusprendžiantys negrįžti į Kubą, pagal Kubos baudžiamąjį kodeksą baudžiami aštuonerių metų kalėjimo bausme; kadangi, pasak Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos, šios medicininės pagalbos misijos priskirtinos vienai iš šiuolaikinės vergovės formų, be to, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškime dėl Kubos medicininės pagalbos misijų (CUB6/2019) akcentuojamos pavojingos ir nežmoniškos medikų darbo sąlygos, o šiuos įtarimus patvirtina organizacija „Human Rights Watch“ ir 622 liudijimai;

| J. | kadangi Kuba yra ratifikavusi aštuonias kertines TDO konvencijas; kadangi Kuba pažeidžia TDO konvencijas Nr. 29 ir 105 dėl priverčiamojo darbo; |
| --- | --- |

J.

kadangi Kuba yra ratifikavusi aštuonias kertines TDO konvencijas; kadangi Kuba pažeidžia TDO konvencijas Nr. 29 ir 105 dėl priverčiamojo darbo;

| K. | kadangi Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę tris kartus atiteko Kubos aktyvistams: 2002 m. ji paskirta Oswaldui Payá, 2005 m. – judėjimui „Baltai vilkinčios moterys“ (Bertai Soler), o 2010 m. – Guillermo Fariñasui; kadangi Kubos valdžia sistemingai neleidžia Sacharovo premijos laureatams ir jų artimiesiems išvykti iš šalies ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose, įskaitant organizuojamus Europos Parlamento, nors kvietimai buvo išsiųsti daugybę kartų, o pastarąjį kartą – 2020 m. gruodžio 11 d.; kadangi jos taktika apima persekiojimą, bauginimą, Berta Soler ir Reinaldo Escobar buvo savavališkai suimti, be to, trikdomas kitų dalyvių interneto ryšys; kadangi Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis pirmininkė, Užsienio reikalų komiteto pirmininkas ir Parlamento pirmininko pavaduotojas pasirašė bendrą pareiškimą, kuriuo pasmerktas aktyvistų persekiojimas; kadangi ES delegacija Havanoje nerimauja dėl jų gynimo ir pagalbos jiems; kadangi nei Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), nei ES delegacija Kuboje nėra paskelbusios juos ginančio pareiškimo ir viešai ar privačiai kaip nors jų parėmusios; |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę tris kartus atiteko Kubos aktyvistams: 2002 m. ji paskirta Oswaldui Payá, 2005 m. – judėjimui „Baltai vilkinčios moterys“ (Bertai Soler), o 2010 m. – Guillermo Fariñasui; kadangi Kubos valdžia sistemingai neleidžia Sacharovo premijos laureatams ir jų artimiesiems išvykti iš šalies ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose, įskaitant organizuojamus Europos Parlamento, nors kvietimai buvo išsiųsti daugybę kartų, o pastarąjį kartą – 2020 m. gruodžio 11 d.; kadangi jos taktika apima persekiojimą, bauginimą, Berta Soler ir Reinaldo Escobar buvo savavališkai suimti, be to, trikdomas kitų dalyvių interneto ryšys; kadangi Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis pirmininkė, Užsienio reikalų komiteto pirmininkas ir Parlamento pirmininko pavaduotojas pasirašė bendrą pareiškimą, kuriuo pasmerktas aktyvistų persekiojimas; kadangi ES delegacija Havanoje nerimauja dėl jų gynimo ir pagalbos jiems; kadangi nei Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), nei ES delegacija Kuboje nėra paskelbusios juos ginančio pareiškimo ir viešai ar privačiai kaip nors jų parėmusios;

| L. | kadangi dabartinis ES ambasadorius Havanoje pasirašė laišką JAV Prezidentui, kuriame, be kita ko, prašoma nutraukti embargą, kurį salai taiko JAV, ir susilaikyti nuo kišimosi į Kubos reikalus; kadangi šiais veiksmais akivaizdžiai viršyti ambasadoriaus diplomatiniai įgaliojimai, be to, tai parodo, kad ES ambasados Havanoje vaidmuo labai politizuotas; kadangi dabartinis ES ambasadorius Havanoje yra paviešinęs pareiškimų, kuriuose teigiama, kad „Kuba – ne diktatūra“; |
| --- | --- |

L.

kadangi dabartinis ES ambasadorius Havanoje pasirašė laišką JAV Prezidentui, kuriame, be kita ko, prašoma nutraukti embargą, kurį salai taiko JAV, ir susilaikyti nuo kišimosi į Kubos reikalus; kadangi šiais veiksmais akivaizdžiai viršyti ambasadoriaus diplomatiniai įgaliojimai, be to, tai parodo, kad ES ambasados Havanoje vaidmuo labai politizuotas; kadangi dabartinis ES ambasadorius Havanoje yra paviešinęs pareiškimų, kuriuose teigiama, kad „Kuba – ne diktatūra“;

| M. | kadangi Kubos vyriausybė neleido nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijoms dalyvauti ES ir Kubos pilietinės visuomenės seminaruose, kurie vyko prieš trečiąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais; kadangi 2021 m. vasario 26 d. ES ir Kuba surengė savo trečiąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais pagal Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą; kadangi abi šalys aptarė taikių susirinkimų ir asociacijų laisvės klausimą; kadangi ES priminė, kad būtina vykdyti įsipareigojimus tarptautinės žmogaus teisių teisės srityje; kadangi dialogo tikslas – pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir jis negali būti laikomas savitiksliu; kadangi, kaip pabrėžiama Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo 36 straipsnyje, bet koks politinis dialogas turi apimti tiesioginį intensyvų nepriklausomos pilietinės visuomenės ir visų opozicijos politinių veikėjų dalyvavimą be jokių suvaržymų; |
| --- | --- |

M.

kadangi Kubos vyriausybė neleido nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijoms dalyvauti ES ir Kubos pilietinės visuomenės seminaruose, kurie vyko prieš trečiąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais; kadangi 2021 m. vasario 26 d. ES ir Kuba surengė savo trečiąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais pagal Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą; kadangi abi šalys aptarė taikių susirinkimų ir asociacijų laisvės klausimą; kadangi ES priminė, kad būtina vykdyti įsipareigojimus tarptautinės žmogaus teisių teisės srityje; kadangi dialogo tikslas – pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir jis negali būti laikomas savitiksliu; kadangi, kaip pabrėžiama Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo 36 straipsnyje, bet koks politinis dialogas turi apimti tiesioginį intensyvų nepriklausomos pilietinės visuomenės ir visų opozicijos politinių veikėjų dalyvavimą be jokių suvaržymų;

| N. | kadangi Parlamentas yra ne kartą kvietęs Kubos vyriausybės diplomatinius atstovus dalyvauti su Kuba susijusiuose klausymuose ir veikloje; kadangi šie kvietimai buvo atmesti, maža to, į juos buvo atsakoma laiškais, kupinais įžeidimų ir nepagrįstų kaltinimų Parlamentui bei jo nariams; kadangi Parlamentas veikiausiai yra vienintelė ES institucija, kurios atstovams nebuvo suteiktas leidimas apsilankyti šalyje po to, kai laikinai įsigaliojo Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas, o šis požiūris akivaizdžiai prieštarauja esminei idėjai, kuria turėtų būti grindžiamas politinio dialogo susitarimas; |
| --- | --- |

N.

kadangi Parlamentas yra ne kartą kvietęs Kubos vyriausybės diplomatinius atstovus dalyvauti su Kuba susijusiuose klausymuose ir veikloje; kadangi šie kvietimai buvo atmesti, maža to, į juos buvo atsakoma laiškais, kupinais įžeidimų ir nepagrįstų kaltinimų Parlamentui bei jo nariams; kadangi Parlamentas veikiausiai yra vienintelė ES institucija, kurios atstovams nebuvo suteiktas leidimas apsilankyti šalyje po to, kai laikinai įsigaliojo Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas, o šis požiūris akivaizdžiai prieštarauja esminei idėjai, kuria turėtų būti grindžiamas politinio dialogo susitarimas;

| O. | kadangi Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas apima vadinamąją žmogaus teisių sąlygą – standartinį esminį ES tarptautinių susitarimų elementą, kuriuo remiantis Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo galiojimas gali būti sustabdytas pažeidus nuostatas dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

O.

kadangi Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas apima vadinamąją žmogaus teisių sąlygą – standartinį esminį ES tarptautinių susitarimų elementą, kuriuo remiantis Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo galiojimas gali būti sustabdytas pažeidus nuostatas dėl žmogaus teisių;

| 1. | griežtai smerkia tai, kad Kuboje žmonės tampa politiniais kaliniais, nepaliaujamą ir nuolatinį politinį disidentų persekiojimą, bauginimą bei jų savavališką kalinimą; taip pat smerkia šiuo metu vykdomus išpuolius prieš menininkus, susibūrusius į judėjimą „Movimiento San Isidro“, taikius disidentus, nepriklausomus žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus ir politinės opozicijos narius; ragina nedelsiant nutraukti šiuos veiksmus, be to, primygtinai ragina Kubos valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti visus politinius kalinius ir asmenis, savavališkai kalinamus vien už naudojimąsi savo saviraiškos ir susirinkimų laisve; griežtai smerkia Aymaros Nieto Muñoz, Mitzaelo Díazo Paseiro, Iváno Amaro Hidalgo, Edilberto Ronalo Arzuagos Alcalá, Yandiero Garcíos Labrados, Deniso Solíso Gonzálezo, Luiso Robleso Elizástegui ir 77 sąžinės kalinių savavališką kalinimą; solidarizuojasi su „Movimiento San Isidro“ nariais ir visais aktyvistais bei žmogaus teisių gynėjais, kurie deda pastangas, kad Kuboje būtų stiprinama saviraiškos laisvė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina suteikti geresnes teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teismų nepriklausomumo garantijas bei užtikrinti, kad laisvės netekę asmenys turėtų galimybę kreiptis į nepriklausomą advokatą; apgailestauja dėl 1 941 represijų atvejo: 1 018-os 2021 m. balandžio mėn. ir 923-ų gegužės mėn.; reikalauja, kad sulaikytiesiems būtų sudaryta nepriklausomos medicininės apžiūros galimybė, leidžiama bendrauti telefonu ir būti reguliariai lankomiems šeimos, draugų, žurnalistų bei diplomatų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nepaprastai apgailestauja dėl to, kad Kubos režimas nejaučia pareigos ir neturi noro pamėginti padaryti bent minimalią pažangą siekiant permainų arba atverti kanalus, kuriais naudojantis būtų rasta būdų režimui reformuoti, o taip pagerėtų socialinis ir politinis dalyvavimas bei piliečių gyvenimo sąlygos; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant beveik prieš ketverius metus įsigaliojusio Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, padėtis, susijusi su žmogaus teisėmis ir demokratija, nepasitaisė ir nebuvo pasiekta jokių esminių bei apčiuopiamų teigiamų rezultatų Kubos gyventojų labui; ragina laikytis šiame susitarime nustatytų privalomų įsipareigojimų ir priimti aiškius kriterijus šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta Kubos gyventojų teisę reikalauti savo šalies demokratizacijos palaikant dialogą su pilietine visuomene ir politine opozicija, kad būtų parengtos veiksmų gairės demokratiniams daugiapartiniams rinkimams surengti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Kubos vyriausybę įgyvendinti teisines reformas, kad būtų užtikrinta spaudos ir asociacijų laisvė bei laisvė rengti demonstracijas, ir imtis politinių reformų, kad būtų galima surengti laisvus, sąžiningus ir demokratinius rinkimus, per kuriuos būtų atsižvelgiama į suverenią ir laisvai pareikštą Kubos gyventojų valią; ragina Kubos vyriausybę suderinti savo žmogaus teisių politiką su tarptautiniais standartais, apibrėžtais chartijose, deklaracijose ir tarptautiniuose dokumentuose, kurių signatarė yra Kuba, bei leisti pilietinei visuomenei ir politinei opozicijai aktyviai be suvaržymų dalyvauti politiniame ir socialiniame gyvenime; ragina Kubos vyriausybę pripažinti nepriklausomą žurnalistiką teisėta praktika ir gerbti nepriklausomų žurnalistų teises Kuboje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina nedelsiant panaikinti dekretus Nr. 349 ir 370 bei kitus Kubos įstatymus, kuriais pažeidžiama saviraiškos laisvė; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai pripažinti, kad Kubos vyriausybės politinė opozicija egzistuoja, ir, savo ruožtu, įtraukti ją į institucionalizuotus, oficialius, atvirus ir viešus ES ir Kubos politinius dialogus, laikantis Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo ramsčių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad, negavusios Kubos valdžios pritarimo, EIVT ir ES delegacija Havanoje į politinius dialogus neįtraukė nei Kubos demokratinės opozicijos, nei Europos ir Kubos nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų; pabrėžia, kad šis sprendimas prieštarauja Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimui, ir pabrėžia, kad abi šalys turi pareigą visapusiškai jo laikytis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bei EIVT atsisakyti dalyvauti būsimuosiuose dialoguose politikos ir žmogaus teisių klausimais su Kuba, jei tinkamai nebus atstovaujama pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena EIVT, kad pilietinės visuomenės dalyvavimas politiniuose dialoguose ir susitarime numatytuose bendradarbiavimo projektuose yra esminė Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo dalis ir kad nedelsiant būtina ištaisyti padėtį, kai pilietinei visuomenei neleidžiama naudotis bendradarbiavimo lėšomis ir (arba) dalyvauti įgyvendinant susitarimą, priešingai, nuo tada, kai buvo pasirašytas susitarimas, dalyvavimas ir prieiga prie bendradarbiavimo lėšų suteikiama išimtinai įmonėms, kurių veikla yra susijusi su valstybe arba kurios yra kontroliuojamos valstybės; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia sisteminius darbuotojų ir žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos Kubos valstybė vykdo savo sveikatos priežiūros darbuotojų, paskiriamų dirbti užsienyje įgyvendinamose medicinos pagalbos misijose, atžvilgiu: taip pažeidžiamos Kubos ratifikuotos kertinės TDO konvencijos; primygtinai ragina Kubą veiksmingai įgyvendinti Amerikos žmogaus teisių konvenciją ir atitinkamai TDO konvencijas Nr. 29 ir 105 bei jų laikytis; ragina Kubos vyriausybę užtikrinti kubiečių, įskaitant į medicininės pagalbos misijas siunčiamus gydytojus, teisę išvykti iš savo šalies ir į ją sugrįžti, laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų; ragina Kubos vyriausybę ratifikuoti Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą bei užtikrinti teises į asociacijų laisvę, įskaitant organizacijų registraciją, ir kolektyvines derybas, laikantis TDO standartų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina EIVT primygtinai paraginti Kubos valdžią vykdyti privalomus įsipareigojimus, nustatytus ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarime, visų pirma susijusius su pagarba pagrindinėms žmogaus teisėms ir fundamentaliosioms laisvėms, kaip atitinkamai pabrėžiama susitarimo 1 straipsnio 5 dalyje, 2 straipsnio c punkte, 5 ir 22 straipsniuose bei 43 straipsnio 2 dalyje; todėl primygtinai ragina, kad Europos Sąjunga, įgyvendindama Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą, atidžiai stebėtų ir tikrintų, ar Kuboje užtikrinamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, bei reguliariai teiktų ataskaitas Parlamentui šiuo klausimu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad Deniso Solíso Gonzálezo, Luiso Robleso Elizástegui, Maykelo Castillo Pérezo („Osorbo“) – judėjimo „Movimiento San Isidro“ nario ir vieno iš dainos Patria y Vida autoriaus, kuris yra savavališkai kalinamas ir, kaip yra paskelbęs JT Priverstinio dingimo komitetas, 14 dienų dingęs, – bei daugiau nei 120 politinių kalinių ir sąžinės nuteistųjų kalinimas, taip pat visi 2021 m. balandžio ir birželio mėn. užregistruoti savavališki veiksmai ir represijos prilygsta susitarimo pažeidimui ir yra ypatingos skubos atvejis, apibrėžtas Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo 85 straipsnio 3b dalyje; atitinkamai ragina ES sušaukti skubų posėdį šiuo klausimu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nepaprastai apgailestauja, kad Kubos valdžia atsisako leisti Europos Parlamento delegacijoms apsilankyti Kuboje; ragina valdžios institucijas leisti atvykti į šalį, kai tik tam bus tinkamos higienos sąlygos; ragina visų valstybių narių atstovus kelti žmogaus teisių pažeidimo klausimus Kuboje lankantis šios šalies valdžios institucijose ir susitikti su Sacharovo premijos laureatais, siekiant užtikrinti nuoseklų Europos Sąjungos žmogaus teisių politikos įgyvendinimą viduje ir išorėje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Kubos vyriausybei ir Liaudies valdžios nacionalinei asamblėjai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OL C 363, 2020 10 28, p. 70.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0073.

(3)  OL C 334, 2018 9 19, p. 99.

(4)  OL L 337 I, 2016 12 13, p. 3.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-ministerial-meetings/2021/01/20/

(6)  https://www.europarl.europa.eu/delegations/en/eeas-statement-of-28-february-2021-on-th/product-details/20210409DPU29364

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/118

---

P9_TA(2021)0293

Baltarusijoje vykdomos sistemingos represijos ir jų pasekmės Europos saugumui po asmenų pagrobimo iš Baltarusijos valdžios institucijų perimto ES civilinio lėktuvo

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijoje vykdomų sistemingų represijų ir jų pasekmių Europos saugumui po asmenų pagrobimo iš Baltarusijos valdžios institucijų perimto ES civilinio lėktuvo (2021/2741(RSP))

(2022/C 67/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Baltarusijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Baltarusijos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 12 d. ir 2021 m. gegužės 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Baltarusijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 12 d. ir 2021 m. gegužės 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Baltarusijos,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus ES vardu, ypač į 2021 m. gegužės 24 d. pareiškimą dėl „Ryanair“ skrydžio FR4978 priverstinio nukreipimo į Minską 2021 m. gegužės 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus ES vardu, ypač į 2021 m. gegužės 24 d. pareiškimą dėl „Ryanair“ skrydžio FR4978 priverstinio nukreipimo į Minską 2021 m. gegužės 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 27 d. G 7 užsienio reikalų ministrų ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą pareiškimą dėl Baltarusijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 27 d. G 7 užsienio reikalų ministrų ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą pareiškimą dėl Baltarusijos,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 4 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/908, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje (1), kuriame buvo nustatytas draudimas visų rūšių Baltarusijos vežėjams vykdyti skrydžius ES oro erdvėje ir patekti į ES oro uostus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 4 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/908, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje (1), kuriame buvo nustatytas draudimas visų rūšių Baltarusijos vežėjams vykdyti skrydžius ES oro erdvėje ir patekti į ES oro uostus,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 26 d. Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl ES paramos Tarptautinei atskaitomybės platformai Baltarusijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 26 d. Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl ES paramos Tarptautinei atskaitomybės platformai Baltarusijai,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 5 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Maskvos mechanizmo pranešėjo pranešimą dėl įtarimų dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su 2020 m. rugpjūčio 9 d. Baltarusijoje įvykusiais prezidento rinkimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 5 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Maskvos mechanizmo pranešėjo pranešimą dėl įtarimų dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su 2020 m. rugpjūčio 9 d. Baltarusijoje įvykusiais prezidento rinkimais,

| — | atsižvelgdamas į Čikagos tarptautinės civilinės aviacijos konvenciją ir Monrealio konvenciją dėl kovos su smurtu prieš civilinės aviacijos saugumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čikagos tarptautinės civilinės aviacijos konvenciją ir Monrealio konvenciją dėl kovos su smurtu prieš civilinės aviacijos saugumą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas žmogaus teisių konvencijas, kurias Baltarusija yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas žmogaus teisių konvencijas, kurias Baltarusija yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę paskirta demokratinei opozicijai Baltarusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę paskirta demokratinei opozicijai Baltarusijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2021 m. gegužės 23 d. Lenkijoje registruotas orlaivis, vykdęs „Ryanair“ tarptautinį keleivinį skrydį FR4978 tarp dviejų ES valstybių sostinių (iš Atėnų į Vilnių), būdamas Baltarusijos oro erdvėje, Aliaksandro Lukašenkos įsakymu buvo priverstinai nukreiptas ir Baltarusijos naikintuvo palydėtas į Minsko nacionalinį oro uostą prisidengiant netikru bombos pavojumi, taip sukeliant pavojų daugiau nei 170 lėktuve esančių keleivių ir įgulos narių, iš kurių dauguma buvo ES piliečiai, saugumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2021 m. gegužės 23 d. Lenkijoje registruotas orlaivis, vykdęs „Ryanair“ tarptautinį keleivinį skrydį FR4978 tarp dviejų ES valstybių sostinių (iš Atėnų į Vilnių), būdamas Baltarusijos oro erdvėje, Aliaksandro Lukašenkos įsakymu buvo priverstinai nukreiptas ir Baltarusijos naikintuvo palydėtas į Minsko nacionalinį oro uostą prisidengiant netikru bombos pavojumi, taip sukeliant pavojų daugiau nei 170 lėktuve esančių keleivių ir įgulos narių, iš kurių dauguma buvo ES piliečiai, saugumui;

| B. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos neatrado jokių sprogstamųjų įtaisų, bet sulaikė du keleivius – Baltarusijos pilietį Ramaną Pratasevičių ir jo draugę Sofiją Sapegą, Rusijos pilietę ir Europos humanitarinio universiteto studentę Vilniuje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos neatrado jokių sprogstamųjų įtaisų, bet sulaikė du keleivius – Baltarusijos pilietį Ramaną Pratasevičių ir jo draugę Sofiją Sapegą, Rusijos pilietę ir Europos humanitarinio universiteto studentę Vilniuje;

| C. | kadangi Ramanas Pratasevičius yra Baltarusijos žurnalistas, aktyvistas ir buvęs vyriausiasis redaktorius įtakingo platformos „Telegram“ kanalo „Nexta“, kuris atliko pagrindinį vaidmenį informuojant gyventojus apie valdžios institucijų vykdomus pažeidimus ir sutelkiant protestuotojus Baltarusijoje po suklastotų prezidento rinkimų 2020 m. rugpjūčio 9 d., taip prisidėdamas prie režimo vykdomų sistemingų represijų ir šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų viešinimo; kadangi Ramanas Pratasevičius nuo 2019 m. gyvena tremtyje ES, kad išvengtų suklastotų kaltinimų, ir jam buvo suteiktas politinis prieglobstis Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi Ramanas Pratasevičius yra Baltarusijos žurnalistas, aktyvistas ir buvęs vyriausiasis redaktorius įtakingo platformos „Telegram“ kanalo „Nexta“, kuris atliko pagrindinį vaidmenį informuojant gyventojus apie valdžios institucijų vykdomus pažeidimus ir sutelkiant protestuotojus Baltarusijoje po suklastotų prezidento rinkimų 2020 m. rugpjūčio 9 d., taip prisidėdamas prie režimo vykdomų sistemingų represijų ir šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų viešinimo; kadangi Ramanas Pratasevičius nuo 2019 m. gyvena tremtyje ES, kad išvengtų suklastotų kaltinimų, ir jam buvo suteiktas politinis prieglobstis Europos Sąjungoje;

| D. | kadangi Baltarusijos režimo vykdomas neteisėtas Ramano Pratasevičiaus kalinimas ir nežmoniškas elgesys su juo, įskaitant Baltarusijos valstybinės televizijos transliuotuose surežisuotuose interviu rodytus prievartinius prisipažinimus, tarptautinei bendruomenei kelia didžiausią susirūpinimą ir rodo, kad reikia skubiai imtis suderintų tarptautinių veiksmų, juo labiau kad Baltarusija yra vienintelė Europos šalis, kuri vis dar taiko mirties bausmę ir todėl nėra Europos Tarybos narė; kadangi Ramanas Pratasevičius neatrodė kaip asmuo, prisipažįstantis savo laisva valia, ir kadangi bet kokie priverstiniai prisipažinimai draudžiami pagal Konvenciją prieš kankinimą; kadangi R. Pratasevičiaus advokatams vis dar neleidžiama susitikti su juo, o Aliaksandras Lukašenka grasino iškviesti Rusijos okupuoto Donbaso regiono tyrėjus, kad jį apklaustų; kadangi Ramanas Pratasevičius įtrauktas į teroristų stebėjimo sąrašą, ir todėl jam gresia mirties bausmė; |
| --- | --- |

D.

kadangi Baltarusijos režimo vykdomas neteisėtas Ramano Pratasevičiaus kalinimas ir nežmoniškas elgesys su juo, įskaitant Baltarusijos valstybinės televizijos transliuotuose surežisuotuose interviu rodytus prievartinius prisipažinimus, tarptautinei bendruomenei kelia didžiausią susirūpinimą ir rodo, kad reikia skubiai imtis suderintų tarptautinių veiksmų, juo labiau kad Baltarusija yra vienintelė Europos šalis, kuri vis dar taiko mirties bausmę ir todėl nėra Europos Tarybos narė; kadangi Ramanas Pratasevičius neatrodė kaip asmuo, prisipažįstantis savo laisva valia, ir kadangi bet kokie priverstiniai prisipažinimai draudžiami pagal Konvenciją prieš kankinimą; kadangi R. Pratasevičiaus advokatams vis dar neleidžiama susitikti su juo, o Aliaksandras Lukašenka grasino iškviesti Rusijos okupuoto Donbaso regiono tyrėjus, kad jį apklaustų; kadangi Ramanas Pratasevičius įtrauktas į teroristų stebėjimo sąrašą, ir todėl jam gresia mirties bausmė;

| E. | kadangi civilinio orlaivio perėmimas yra šiurkštus tarptautinių konvencijų aviacijos saugos srityje pažeidimas ir kadangi tai parodo tarptautines nuolatinių ir nesibaigiančių represijų Baltarusijoje pasekmes Europos saugumui ir neginčytinai įrodo, kad režimas kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui; kadangi priverstinis lėktuvo nutupdymas, kaip valstybės remiamo terorizmo veiksmas, ir Baltarusijos režimo vadinamojo priešo sulaikymas buvo skirti tam, kad visiems jo oponentams, ypač gyvenantiems užsienyje, būtų nusiųstas bauginantis signalas, jog režimas yra pasiryžęs juos medžioti ir jog jie nėra saugūs užsienyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi civilinio orlaivio perėmimas yra šiurkštus tarptautinių konvencijų aviacijos saugos srityje pažeidimas ir kadangi tai parodo tarptautines nuolatinių ir nesibaigiančių represijų Baltarusijoje pasekmes Europos saugumui ir neginčytinai įrodo, kad režimas kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui; kadangi priverstinis lėktuvo nutupdymas, kaip valstybės remiamo terorizmo veiksmas, ir Baltarusijos režimo vadinamojo priešo sulaikymas buvo skirti tam, kad visiems jo oponentams, ypač gyvenantiems užsienyje, būtų nusiųstas bauginantis signalas, jog režimas yra pasiryžęs juos medžioti ir jog jie nėra saugūs užsienyje;

| F. | kadangi Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija šiuo metu vykdo tyrimą; kadangi Minske buvo išlaipinti ne tik Ramanas Pratasevičius ir Sofija Sapega, bet keli nenustatyti asmenys; kadangi Rusijos Federacija sulaikė kelis Baltarusijos opozicijos aktyvistus, kurie pabėgo į Maskvą, ir kadangi ji toliau remia Baltarusijos režimą, taip pat ir finansiškai; |
| --- | --- |

F.

kadangi Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija šiuo metu vykdo tyrimą; kadangi Minske buvo išlaipinti ne tik Ramanas Pratasevičius ir Sofija Sapega, bet keli nenustatyti asmenys; kadangi Rusijos Federacija sulaikė kelis Baltarusijos opozicijos aktyvistus, kurie pabėgo į Maskvą, ir kadangi ji toliau remia Baltarusijos režimą, taip pat ir finansiškai;

| G. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos toliau vykdo represijas prieš taikius Baltarusijos žmones ir daugelis piliečių yra persekiojami, suimami ir nuteisiami už nepritarimą režimui ar plačiai paplitusiems žmogaus teisių pažeidimams Baltarusijoje; kadangi skaičiuojama, kad daugiau kaip 34 000 baltarusių tam tikru metu buvo sulaikyti už protestus prieš režimą, vykusius prieš 2020 m. rugpjūčio 9 d. rinkimus ir po jų; kadangi Baltarusijoje yra virš 470 politinių kalinių, tarp jų septyni nepilnamečiai; kadangi prieš protestuotojus iškelta apie 3 000 politinio pobūdžio baudžiamųjų bylų ir pateikta 4 600 skundų dėl kankinimo, smurto ir netinkamo elgesio; |
| --- | --- |

G.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos toliau vykdo represijas prieš taikius Baltarusijos žmones ir daugelis piliečių yra persekiojami, suimami ir nuteisiami už nepritarimą režimui ar plačiai paplitusiems žmogaus teisių pažeidimams Baltarusijoje; kadangi skaičiuojama, kad daugiau kaip 34 000 baltarusių tam tikru metu buvo sulaikyti už protestus prieš režimą, vykusius prieš 2020 m. rugpjūčio 9 d. rinkimus ir po jų; kadangi Baltarusijoje yra virš 470 politinių kalinių, tarp jų septyni nepilnamečiai; kadangi prieš protestuotojus iškelta apie 3 000 politinio pobūdžio baudžiamųjų bylų ir pateikta 4 600 skundų dėl kankinimo, smurto ir netinkamo elgesio;

| H. | kadangi žmogaus teisių padėtis Baltarusijoje toliau prastėja ir auga politinių kalinių skaičius; kadangi žmogaus teisių gynėjai užfiksavo šimtus kankinimo ir netinkamo elgesio atvejų, o keli žmonės dingo be žinios arba buvo rasti negyvi; kadangi nehumaniškas elgesys, kankinimai ir sąmoningas atsisakymas suteikti medicininę pagalbą tęsiasi Baltarusijos sulaikymo centruose ir kalėjimuose, kuriuose keli protestuotojai, pvz., Vitoldas Ašurakas, žuvo įtartinomis aplinkybėmis, o kiti, pvz., septyniolikamečiai Dzmitryjus Stachouskis ir Sciapanas Latypavas, buvo bauginami ir jiems grasinta tol, kol jie pabandė nusižudyti; |
| --- | --- |

H.

kadangi žmogaus teisių padėtis Baltarusijoje toliau prastėja ir auga politinių kalinių skaičius; kadangi žmogaus teisių gynėjai užfiksavo šimtus kankinimo ir netinkamo elgesio atvejų, o keli žmonės dingo be žinios arba buvo rasti negyvi; kadangi nehumaniškas elgesys, kankinimai ir sąmoningas atsisakymas suteikti medicininę pagalbą tęsiasi Baltarusijos sulaikymo centruose ir kalėjimuose, kuriuose keli protestuotojai, pvz., Vitoldas Ašurakas, žuvo įtartinomis aplinkybėmis, o kiti, pvz., septyniolikamečiai Dzmitryjus Stachouskis ir Sciapanas Latypavas, buvo bauginami ir jiems grasinta tol, kol jie pabandė nusižudyti;

| I. | kadangi 2021 m. gegužės 25 d. Europos Baltarusijos aktyvistai Jauhenas Afnahelis, Pavelas Juchnevičius, Maksimas Viniarskis ir Andrejus Voiničius, opozicijos lyderis Pavelas Seviarynecas, tinklaraštininkas Dzmitryjus Kazlovas ir bendruomenės aktyvistė Iryna Ščasnaja buvo nuteisti kalėti nuo ketverių iki septynerių metų už suklastotus kaltinimus ekstremizmu; kadangi 2021 m. birželio 2 d. politinis kalinys Dzmitryjus Furmanavas kartu su Jauhenu Razničenka ir Vladzimiru Kniha S. Cichanouskio byloje buvo nuteisti kalėti iki ketverių metų; kadangi 2021 m. birželio 3 d. vadinamojoje šokančio protesto byloje teismas nuteisė penktąją teisiamųjų grupę, kurią sudarė politiniai kaliniai Aliaksandras Chrapko, Radzivonas Medušeuskis ir Iharis Vinakuravas, Andrejus Aniskevičius, Alena Loika, Halina Čuhunova, Andrejus Niamirskis, Dzmitryjus Kurhanavas, Kaciaryna Smirnova, Mikita Uvaravas, Safija Ništ, Siarhejus Ksenžukas ir Ilia Palchouskis, skirdamas jiems laisvės atėmimo bausmes – nuo 18 mėnesių namų arešto iki vienų metų kalėjimo; kadangi 2021 m. birželio 3 d. politinis kalinys Siarhejus Piarfiljevas buvo nuteistas dvejų metų laisvės atėmimo bausme, o jo sūnus Stanislavas Piarfiljevas – dvejų metų laisvės apribojimo (namų arešto) bausme; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2021 m. gegužės 25 d. Europos Baltarusijos aktyvistai Jauhenas Afnahelis, Pavelas Juchnevičius, Maksimas Viniarskis ir Andrejus Voiničius, opozicijos lyderis Pavelas Seviarynecas, tinklaraštininkas Dzmitryjus Kazlovas ir bendruomenės aktyvistė Iryna Ščasnaja buvo nuteisti kalėti nuo ketverių iki septynerių metų už suklastotus kaltinimus ekstremizmu; kadangi 2021 m. birželio 2 d. politinis kalinys Dzmitryjus Furmanavas kartu su Jauhenu Razničenka ir Vladzimiru Kniha S. Cichanouskio byloje buvo nuteisti kalėti iki ketverių metų; kadangi 2021 m. birželio 3 d. vadinamojoje šokančio protesto byloje teismas nuteisė penktąją teisiamųjų grupę, kurią sudarė politiniai kaliniai Aliaksandras Chrapko, Radzivonas Medušeuskis ir Iharis Vinakuravas, Andrejus Aniskevičius, Alena Loika, Halina Čuhunova, Andrejus Niamirskis, Dzmitryjus Kurhanavas, Kaciaryna Smirnova, Mikita Uvaravas, Safija Ništ, Siarhejus Ksenžukas ir Ilia Palchouskis, skirdamas jiems laisvės atėmimo bausmes – nuo 18 mėnesių namų arešto iki vienų metų kalėjimo; kadangi 2021 m. birželio 3 d. politinis kalinys Siarhejus Piarfiljevas buvo nuteistas dvejų metų laisvės atėmimo bausme, o jo sūnus Stanislavas Piarfiljevas – dvejų metų laisvės apribojimo (namų arešto) bausme;

| J. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos toliau vykdo represijas prieš nepriklausomus Baltarusijos žurnalistus bei juos persekioja ir sąmoningai stengiasi trukdyti objektyviems reportažams; kadangi buvo suimta šimtai žurnalistų, tarp jų ir du televizijos kanalo „Belsat“ žurnalistai, kurie vėliau buvo nuteisti; kadangi dešimtys žurnalistų sulaikyta administracine tvarka ir patyrė smurtą, o keliems paskirtos baudos; kadangi žurnalistams skiriamas kardomasis kalinimas ir reiškiami baudžiamieji kaltinimai; kadangi gauta daug pranešimų, kad valdžios institucijos naikina žurnalistų, įskaitant užsienio žiniasklaidos priemonių korespondentus, akreditaciją, o keletas jų buvo suimti ir išsiųsti iš Baltarusijos; kadangi 2021 m. gegužės 18 d. Baltarusijos valdžios institucijos įsilaužė į didžiausios nepriklausomos Baltarusijos naujienų svetainės „Tut.by“ biurus, suėmė daugelį jos darbuotojų ir užblokavo jos interneto svetainę; |
| --- | --- |

J.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos toliau vykdo represijas prieš nepriklausomus Baltarusijos žurnalistus bei juos persekioja ir sąmoningai stengiasi trukdyti objektyviems reportažams; kadangi buvo suimta šimtai žurnalistų, tarp jų ir du televizijos kanalo „Belsat“ žurnalistai, kurie vėliau buvo nuteisti; kadangi dešimtys žurnalistų sulaikyta administracine tvarka ir patyrė smurtą, o keliems paskirtos baudos; kadangi žurnalistams skiriamas kardomasis kalinimas ir reiškiami baudžiamieji kaltinimai; kadangi gauta daug pranešimų, kad valdžios institucijos naikina žurnalistų, įskaitant užsienio žiniasklaidos priemonių korespondentus, akreditaciją, o keletas jų buvo suimti ir išsiųsti iš Baltarusijos; kadangi 2021 m. gegužės 18 d. Baltarusijos valdžios institucijos įsilaužė į didžiausios nepriklausomos Baltarusijos naujienų svetainės „Tut.by“ biurus, suėmė daugelį jos darbuotojų ir užblokavo jos interneto svetainę;

| K. | kadangi žmogaus teisių gynėjai, opozicijos politikai, pilietinės visuomenės atstovai, profesinių sąjungų atstovai ir kiti aktyvistai nuolat sulaukia grasinimų, yra bauginami ir jų pagrindinės teisės ribojamos; kadangi nėra jokių požymių, kad Baltarusijos valdžios institucijos tiria tūkstančius pranešimų apie policijos žiaurumus, kurie buvo pateikti nuo 2020 m. rugpjūčio mėn. vidurio, arba protestuotojų nužudymus; kadangi plačiai paplitęs nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus atspindi desperatišką Baltarusijos žmonių padėtį; kadangi teisės viršenybės nebuvimas trukdo jiems pasinaudoti teise į teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi žmogaus teisių gynėjai, opozicijos politikai, pilietinės visuomenės atstovai, profesinių sąjungų atstovai ir kiti aktyvistai nuolat sulaukia grasinimų, yra bauginami ir jų pagrindinės teisės ribojamos; kadangi nėra jokių požymių, kad Baltarusijos valdžios institucijos tiria tūkstančius pranešimų apie policijos žiaurumus, kurie buvo pateikti nuo 2020 m. rugpjūčio mėn. vidurio, arba protestuotojų nužudymus; kadangi plačiai paplitęs nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus atspindi desperatišką Baltarusijos žmonių padėtį; kadangi teisės viršenybės nebuvimas trukdo jiems pasinaudoti teise į teisingą bylos nagrinėjimą;

| L. | kadangi, Baltarusijos studentų asociacijos – nepriklausomos studentų sąjungos – duomenimis, buvo sulaikyta daugiau kaip 460 studentų, iš kurių beveik trečdalis yra moterys, ir daugiau kaip 150 studentų buvo savavališkai išmesti iš universitetų, o daugelis pabėgo į kaimynines šalis baimindamiesi dėl savo saugumo; |
| --- | --- |

L.

kadangi, Baltarusijos studentų asociacijos – nepriklausomos studentų sąjungos – duomenimis, buvo sulaikyta daugiau kaip 460 studentų, iš kurių beveik trečdalis yra moterys, ir daugiau kaip 150 studentų buvo savavališkai išmesti iš universitetų, o daugelis pabėgo į kaimynines šalis baimindamiesi dėl savo saugumo;

| M. | kadangi 2021 m. gegužės 31 d. Baltarusijos valdžios institucijos dar labiau sugriežtino ir taip griežtas kelionių taisykles, praktiškai uždrausdamos Baltarusijos piliečiams, tarp ir jų tiems, kurie turi ilgalaikius leidimus gyventi užsienyje, išvykti iš šalies; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2021 m. gegužės 31 d. Baltarusijos valdžios institucijos dar labiau sugriežtino ir taip griežtas kelionių taisykles, praktiškai uždrausdamos Baltarusijos piliečiams, tarp ir jų tiems, kurie turi ilgalaikius leidimus gyventi užsienyje, išvykti iš šalies;

| N. | kadangi Baltarusijoje daugėja represijų prieš lenkų mažumos atstovus, tarp jų Baltarusijos lenkų sąjungos pirmininkės Andżelikos Borys suėmimas ir nuteisimas, taip pat žurnalisto, tinklaraštininko ir Baltarusijos lenkų sąjungos nario Andrzejaus Poczobuto sulaikymas; kadangi Lenkijos mokyklų sistema Baltarusijoje patiria vis didesnį režimo spaudimą; kadangi šiuos veiksmus lydi prieš lenkus nukreipta propaganda valstybinėje televizijoje; kadangi A. Lukašenka sukūrė naują valstybinę šventę Baltarusijoje, kuri bus švenčiama rugsėjo 17 d., minint sovietų įsiveržimo į Lenkiją 1939 m. metines; |
| --- | --- |

N.

kadangi Baltarusijoje daugėja represijų prieš lenkų mažumos atstovus, tarp jų Baltarusijos lenkų sąjungos pirmininkės Andżelikos Borys suėmimas ir nuteisimas, taip pat žurnalisto, tinklaraštininko ir Baltarusijos lenkų sąjungos nario Andrzejaus Poczobuto sulaikymas; kadangi Lenkijos mokyklų sistema Baltarusijoje patiria vis didesnį režimo spaudimą; kadangi šiuos veiksmus lydi prieš lenkus nukreipta propaganda valstybinėje televizijoje; kadangi A. Lukašenka sukūrė naują valstybinę šventę Baltarusijoje, kuri bus švenčiama rugsėjo 17 d., minint sovietų įsiveržimo į Lenkiją 1939 m. metines;

| O. | kadangi Baltarusija pradėjo Astravo atominės elektrinės komercinį eksploatavimą neatsižvelgusi į visas saugos rekomendacijas, pateiktas 2018 m. ES testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ataskaitoje, todėl Astravo elektrinė yra nesaugi ir kelia rimtą grėsmę branduolinei saugai visoje Europoje; |
| --- | --- |

O.

kadangi Baltarusija pradėjo Astravo atominės elektrinės komercinį eksploatavimą neatsižvelgusi į visas saugos rekomendacijas, pateiktas 2018 m. ES testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ataskaitoje, todėl Astravo elektrinė yra nesaugi ir kelia rimtą grėsmę branduolinei saugai visoje Europoje;

| P. | kadangi Europos Sąjunga iki šiol taiko sankcijas 88 Baltarusijos asmenims ir septyniems subjektams, įskaitant Aliaksandrą Lukašenką; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos Sąjunga iki šiol taiko sankcijas 88 Baltarusijos asmenims ir septyniems subjektams, įskaitant Aliaksandrą Lukašenką;

| 1. | griežtai smerkia gegužės 23 d. Baltarusijos valdžios institucijų įvykdytą „Ryanair“ lėktuvo, skridusio reisu FR4978, užgrobimą ir priverstinį nutupdymą Minske bei žurnalisto Ramano Pratasevičiaus ir Sofijos Sapegos sulaikymą; mano, kad tai yra siaubingas tarptautinės teisės pažeidimas, kuris laikytinas valstybinio terorizmo aktu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Ramaną Pratasevičių ir Sofiją Sapegą, taip pat visus kitus Baltarusijoje sulaikytus žurnalistus ir politinius kalinius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena Tarybos sprendimą sugriežtinti esamas ribojamąsias priemones, įvedant draudimą visų rūšių Baltarusijos vežėjams patekti į ES oro erdvę ir į ES oro uostus, ir pataria Tarybai parengti planą, kuriuo būtų sudarytos palankesnės sąlygos Baltarusijos piliečiams bandyti išvykti iš šalies; ragina Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją ir Europos aviacijos saugos agentūrą ištirti šį nepriimtiną incidentą, kuris kelia grėsmę tarptautinėms normoms ir standartams, ir imtis atitinkamų priemonių; pažymi, kad šiuo rimtu incidentu iš esmės pažeistas pasitikėjimas ir kad kiekviena valstybė turėtų elgtis atsakingai vykdydama savo įsipareigojimus, prisiimtus pagal Čikagos konvenciją, kad orlaiviai galėtų vykdyti skrydžius saugiai ir patikimai; ragina bendrovę „Ryanair“ bendradarbiauti ir dalytis su valdžios institucijomis visa susijusia informacija apie šį incidentą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina nuodugniai įvertinti asmenų pagrobimo iš perimto civilinio lėktuvo pasekmes ne tik tarptautiniam oro susisiekimui ir aviacijos saugai, bet ir bendram saugumui Europoje, taip pat ištremtų, pastogės ar prieglobsčio ES valstybėse narėse prašančių Baltarusijos ir kitų šalių piliečių saugumui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad atliekant tokį tyrimą turėtų būti išnagrinėtas galimas Rusijos vaidmuo Baltarusijos režimui vykdant teroristinius aktus; pabrėžia, kad, jei Rusijos vaidmuo būtų nustatytas, visiems Rusijos piliečiams tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvavusiems operacijoje turėtų būti pritaikytos sankcijos pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą (ES Magnitskio aktas); pabrėžia ES indėlio, įskaitant tokių ES organų kaip Europolo, Eurojusto ar Europos prokuratūros dalyvavimą jungtinėse tyrimo grupėse ir jų operacijose, vykdant tyrimą svarbą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja nepripažįstantis Aliaksandro Lukašenkos išrinkimo Baltarusijos prezidentu; mano, kad dabartinis Baltarusijos režimas yra nelegitimus, neteisėtas ir nusikalstamas; toliau remia Baltarusijos žmones ir jų teisėtus reikalavimus ir siekius surengti laisvus ir sąžiningus rinkimus, turėti pagrindines laisves ir žmogaus teises, demokratinį atstovavimą, politinį dalyvavimą ir orumą; smerkia represijas prieš tūkstančius baltarusių, kurie taikiai protestavo gindami savo teisę į laisvę, demokratiją ir orumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | griežtai smerkia ir reikalauja nedelsiant nutraukti Baltarusijos valdžios institucijų vykdomą smurtą ir represijas, visų pirma neteisėtą sulaikymą, kankinimą, netinkamą elgesį sulaikymo vietose ir taikių piliečių baudžiamąjį persekiojimą, taip pat reiškia savo paramą Baltarusijos visuomenei ir solidarumą su ja; smerkia režimo sistemingai vykdomas represijas prieš civilius, dėl kurių nuo suklastotų 2020 m. rugpjūčio mėn. rinkimų daugiau kaip 14 000 baltarusių buvo priversti bėgti iš šalies dėl smurto, bauginimo ir kitų formų prievartos; pakartoja, kad šios tebevykstančios represijos ir priverstinis civilių perkėlimas prilygsta šiurkštiems žmogaus teisių pažeidimams; apgailestauja dėl to, kad Baltarusija šiuo metu yra vienintelė šalis Europoje, kurioje vis dar vykdoma mirties bausmė, ir primygtinai reikalauja nedelsiant ir visam laikui ją panaikinti; smerkia tai, kad Baltarusijos valdžios institucijos neseniai priėmė priemones, kuriomis daugumai Baltarusijos piliečių, įskaitant daug leidimų gyventi užsienyje turinčių žmonių, uždrausta išvykti iš šalies; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smerkia žiaurius ir neteisingus teismo nuosprendžius, neseniai paskelbtus daugeliui politinių kalinių ir sulaikytųjų asmenų, įskaitant opozicijos lyderį Pavelą Seviarynecą, ir bylas prieš Baltarusijos demokratinės opozicijos veikėjus, tokius kaip Viktaras Babaryka, Mikola Statkevičius ir Siarhejus Cichanouskis; smerkia tai, kad Pavelas Seviarynecą, Jauhenas Afnahelis, Andrejus Voiničius, Pavelas Juchnevičius, Dzmitryjus Kazlovas, Maksimas Viniarskis ir Iryna Ščasnaja buvo nuteisti uždarame teismo posėdyje Mogiliave; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą pabrėžia nepriklausomos Baltarusijos žiniasklaidos ir žurnalistų svarbą bei svarbų jų vaidmenį Baltarusijos visuomenėje; smerkia represijas prieš žiniasklaidą ir prieigos prie interneto blokavimą, taip pat žurnalistų ir tinklaraštininkų mušimą, suėmimą ir bauginimą; pabrėžia Baltarusijos žmonių teisę nekliudomai gauti informaciją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia valdžios institucijų represijas ir priešiškus veiksmus prieš lenkų mažumos atstovus ir lenkų mokyklų sistemą Baltarusijoje; šiuo klausimu ragina besąlygiškai paleisti Andżeliką Borys, Andrzejų Poczobutą ir kitus politinius kalinius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), Komisiją ir valstybių narių nacionalines diplomatines atstovybes Baltarusijoje atidžiai stebėti atskirų politinių kalinių, įskaitant Ramaną Pratasevičių ir Sofiją Sapegą, padėtį ir bylas Baltarusijoje, teikti jiems paramą ir dirbti siekiant užtikrinti jų paleidimą; atsižvelgdamas į tai, ragina A. Lukašenkos režimą nedelsiant nutraukti bet kokius veiksmus, kuriais siekiama įbauginti arba persekioti nacionalinių ir Europos diplomatinių tarnybų narius, laikantis tarptautinių įsipareigojimų, Baltarusijos prisiimtų pagal Vienos konvencijas dėl diplomatinių ir konsulinių santykių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad nedelsiant reikia išlaikyti ir plėtoti ryšius bei bendradarbiavimą su Baltarusijos demokratinių jėgų atstovais Minske ir tremtyje, visų pirma su Sviatlana Cichanouskaja ir Koordinacinės tarybos bei Nacionalinio kovos su krize valdymo organizacijos nariais; todėl pritaria raginimams pakviesti jų atstovus į 2021 m. birželio 11–13 d. G 7 aukščiausiojo lygio susitikimą ir į 2021 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimą ir rekomenduoja toliau kviesti juos į aukšto lygio dvišalius susitikimus vyriausybių lygmeniu, taip pat į Parlamento sesijas ir tarpparlamentinius susitikimus ir sukurti Baltarusijai skirtas grupes visuose ES valstybių narių nacionaliniuose parlamentuose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Tarybą kuo greičiau išplėsti asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ES sankcijos, sąrašus, įtraukiant asmenis ir subjektus, susijusius su „Ryanair“ lėktuvo, skridusio reisu FR4978, perėmimu ir priverstiniu nutupdymu bei Ramano Pratasevičiaus ir Sofijos Sapegos sulaikymu; primena, kad žurnalistui Ramanui Pratasevičiui gresia mirties bausmė; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Tarybą kuo skubiau priimti ketvirtąjį paketą sankcijų, taikomų asmenims ir subjektams, dalyvavusiems arba prisidėjusiems vykdant rinkimų klastojimą, represijas, kankinimus ar netinkamą elgesį ir žmogaus teisių pažeidimus Baltarusijoje, įskaitant nepriklausomų žurnalistų ir tinklaraštininkų persekiojimą, ir pradėti darbą dėl tolesnio sankcijų paketo; ragina taikyti sankcijas gerokai didesniam skaičiui Baltarusijos pareigūnų, pavyzdžiui, prokurorams, teisėjams ir teisėsaugos darbuotojams, kurie dalyvauja vykdant represijas ir neteisingai nuteisiant režimo kritikus, taip pat policijos ir kalėjimų darbuotojams, parlamento ir vyriausybės nariams, taip pat samdomiems darbuotojams, dirbantiems režimui propagandos, žiniasklaidos, dezinformacijos ir neapykantą kurstančios kalbos srityse, asmenims ir subjektams, remiantiems A. Lukašenką ir jo režimą, pvz., Maratui Markovui, kuris birželio 2 d. valstybiniame televizijos kanale ONT iš Ramano Pratasevičiaus ėmė interviu, ir asmenims bei subjektams, kurie dalyvavo gegužės 23 d. aviacijos incidente, pvz., žvalgybos pareigūnams ir aviacijos institucijoms; šiuo klausimu primena, kad reikia išnaudoti visas ribojamųjų priemonių galimybes pagal ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą (ES Magnitskio aktą); |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares griežtai atsisakyti teikti finansinę paramą Baltarusijos režimui ir todėl neskirti jokių naujų kredito linijų bankams, taip pat nutraukti bet kokias investicijas į infrastruktūros projektus ar ūkio subjektus Baltarusijoje; ragina Komisiją priimti priemones, kuriomis būtų užkertamas Europos finansų įstaigoms įsigyti obligacijų ar kitų finansinių priemonių, kurias išduoda Baltarusijos vyriausybė ir jos kontroliuojamos viešosios institucijos; palankiai vertina tai, kad Europos investicijų bankas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas sustabdė Baltarusijos viešojo sektoriaus projektų finansavimą, ir ragina ištirti, kaip nepanaudotos lėšos galėtų būti perorientuotos į pilietinę visuomenę ir su režimu nesusijusias privačiojo sektoriaus dalis; ragina Tarptautinį valiutos fondą ir ES valstybes nares jokiomis aplinkybėmis neteikti tiesioginės biudžeto paramos režimui ir susilaikyti nuo specialaus lėšų panaudojimo proceso, apie kurį pranešta 2021 m.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena visoms Baltarusijoje veikiančioms ES įmonėms apie savo ankstesnį raginimą elgtis ypač stropiai ir laikytis savo pareigos gerbti žmogaus teises, laikantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų: be to, prašo jų susilaikyti nuo bet kokių naujų investicijų ir viešai protestuoti prieš Baltarusijos valdžios institucijų šalyje vykdomas represijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Tarybą skubiai priimti ir įgyvendinti ekonomines sankcijas, kurios turi būti reikšmingos ir kuo greičiau pradėti daryti poveikį Baltarusijos režimui, jo rėmėjams ir režimą remiančiams ekonominės veiklos vykdytojams; ragina, kad šios ekonominės sankcijos būtų nukreiptos prieš valstybines ir privačias įmones, kurias kontroliuoja režimas arba kurios glaudžiai susijusios su režimo verslo interesais arba kurios, kaip žinoma, atleidžia savo darbuotojus už dalyvavimą streikuose ar protestuose; ragina taikyti sektorines sankcijas, visų pirma žalios naftos ir naftos produktų, kalio, plieno ir medienos perdirbimo pramonei; be to, ragina nutraukti bendradarbiavimą su Baltarusijos valstybiniais bankais ir jų finansavimą, taip pat apriboti tarptautinių bankų kredito linijas, skirtas patronuojamiesiems bankams Baltarusijoje ir apsvarstyti galimybę laikinai sustabdyti Baltarusijos prieigą prie SWIFT sistemos; prašo ES įregistruotų bendrovių, visų pirma „Siemens AG“ liautis bendradarbiavus su Baltarusijos valdžios institucijomis dalijantis technologijomis ir praktine patirtimi; ragina valstybes nares ir ES institucijas dėti daugiau pastangų kovojant su didelio masto cigarečių kontrabanda iš Baltarusijos į ES, iš kurios gaunamomis lėšomis finansuojamas A. Lukašenkos režimas; ragina ES imtis koordinuotų solidarumo veiksmų siekiant kompensuoti valstybių narių, kurios labiausiai nukentėjo nuo Baltarusijai taikomų ekonominių sankcijų, patiriamus ekonominius sunkumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina Europos transliuotojų sąjungos (EBU) sprendimą sustabdyti Baltarusijos transliuotojo BTRC narystę joje; ragina sustabdyti Baltarusijos narystę tarptautinėse sporto organizacijose ir tarptautiniuose sporto renginiuose, įskaitant dalyvavimą Europos ir pasaulio čempionatuose bei Tokijuje vyksiančiose olimpinėse žaidynėse; primygtinai ragina Europos futbolo asociacijų sąjungą (UEFA) panaikinti Baltarusijos valstybinės televizijos „TVR“ turimas EURO 2020 futbolo turnyro transliavimo teises ir nemokamai jas suteikti nepriklausomam televizijos kanalui „Belsat TV“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą žvalgybos klausimais, susijusiais su krize Baltarusijoje, ir išsiųsti iš šalies žinomus ir įtariamus Baltarusijos žvalgybos pareigūnus, vykdančius veiklą visoje Sąjungoje; ragina savo Pirmininką apriboti Baltarusijos ambasados Briuselyje darbuotojų galimybes patekti į Europos Parlamentą, įskaitant fizines ir nuotolines galimybes dalyvauti Europos Parlamento rengiamuose posėdžiuose, ir persvarstyti Parlamento komunikavimą su Baltarusijos ambasada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | išreiškia rimtą susirūpinimą dėl Rusijos bendradarbiavimo su A. Lukašenkos režimu, įskaitant finansinę paramą ir glaudų žvalgybos tarnybų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad būtinas tarptautinis bendradarbiavimas, įskaitant diskusijas JT ir NATO; ragina ES glaudžiai koordinuoti savo priemones su Jungtinėmis Valstijomis, G 7 šalimis partnerėmis ir kitomis šalimis bendramintėmis ir siekti plačios ES partnerių, ypač Europos kaimynių, pvz., Ukrainos, koalicijos, kad sankcijos būtų kuo veiksmingesnės; primena, kad Ukrainos vyriausybė priėmė sprendimą prisijungti prie ES valstybių narių ir Baltarusijos oro linijoms taikyti transporto sankcijas, ir ragina Komisiją ir Tarybą taikyti baudžiamąsias priemones oro linijų bendrovei „Belavia“ ir jos keleiviams, skrendantiems į Rusijos aneksuotą Krymą; palankiai vertina būsimus ES ir JAV bei JAV ir Rusijos aukščiausio lygio susitikimus ir mano, kad tai yra svarbios galimybės suderinti ES ir jos partnerių pozicijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad nors geriausias būdas ES tinkamai kovoti su neteisėtai veikiančiomis valstybėmis yra sankcijų mechanizmai, ES, be sankcijų Baltarusijos valstybės valdomoms įmonėms, turėtų pasinaudoti esamu vidiniu spaudimu Baltarusijoje, remdama Baltarusijos pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininkės pavaduotoją pradėti rengti aukšto lygio tarptautinę konferenciją „Demokratinės Baltarusijos ateitis“ dėl krizės Baltarusijoje sprendimo ir Baltarusijos valdžios institucijų nusikaltimų prieš jos žmones ir demokratinę Baltarusijos pertvarką tyrimo ir persekiojimo už juos; mano, kad tokia konferencija, kuriai vadovaus ES ir kurioje dalyvaus tarptautinės finansų institucijos, G 7 šalys, ES valstybės narės ir institucijos bei kitos šalys, norinčios įsipareigoti prisidėti prie kelių milijardų eurų finansinių priemonių paketo, padės remti būsimas reformas ir ekonomikos restruktūrizavimą ir ja Baltarusijos žmonėms bus nusiųstas aiškus paramos signalas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena savo ankstesnę iniciatyvą dėl aukšto lygio misijos, kurioje dalyvautų buvę aukšto rango Europos pareigūnai, kuri išnagrinėtų visus galimus būdus sustabdyti smurtui ir išlaisvinti politiniams kaliniams ir kuri galėtų padėti Baltarusijoje sukurti palankias sąlygas įtraukiam vidaus politiniam dialogui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares padidinti tiesioginę paramą su esančiais Baltarusijos opozicijai, pilietinės visuomenės aktyvistams, žmogaus teisių gynėjams ir nepriklausomai žiniasklaidai Baltarusijoje ir užsienyje ir aktyviau bendradarbiauti su jais, be kita ko, stiprinant gebėjimus ir teikiant finansinę paramą, ir didinti paramą Europos demokratijos fondo veiklai vietoje; todėl ragina ES ir kitas tarptautines organizacijas teikti finansinę ir techninę paramą žiniasklaidoms priemonėms ir nepriklausomiems ir nepriklausomiems žurnalistams, kad jie galėtų atlikti savo pareigą informuoti visuomenę apie Baltarusijoje vykstančius pokyčius; atsižvelgdamas į tai, dar kartą ragina teikti didesnę paramą televizijos kanalui „Belsat TV“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | įsipareigoja padėti stiprinti demokratinių jėgų pajėgumus, didinti pilietinės visuomenės vaidmenį, remti visapusišką politinį dialogą siekiant taikaus valdžios perdavimo Baltarusijoje, taip pat jaunus politinius lyderius ir žmogaus teisių gynėjus, pasitelkiant Parlamento demokratijos paramos mechanizmus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos pateiktą 3 mlrd. EUR vertės išsamų ekonominės paramos būsimai demokratinei Baltarusijai planą; ragina Komisiją ir Tarybą šį planą plėtoti toliau ir skleisti informaciją apie jį ir aiškiai nurodyti, kad, įvykus demokratiniams pokyčiams Baltarusijoje, ES bus pasirengusi teikti apčiuopiamą pagalbą, kad šalis pasuktų reformų ir modernizavimo keliu; pažymi, kad ES turi pasiūlyti išsamų veiksmų, skirtų Baltarusijos demokratinėms jėgoms pasirengti įgyvendinti šį paketą, rinkinį; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina ES koordinuoti veiksmus su Jungtinėmis Valstijomis, G 7 partneriais ir kitomis šalimis bendramintėmis, siekiant sustabdyti bendradarbiavimą su A. Lukašenkos režimo viešuoju sektoriumi ir persiorientuoti į bendradarbiavimą su Baltarusijos pilietine visuomene ir Baltarusijos privačiosiomis bendrovėmis, kurios nėra susijusios su režimu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atmeta nepriimtinus Aliaksandro Lukašenkos grasinimus, kad Baltarusijos valdžios institucijos nestabdys neteisėtų migrantų ir prekybos narkotikais, ir reiškia susirūpinimą dėl didėjančio neteisėtos migracijos iš Baltarusijos į ES masto ir galimo Baltarusijos valdžios institucijų dalyvavimo šiame reiškinyje; ragina valstybes nares ir ES institucijas stebėti pokyčius šiose srityse ir imtis atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smerkia Baltarusijos vadovybės netinkamą naudojimąsi teisėsaugos institucijomis politiniais tikslais; ragina Interpolą nedelsiant ir nuodugniai peržiūrėti dabartinius ir būsimus Baltarusijos prašymus ir imtis visų reikiamų priemonių, kad Baltarusija netinkamai neišnaudotų Interpolo politiniais tikslais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad reikia atlikti išsamų A. Lukašenkos režimo įvykdytų nusikaltimų prieš Baltarusijos žmonės tyrimą, kuris turėtų būti užbaigtas įsteigiant tarptautinį teismą, kuris vykdytų baudžiamąjį persekiojimą už šiuos nusikaltimus; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę, atsižvelgiant į Baltarusijos valdžios institucijų nenorą sukurti teisinę valstybę ir įtvirtinti atskaitomybę, imtis veiksmų, kurie padėtų išsaugoti nusikaltimų įrodymus ir užtikrintų nusikaltimų tyrimą ir atsakingų asmenų visoje vadovavimo grandinėje baudžiamąjį persekiojimą; palankiai vertina kelių ES valstybių narių iniciatyvas taikyti universaliosios jurisdikcijos principą ir rinkti bei rengti teismo bylas prieš Baltarusijos represijų vykdytojus, taip pat ragina visas ES valstybes nares sekti jų pavyzdžiu; ragina aktyviai remti visas tarptautines iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti nebaudžiamumo Baltarusijoje problemą, pavyzdžiui, Tarptautinę atskaitomybės platformą (angl. International Platform Against Impunity) ir Teisingumo centrą (angl. Justice Hub) Vilniuje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininkės pavaduotoją, Komisiją, Tarybą ir ES valstybes nares ir toliau kelti klausimą dėl padėties Baltarusijoje visose atitinkamose Europos ir tarptautinėse organizacijose, pavyzdžiui, ESBO, Europos Taryboje, JT žmogaus teisių taryboje ir kituose specializuotuose JT organuose, siekiant užtikrinti, kad dėl padėties Baltarusijoje būtų imamasi skubių tarptautinių veiksmų ir būtų įveikti Rusijos ir kitų šalių trukdymai imtis tokių veiksmų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares dar labiau palengvinti vizų ir leidimų gyventi išdavimo procedūras tiems, kurie dėl politinių priežasčių bėga iš Baltarusijos, arba tiems, kuriems dėl prieš juos vykdomo smurto reikia medicinos pagalbos, ir pasiūlyti jiems ir jų šeimoms būtiną paramą ir pagalbą; ragina valstybes nares įgyvendinti ESBO Maskvos mechanizmo pranešėjo rekomendacijas dėl prieglobsčio suteikimo persekiojimo atvejais, kuriems taikoma Ženevos konvencija dėl pabėgėlių statuso, ir toliau supaprastinti skubių vizų išdavimo ir laikino prieglobsčio suteikimo ES šalyse tvarką; ragina valstybes nares ir Komisiją siūlyti stipendijas Baltarusijos studentams ir mokslininkams, išmestiems iš universitetų ir įkalintiems už jų demokratinę poziciją; ragina valstybes nares teikti finansinę paramą toms ištremtoms institucijoms, pvz., Europos humanitariniam universitetui Vilniuje, kurios puoselėja naująją baltarusių kartą, kuri kovoja su korumpuota ir nelegitimia šalies sistema; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją, valstybes nares ir EIVT bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais, pvz., ESBO Maskvos mechanizmu ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryba, taip pat remti žmogaus teisių gynėjus ir pilietinę visuomenę vietoje, kad būtų užtikrinama, kad žmogaus teisių pažeidimai būtų stebimi, fiksuojami dokumentais ir apie šiuos pažeidimus būtų pranešama, o vėliau reikalaujama atsakomybės už juos ir užtikrinamas teisingumas nukentėjusiems; palankiai vertina tai, kad sukurta Baltarusijai skirta Tarptautinė atskaitomybės platforma, ir ragina ES institucijas ir valstybes nares remti jos veikimą; įsipareigoja veiksmingai vykdyti Europos Parlamento kovai su nebaudžiamumu Baltarusijoje skirtos platformos veiklą ir koordinuoti laiku vykdomą tarptautinį atsaką į įvykius Baltarusijoje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja, kad visos valstybės narės turi laikytis vieningos pozicijos reaguodamos į valstybinį terorizmą, kurį organizavo Aliaksandro Lukašenkos režimas ir kurį remia Kremlius; pabrėžia, kad ES svarbu kovoti su Sąjungoje skleidžiama dezinformacija apie padėtį Baltarusijoje, taip pat su kitų formų hibridinėmis grėsmėmis, kurias šiuo klausimu vykdo trečiosios šalys; reiškia savo solidarumą su Latvija po to, kai Baltarusijoje nepagrįstai išsiuntė jos diplomatus; smerkia Baltarusijos generalinio prokuroro pradėtą baudžiamąjį tyrimą prieš Latvijos užsienio reikalų ministrą ir Latvijos sostinės Rygos merą; smerkia visus Baltarusijos valdžios institucijos bandymus daryti spaudimą ES valstybėms narėms, įskaitant Baltarusijos prokurorų prašymą apklausti buvusį Lietuvos prezidentą Valdą Adamkų, remiantis jo tariamais ryšiais su SS vadovaujamu pagalbiniu policijos batalionu, kuris Baltarusijoje vykdė baudžiamąsias operacijas per Antrąjį pasaulinį karą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pakartoja kad yra susirūpinęs dėl Atravo atominės elektrinės, esančios vos už 45 km nuo Vilniaus, komercinio eksploatavimo ir pabrėžia riziką, kurią ji kelia ES šalims; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į Astravo atominės elektrinės keliamas grėsmes branduolinei saugai, apgailestauja kad Baltarusija neužtikrina visiško Astravo atominės elektrinės branduolinės saugos skaidrumo ir kad ji neįsipareigojo visapusiškai įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupės (ENSREG) parengtame elektrinės tarpusavio vertinime, ir ragina nustatyti veiksmingas apsaugos priemones, neleidžiančias tiesiogiai ar netiesiogiai Astravo atominėje elektrinėje pagamintos elektros parduoti ES rinkoje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad dabartinė padėtis yra Europos Sąjungos patikimumo ir jos užsienio politikos formavimo veiksmingumo išbandymas; primena, kad padėtis Baltarusijoje – kaimyninėje šalyje ir Rytų partnerystės šalyje – daro tiesioginį poveikį ES ir kad ES turėtų parodyti pakankamą ryžtą teikti apčiuopiamą ir ilgalaikę paramą demokratinėms jėgoms, siekiančioms laisvės ir demokratijos Baltarusijoje; ragina ES nedvejoti ir veikti greitai ir aktyviai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai ir Baltarusijos Respublikos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OL L 197 I, 2021 6 4, p. 3.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/125

---

P9_TA(2021)0294

Padėtis Afganistane

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Afganistane (2021/2712(RSP))

(2022/C 67/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Afganistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Afganistano,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 2 d. susitarimą dėl ES ir Afganistano bendrų tolesnių veiksmų migracijos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 2 d. susitarimą dėl ES ir Afganistano bendrų tolesnių veiksmų migracijos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Afganistano Islamo Respublikos bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimą, pasirašytą 2017 m. vasario 18 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Afganistano Islamo Respublikos bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimą, pasirašytą 2017 m. vasario 18 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Šiaurės Atlanto Tarybos pareiškimą dėl Afganistano taikos derybų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Šiaurės Atlanto Tarybos pareiškimą dėl Afganistano taikos derybų,

| — | atsižvelgdamas į prezidento J. Bideno 2021 m. balandžio 14 d. pastabas dėl tolesnių veiksmų Afganistane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prezidento J. Bideno 2021 m. balandžio 14 d. pastabas dėl tolesnių veiksmų Afganistane,

| — | atsižvelgdamas į Savarankiškumo taikant tarpusavio atskaitomybę programą, dėl kurios susitarta 2016 m. spalio 4–5 d. vykusioje Briuselio konferencijoje dėl Afganistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Savarankiškumo taikant tarpusavio atskaitomybę programą, dėl kurios susitarta 2016 m. spalio 4–5 d. vykusioje Briuselio konferencijoje dėl Afganistano,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 23–24 d. vykusią 2020 m. tarptautinę ministrų įsipareigojimų telkimo konferenciją (Afganistano konferencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 23–24 d. vykusią 2020 m. tarptautinę ministrų įsipareigojimų telkimo konferenciją (Afganistano konferencija),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 4 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Indijos išorės reikalų ministro bendrą pareiškimą dėl Afganistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 4 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Indijos išorės reikalų ministro bendrą pareiškimą dėl Afganistano,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 7 d. Europos Sąjungos, Prancūzijos, Vokietijos, Italijos, NATO, Norvegijos, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Valstijų specialiųjų pasiuntinių ir specialiųjų atstovų pranešimą dėl Afganistano taikos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 7 d. Europos Sąjungos, Prancūzijos, Vokietijos, Italijos, NATO, Norvegijos, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Valstijų specialiųjų pasiuntinių ir specialiųjų atstovų pranešimą dėl Afganistano taikos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. Afganistano nacionalinės statistikos ir informacijos tarnybos ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro bendrai paskelbtą 2020 m. opiumo gamybos Afganistane apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio mėn. Afganistano nacionalinės statistikos ir informacijos tarnybos ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro bendrai paskelbtą 2020 m. opiumo gamybos Afganistane apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos, dėl vaikų ir ginkluotųjų konfliktų bei dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos, dėl vaikų ir ginkluotųjų konfliktų bei dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Afganistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Afganistano,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos rezoliucijas dėl Afganistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos rezoliucijas dėl Afganistano,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2020 m. vasario mėn. JAV ir Talibanas pasirašė susitarimą, kuriuo sudaromos sąlygos pirmosioms tiesioginėms Talibano ir Afganistano Islamo Respublikos atstovų deryboms nuo 2001 m.; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2020 m. vasario mėn. JAV ir Talibanas pasirašė susitarimą, kuriuo sudaromos sąlygos pirmosioms tiesioginėms Talibano ir Afganistano Islamo Respublikos atstovų deryboms nuo 2001 m.;

| B. | kadangi 2021 m. balandžio 14 d. JAV valstybės sekretorius Anthony Blinken pranešė apie vienašalį JAV karinių pajėgų išvedimą iki 2021 m. rugsėjo 11 d.; kadangi NATO sąjungininkės laikosi principo „kartu ateiti, kartu išeiti“ ir pasitrauks tuo pačiu metu; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2021 m. balandžio 14 d. JAV valstybės sekretorius Anthony Blinken pranešė apie vienašalį JAV karinių pajėgų išvedimą iki 2021 m. rugsėjo 11 d.; kadangi NATO sąjungininkės laikosi principo „kartu ateiti, kartu išeiti“ ir pasitrauks tuo pačiu metu;

| C. | kadangi Afganistano vyriausybės ir Talibano taikos derybos prasidėjo 2020 m. Dohoje; kadangi nebuvo laikomasi susitarimo dėl ugnies nutraukimo ir šiuo metu taikos derybos atsidūrė aklavietėje, o Talibanas laukia, kol bus išvesti sąjungininkų kariai; |
| --- | --- |

C.

kadangi Afganistano vyriausybės ir Talibano taikos derybos prasidėjo 2020 m. Dohoje; kadangi nebuvo laikomasi susitarimo dėl ugnies nutraukimo ir šiuo metu taikos derybos atsidūrė aklavietėje, o Talibanas laukia, kol bus išvesti sąjungininkų kariai;

| D. | kadangi nuo 2001 m. ES aktyviai vykdo veiklą Afganistane, siekdama remti socialinį ir ekonominį vystymąsi ir koordinuoti tarptautinę pagalbą; kadangi daug ES valstybių narių, NATO partnerių ir šalių sąjungininkių prisidėjo prie Afganistano stabilizavimo ir vystymosi savo kariniais ir civiliniais ištekliais, smarkiai nukentėjo bei patyrė nuostolių; kadangi stabilus ir nepriklausomas Afganistanas, gebantis apsirūpinti ir atsisakantis būti saugiu prieglobsčiu teroristinėms grupuotėms, vis dar yra nepaprastai svarbus ES, NATO ir jų valstybių narių saugumo interesas; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2001 m. ES aktyviai vykdo veiklą Afganistane, siekdama remti socialinį ir ekonominį vystymąsi ir koordinuoti tarptautinę pagalbą; kadangi daug ES valstybių narių, NATO partnerių ir šalių sąjungininkių prisidėjo prie Afganistano stabilizavimo ir vystymosi savo kariniais ir civiliniais ištekliais, smarkiai nukentėjo bei patyrė nuostolių; kadangi stabilus ir nepriklausomas Afganistanas, gebantis apsirūpinti ir atsisakantis būti saugiu prieglobsčiu teroristinėms grupuotėms, vis dar yra nepaprastai svarbus ES, NATO ir jų valstybių narių saugumo interesas;

| E. | kadangi labai svarbu išsaugoti pastarųjų dviejų dešimtmečių pažangą Afganistane, visų pirma žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi labai svarbu išsaugoti pastarųjų dviejų dešimtmečių pažangą Afganistane, visų pirma žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje;

| F. | kadangi atstovavimas moterims ir jų teisėms Afganistano taikos derybose nėra proporcingas, todėl derybų šalys turi laikytis ryžtingesnio požiūrio šiuo klausimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi atstovavimas moterims ir jų teisėms Afganistano taikos derybose nėra proporcingas, todėl derybų šalys turi laikytis ryžtingesnio požiūrio šiuo klausimu;

| G. | kadangi moterys, vaikai ir etninės mažumos bus labiausiai paveiktos dėl žlugusių Afganistano taikos derybų ir mėginimo konfliktą toliau spręsti karinėmis priemonėmis; kadangi Afganistano moterys jau pradėjo riboti keliones, kad sumažintų riziką, o vaikų galimybėms mokytis ir žaisti trukdo smurto grėsmė; |
| --- | --- |

G.

kadangi moterys, vaikai ir etninės mažumos bus labiausiai paveiktos dėl žlugusių Afganistano taikos derybų ir mėginimo konfliktą toliau spręsti karinėmis priemonėmis; kadangi Afganistano moterys jau pradėjo riboti keliones, kad sumažintų riziką, o vaikų galimybėms mokytis ir žaisti trukdo smurto grėsmė;

| H. | kadangi saugumo padėtis Afganistane palaipsniui blogėja ir daugėja išpuolių prieš Afganistano pajėgas, taip pat tikslingų Afganistano aktyvistų, žiniasklaidos darbuotojų, pedagogų, gydytojų, teisėjų ir vyriausybės pareigūnų nužudymų; kadangi nuo Afganistano taikos derybų pradžios gerokai padaugėjo Talibano išpuolių, kuriais siekiama perimti vyriausybės kontroliuojamų teritorijų kontrolę; kadangi pagal 2020 m. Pasaulinį terorizmo indeksą Afganistanas buvo pripažintas labiausiai paveikta šalimi; kadangi 4 mln. iš 36 mln. šalies gyventojų yra perkeltieji asmenys; kadangi 3 mln. žmonių dėl smurto buvo perkelti šalies viduje, o dar 1 mln. buvo perkelti dėl gaivalinių nelaimių; kadangi 2,5 mln. afganistaniečių jau pabėgo iš šalies ieškodami saugumo, dauguma jų įsikūrė Irane ir Pakistane; |
| --- | --- |

H.

kadangi saugumo padėtis Afganistane palaipsniui blogėja ir daugėja išpuolių prieš Afganistano pajėgas, taip pat tikslingų Afganistano aktyvistų, žiniasklaidos darbuotojų, pedagogų, gydytojų, teisėjų ir vyriausybės pareigūnų nužudymų; kadangi nuo Afganistano taikos derybų pradžios gerokai padaugėjo Talibano išpuolių, kuriais siekiama perimti vyriausybės kontroliuojamų teritorijų kontrolę; kadangi pagal 2020 m. Pasaulinį terorizmo indeksą Afganistanas buvo pripažintas labiausiai paveikta šalimi; kadangi 4 mln. iš 36 mln. šalies gyventojų yra perkeltieji asmenys; kadangi 3 mln. žmonių dėl smurto buvo perkelti šalies viduje, o dar 1 mln. buvo perkelti dėl gaivalinių nelaimių; kadangi 2,5 mln. afganistaniečių jau pabėgo iš šalies ieškodami saugumo, dauguma jų įsikūrė Irane ir Pakistane;

| I. | kadangi Afganistanas yra daugiausiai ES paramos vystymuisi gaunanti valstybė pasaulyje; kadangi dėl ES įnašo Afganistanui per pastaruosius 20 metų labai pailgėjo gyvenimo trukmė, padidino raštingumas, sumažėjo motinų ir vaikų mirtingumas bei sustiprėjo moterų teises; kadangi 2002–2020 m. laikotarpiu ES skyrė daugiau kaip 4 mlrd. EUR ir jau įsipareigojo 2021–2025 m. laikotarpiu skirti 1,2 mlrd. EUR ilgalaikei pagalbai ir pagalbai ekstremaliosios situacijos atveju; kadangi šį įsipareigojimą lydėjo ES ir valstybių, kurios kartu skiria apie 80 proc. visos oficialios paramos vystymuisi Afganistanui, komunikatas, kuriame pabrėžiami pagrindiniai reikalavimai, kad šalis galėtų toliau gauti paramą, įskaitant nuolatinį įsipareigojimą laikytis demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principų; |
| --- | --- |

I.

kadangi Afganistanas yra daugiausiai ES paramos vystymuisi gaunanti valstybė pasaulyje; kadangi dėl ES įnašo Afganistanui per pastaruosius 20 metų labai pailgėjo gyvenimo trukmė, padidino raštingumas, sumažėjo motinų ir vaikų mirtingumas bei sustiprėjo moterų teises; kadangi 2002–2020 m. laikotarpiu ES skyrė daugiau kaip 4 mlrd. EUR ir jau įsipareigojo 2021–2025 m. laikotarpiu skirti 1,2 mlrd. EUR ilgalaikei pagalbai ir pagalbai ekstremaliosios situacijos atveju; kadangi šį įsipareigojimą lydėjo ES ir valstybių, kurios kartu skiria apie 80 proc. visos oficialios paramos vystymuisi Afganistanui, komunikatas, kuriame pabrėžiami pagrindiniai reikalavimai, kad šalis galėtų toliau gauti paramą, įskaitant nuolatinį įsipareigojimą laikytis demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principų;

| J. | kadangi Afganistane dažniausiai išvengiama atsakomybės už išpuolius ir nužudymus; kadangi 2021 m. kovo 12 d. JT Saugumo Tarybos nariai pasmerkė nerimą keliantį išpuolių, sąmoningai nukreiptų prieš Afganistano civilius gyventojus, skaičių; |
| --- | --- |

J.

kadangi Afganistane dažniausiai išvengiama atsakomybės už išpuolius ir nužudymus; kadangi 2021 m. kovo 12 d. JT Saugumo Tarybos nariai pasmerkė nerimą keliantį išpuolių, sąmoningai nukreiptų prieš Afganistano civilius gyventojus, skaičių;

| K. | kadangi pastarasis smurto protrūkis įvyko šalyje užsitęsus plataus masto žmogaus teisių pažeidimams, kuriuos vykdė teroristai, ginkluotos grupuotės ir saugumo pajėgos, įskaitant neteisminius nužudymo atvejus, kankinimus ir seksualinį smurtą; kadangi manoma, kad per 20 metų trunkantį karą žuvo apie 150 000 žmonių, įskaitant 35 000 civilių; |
| --- | --- |

K.

kadangi pastarasis smurto protrūkis įvyko šalyje užsitęsus plataus masto žmogaus teisių pažeidimams, kuriuos vykdė teroristai, ginkluotos grupuotės ir saugumo pajėgos, įskaitant neteisminius nužudymo atvejus, kankinimus ir seksualinį smurtą; kadangi manoma, kad per 20 metų trunkantį karą žuvo apie 150 000 žmonių, įskaitant 35 000 civilių;

| L. | kadangi nuo 2001 m. Afganistane padaryta akivaizdi pažanga moterų ir mergaičių teisių srityje, įskaitant galimybes gauti išsilavinimą, sveikatos priežiūrą ir dalyvavimą pilietiniame ir politiniame gyvenime; kadangi šie patobulinimai neabejotinai yra sėkmingiausi pastarojo meto šalies vystymosi pasiekimai; kadangi šiai dalinei pažangai dabar gresia pavojus ir ji turi būti skubiai išsaugota ir sustiprinta; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo 2001 m. Afganistane padaryta akivaizdi pažanga moterų ir mergaičių teisių srityje, įskaitant galimybes gauti išsilavinimą, sveikatos priežiūrą ir dalyvavimą pilietiniame ir politiniame gyvenime; kadangi šie patobulinimai neabejotinai yra sėkmingiausi pastarojo meto šalies vystymosi pasiekimai; kadangi šiai dalinei pažangai dabar gresia pavojus ir ji turi būti skubiai išsaugota ir sustiprinta;

| M. | kadangi nepaisant šių patobulinimų, moterys ir mergaitės ir toliau kasdien susiduria su pasibaisėtinomis grėsmėmis, įskaitant kliūtis naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir išpuolius, be kita ko, smurtą šeimoje, seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties; kadangi pagal 2019–2020 m. Moterų, taikos ir saugumo indeksą Afganistanas buvo antra moterims gyventi blogiausia šalis; kadangi 2021 m. gegužės 8 d. sprogus „Sayed al-Shuhada“ mergaičių mokyklai Kabule, žuvo mažiausiai 85 žmonės ir 147 buvo sužeisti, daugiausia moksleivės; kadangi 2021 m. kovo 2 d. Džalalabade buvo nužudytos trys žurnalistės moterys; |
| --- | --- |

M.

kadangi nepaisant šių patobulinimų, moterys ir mergaitės ir toliau kasdien susiduria su pasibaisėtinomis grėsmėmis, įskaitant kliūtis naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir išpuolius, be kita ko, smurtą šeimoje, seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties; kadangi pagal 2019–2020 m. Moterų, taikos ir saugumo indeksą Afganistanas buvo antra moterims gyventi blogiausia šalis; kadangi 2021 m. gegužės 8 d. sprogus „Sayed al-Shuhada“ mergaičių mokyklai Kabule, žuvo mažiausiai 85 žmonės ir 147 buvo sužeisti, daugiausia moksleivės; kadangi 2021 m. kovo 2 d. Džalalabade buvo nužudytos trys žurnalistės moterys;

| N. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos Afganistane smarkiai padidėjo skurdo lygis; kadangi dėl su COVID-19 susijusių priemonių ir blogėjančios saugumo padėties buvo apribota galimybė Afganistano žmonėms gauti humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos Afganistane smarkiai padidėjo skurdo lygis; kadangi dėl su COVID-19 susijusių priemonių ir blogėjančios saugumo padėties buvo apribota galimybė Afganistano žmonėms gauti humanitarinę pagalbą;

| O. | kadangi manoma, kad 2021 m. Afganistaną gresia sausra, dėl kurios su ekstremaliai dideliu maisto stygiumi susiduriančių žmonių skaičius, šiuo metu siekiantis 5,5 mln., dar labiau padidės, ir numatoma, kad dar 17,6 mln. žmonių patirs didelį maisto stygių; |
| --- | --- |

O.

kadangi manoma, kad 2021 m. Afganistaną gresia sausra, dėl kurios su ekstremaliai dideliu maisto stygiumi susiduriančių žmonių skaičius, šiuo metu siekiantis 5,5 mln., dar labiau padidės, ir numatoma, kad dar 17,6 mln. žmonių patirs didelį maisto stygių;

| P. | kadangi terorizmo ekonominė kaina Afganistane 2018 m. sudarė beveik 20 proc. šalies BVP ir dėl to Afganistano vaikai netenka ateities galimybių gauti išsilavinimą, perspektyvų gauti pastovų darbą ir paslaugų, pvz., valstybės teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

P.

kadangi terorizmo ekonominė kaina Afganistane 2018 m. sudarė beveik 20 proc. šalies BVP ir dėl to Afganistano vaikai netenka ateities galimybių gauti išsilavinimą, perspektyvų gauti pastovų darbą ir paslaugų, pvz., valstybės teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų;

| Q. | kadangi Afganistano įmonės kenčia nuo Talibano turto prievartavimo, kai ūkininkai verčiami auginti daržines aguonas ir vykdyti neteisėtą kasybos veiklą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Afganistano įmonės kenčia nuo Talibano turto prievartavimo, kai ūkininkai verčiami auginti daržines aguonas ir vykdyti neteisėtą kasybos veiklą;

| 1. | mano, kad Afganistanas atsidūrė kritinėje padėtyje, nes nestabili vidaus padėtis, blogėjanti saugumo padėtis, derybų dėl taikos Afganistano viduje aklavietė ir sprendimas iki 2021 m. rugsėjo 11 d. išvesti JAV ir NATO karines pajėgas gali sukelti naujų neaiškumų, sumažinti stabilumą, sukelti intensyvesnių vidaus konfliktų grėsmę ir sukurti tam tikrą vakuumą, kurį, blogiausiu atveju, užpildys Talibanas; reiškia susirūpinimą dėl to, kad tai būtų labai neraminanti perspektyva šaliai ir pastarųjų 20 metų socialinių ir politinių pasiekimų bei pažangos tvarumui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl grėsmingai padidėjusio smurto Afganistane ir kuo griežčiausiai jį smerkia, įkaitant tikslinius vaikų, moterų specialisčių, žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų, pedagogų, žmogaus teisių gynėjų, pilietinės visuomenės atstovų, aktyvistų, gydytojų, vyriausybės pareigūnų ir teisminių institucijų atstovų žudymus; primygtinai ragina visas šalis nedelsiant susitarti dėl nuolatinio ir visapusiško ugnies nutraukimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia susirūpinimą dėl Afganistano vyriausybės pažeidžiamumo ir nestabilumo ir dėl nepakankamos didelės šalies dalies kontrolės, o tai didina smurto poveikį civiliams gyventojams; ragina Talibaną nedelsiant nutraukti išpuolius prieš civilius gyventojus ir nacionalines pajėgas ir visapusiškai laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; reiškia gilią užuojautą ir paramą teroro išpuolių aukoms ir jų šeimoms; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia vengti „žlugusios valstybės“ scenarijaus, ir primena savo įsipareigojimą, susijusį su taikos procesu, kuriam vadovauja ir už kurį atsakingas Afganistanas, ir atstatymu po konflikto, kaip vienintelį kelią siekiant įtraukios ilgalaikės taikos, saugumo ir plėtros; pabrėžia, kad tai kaip niekad svarbu, nes sparčiai artėja JAV ir NATO pajėgų išvedimo data; ragina Tarybą, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Komisiją kuo greičiau parengti ir pateikti Parlamentui visapusišką būsimo bendradarbiavimo su Afganistanu strategiją po NATO sąjungininkų karinių pajėgų išvedimo, taip pat ragina ES ir jos valstybes nares, NATO ir JAV toliau siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atsižvelgdamas į tai, pritaria tam, kad Dohoje būtų nedelsiant atnaujintos taikos derybos siekiant rasti politinį konflikto sprendimą ir užtikrinti ilgalaikį derybomis sutartą ugnies nutraukimą visoje šalyje; pabrėžia, kad tik politinis situacijos sprendimas suteikia ilgalaikės taikos vilties, ir rekomenduoja šalims kreiptis pagalbos į trečiosios šalies tarpininką, pvz., Jungtines Tautas, kad jis padėtų susitarti dėl klestinčio Afganistano politinio plano; ragina EIVT ir Komisiją imtis svarbesnio vaidmens raginant abi taikos derybų puses sėstis prie derybų stalo, taip pat pasiūlyti afganistaniečiams paramą ir tarpininkavimą, jei jie to norės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dar kartą patvirtina, kad derybomis pasiektas politinis susitarimas siekiant taikos turi būti grindžiamas pastarųjų 20 metų ekonominiais, socialiniais ir politiniais pasiekimais; pabrėžia, kad ilgalaikis Afganistano vystymasis priklausys nuo atskaitomybės, gero valdymo, tvaraus žmonių saugumo užtikrinimo, įskaitant skurdo mažinimą ir darbo vietų kūrimą, galimybes naudotis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis, švietimą ir pagrindinių laisvių bei žmogaus teisių apsaugą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Afganistano vyriausybę aktyviai įtraukti Afganistano parlamentą į visus susijusius procesus, atsisakyti visų priemonių, kurios neleidžia vyriausybei ir parlamentui veiksmingai bendradarbiauti, taip pat stiprinti parlamento teises tikrinti, o Afganistano parlamente turėtų būti atstovaujama visų skirtingų Afganistano gyventojų grupių interesams; pažymi, kad būtina toliau remti laisvų ir sąžiningų rinkimų rengimą laikantis tarptautinių standartų, remti rikimų stebėjimo misijas šalyje ir didinti valdžios sektoriaus išlaidų skaidrumą, kad Afganistano vyriausybė būtų visapusiškai atskaitinga savo piliečiams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad siekiant remtis pastarųjų 20 metų pasiekimais, Afganistano valstybė turėtų būti iš tikrųjų pasiryžusi kovoti su terorizmu ir ginkluotomis grupuotėmis, narkotikų gamyba ir prekyba jais, taip pat turėtų šalinti pagrindines neteisėtos ir priverstinės migracijos priežastis ir ją valdyti; mažinti nestabilumą regionuose; siekti panaikinti skurdą; vykdyti į smurtinį ekstremizmą peraugančios radikalizacijos prevenciją; kovoti su nebaudžiamumu už žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad prieš pasirašydama Bendrą deklaraciją dėl bendradarbiavimo migracijos srityje Komisija nepateikė deklaracijos Parlamentui, ir kad Parlamentas neturėjo galimybės pareikšti savo nuomonės šiuo klausimu; ragina Komisiją atlikti Bendros deklaracijos dėl bendradarbiavimo migracijos srityje poveikio žmogaus teisėms vertinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl terorizmo keliamos grėsmės Afganistanui ir regionui, ypač dėl to, kad grupuotė „Irako ir Levanto islamo valstybė“ (ISIL / „Da’esh“) ir su ja susiję subjektai, ypač ISIL Chorasano provincijos atšaka ir „Al-Qaida“, toliau vykdo veiklą; primena, kad teroro aktus Afganistane vykdo įvairūs subjektai, įskaitant Talibaną, „Al-Qaida“ ir vadinamąją Islamo valstybę; pabrėžia, jog esama realios rizikos, kad išvedus JAV ir NATO karines pajėgas padidės nestabilumas ir smurtas; taigi pakartoja, jog reikia, kad ES nedelsiant koordinuotų procesą su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Afganistano vyriausybę ir saugumo pajėgas, JAV, NATO ir JT siekiant užtikrinti, kad pereinamasis laikotarpis būtų kuo sklandesnis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smerkia visą teroristinę veiklą ir visus teroristinius išpuolius Afganistane; pabrėžia veiksmingos kovos su terorizmo finansavimu ir terorizmą remiančių finansinių tinklų išardymo svarbą; yra labai susirūpinęs dėl JT stebėsenos grupės ataskaitos išvadų, kuriose teigiama, kad Talibano ir „Al-Qaida“ santykiai sustiprėjo, ir dėl jos įspėjimo esą Talibanas priešinasi taikos deryboms ir pageidautų karinio perversmo; be to, atkreipia dėmesį į pranešimus, kuriuose nurodoma, kad Talibanas aktyviai rengia karines operacijas 2021 m.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad nesant saugumo, negali būti vykdoma tvari plėtra ir atvirkščiai; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad teikiant tarptautinę pagalbą Afganistanui, išvedus karines pajėgas, turi būti užtikrintas holistinis požiūris, kad ir toliau būtų teikiama finansinė bei techninė parama saugumo, įskaitant Afganistano nacionalines gynybos ir saugumo pajėgas, ir ekonomikos bei plėtros reformoms, itin pabrėžiant demokratijos, teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių, ypač moterų, jaunimo ir mažumų, stiprinimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta vietos ir tarptautinių NVO, kurios, nepaisant grėsmės saugumui, teikia paslaugas, pagalbą ir labdarą Afganistano gyventojams, darbą; tebėra susirūpinęs dėl pavojingo klimato, kuriame veikia pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus; primygtinai ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), Komisiją ir valstybes nares toliau teikti esminę pagalbą pilietinei visuomenei ir tęsti dialogą su Afganistano vyriausybe siekiant skubiai sumažinti kliūtis nevyriausybinių organizacijų veiklai; primygtinai ragina Afganistano institucijas, Talibaną ir visus kitus susijusius subjektus užtikrinti vietos ir tarptautinių pilietinės visuomenės organizacijų, NVO ir humanitarinių organizacijų saugumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina JT prižiūrint atlikti patikimą ir skaidrų tyrimą dėl neseniai įvykdyto išpuolio prieš mergaičių mokyklą, kurio metu žuvo 85 žmonės, daugiausia 11–17 metų mergaitės, ir dėl 2020 m. gegužės 12 d. išpuolio prieš organizacijos „Gydytojai be sienų“ remiamos Dasht-e-Barchi ligoninės Kabule naujagimių skyrių; siūlo EIVT, Komisijai ir valstybėms narėms primygtinai paraginti JT žmogaus teisių tarybą įsteigti tyrimų komisiją sunkiems tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams Afganistane nagrinėti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad nebaudžiamumas ir korupcija tebėra rimtos kliūtys, trukdančios gerinti saugumo koordinavimą, viešųjų paslaugų teikimą ir ekonomikos reformų vykdymą; palankiai vertina tai, kad, siekiant įgyvendinti naujai priimtą kovos su korupcija strategiją, 2020 m. lapkričio mėn. Afganistane buvo įkurta Kovos su korupcija komisija, ir primygtinai ragina EIVT ir Komisiją išlaikyti aukšto lygio ES paramą kovai su korupcija šalyje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad Europos parama ir toliau priklausys nuo pastarųjų 20 metų pasiekimų išsaugojimo ir rėmimosi jais, nuo veiksmingo įtraukaus ir atskaitingo valdymo gerinimo, institucijų stiprinimo, demokratinio pliuralizmo, teisinės valstybės principo, kovos su korupcija, nepriklausomos žiniasklaidos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių stiprinimo visiems Afganistano gyventojams, ypač moterims, vaikams ir visiems mažumoms bei rizikos grupėms priklausantiems asmenims; primena, kad mergaičių teisė į mokslą, kuri yra didelis pastarųjų 20 metų pasiekimas, turėtų būti neginčijama; pabrėžia, kad reikia aiškių kriterijų ir stebėsenos mechanizmų padarytai pažangai ir veiksmingam bei skaidriam Europos lėšų naudojimui įvertinti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad absoliučiai būtina išsaugoti per pastaruosius 20 metų Afganistane padarytą pažangą moterų teisių srityje; primena apie moterų iš Afganistano vyriausybės dalyvavimą taikos derybose ir primygtinai tvirtina, kad taikos procese negali būti kompromisų moterų teisių klausimais; pabrėžia, kad derybų metu taip pat turi būti atkreiptas dėmesys į su moterų teisėmis susijusią pažangą, padarytą valdžios nekontroliuojamose šalies vietovėse; ragina, kad derybose dalyvautų daugiau moterų organizacijų ir su jomis būtų visapusiškai konsultuojamasi; pabrėžia, kad visapusiškas moterų dalyvavimas atstatymo po konflikto etape ir politiniame bei pilietiniame gyvenime Afganistane yra būtina sąlyga užtikrinant tvarią taiką, saugumą ir plėtrą; ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares toliau remti moterų įgalėjimą kaip pagrindinę nenutrūkstamos finansinės paramos šaliai sąlygą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | labai apgailestauja dėl to, kad moterys ir mergaitės vis dar susiduria su dideliais sunkumais, įskaitant smurtą šeimoje, seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties, priverstinę santuoką ir ribotas galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas; primygtinai tvirtina, kad pažanga šiose srityse turi išlikti svarbiu ES prioritetu; palankiai vertina ES finansuojamus projektus, kuriais remiamas moterų įgalinimas ir dalyvavimas priimant sprendimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pakartoja, kad reikia nuolatinės ES paramos siekiant padėti Afganistanui kovoti su COVID-19 pandemija, suteikti afganistaniečiams vakcinų ir padėti organizuoti skiepijimo veiklą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | akcentuoja, jog svarbu spręsti skubią dėl klimato kaitos, sausrų ir COVID-19 pandemijos aprūpinimui maistu kylančią grėsmę; ragina ES laikytis 2020 m. Afganistano rėmėjų konferencijoje prisiimtų įsipareigojimų ir primygtinai ragina EIVT ir Komisijos Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generalinį direktoratą (ECHO GD) prisiimti pagrindinį vaidmenį ir panaikinti finansavimo spragą siekiant užtikrinti, kad pagalba maistu būtų laiku mobilizuojama ir koordinuojama sprendžiant grėsmingą maisto stygiaus klausimą; primygtinai ragina visus donorus nemažinti teikiamos humanitarinės pagalbos, ypač paramos Afganistano sveikatos priežiūros sistemai ir pagalbos didinant Afganistano moterų ir mergaičių galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas, arba didinti tokią humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja, kad auginamos daržinės aguonos daro poveikį už Afganistano ribų, t. y. paveikia kaimynines šalis ir Europą, kurios yra pagrindinė Afganistane pagaminto heroino paskirties vieta; pabrėžia, kad Afganistano vyriausybė turi dėti daugiau pastangų, kad būtų kovojama su šia grėsme, ir pakartoja, jog reikia užtikrinti ilgalaikę žemės ūkio plėtrą ir pagalbą siekiant sukurti patikimų darbo vietų ir užtikrinti pajamas kitais nei daržinių aguonų auginimas būdais; pažymi, kad tai svarbus žingsnis siekiant spręsti neteisėtos prekybos narkotikais, pinigų plovimo ir teroristų finansavimo klausimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į Afganistano ekonomikos augimo potencialą tvariai plėtojant jo gamtos išteklius; pabrėžia, kad Europos pagalba infrastruktūrai plėtoti galėtų būti naudinga Afganistano gyventojams, nes būtų užtikrintas užimtumas bei ištekliai ypatingos svarbos viešosioms paslaugoms ir būtų užtikrinta aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad reikia naudoti Europos lėšas siekiant investuoti į regioninių jungčių gerinimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos prekybai ir tranzitui, o tai suteiktų galimybę augti Afganistano ekonomikai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad Afganistanas yra žemyninė šalis, esanti Azijos ir Artimųjų Rytų sandūroje, ir pripažįsta, kad kaimyninių Centrinės Azijos šalių ir regioniniu mastu įtakingų valstybių, visų pirma Kinijos, Irano, Indijos, Rusijos ir Pakistano, parama ir pozityvus bendradarbiavimas yra nepaprastai svarbūs siekiant Afganistano stabilizavimo, vystymosi ir ekonominio gyvybingumo; ragina EIVT ir valstybes nares intensyviau plėtoti dialogą su Afganistano kaimyninėmis šalimis; pabrėžia itin svarbų šių šalių vaidmenį stabilizuojant Afganistaną ir neleidžiant jam panirti į chaosą pasitraukus užsienio karinėms pajėgoms; pabrėžia, kad reikia stiprinti ES ir JAV veiksmų Afganistane koordinavimą siekiant, kiek įmanoma, išsaugoti svarbų jų vaidmenį Afganistane; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena šalių, išvedančių savo karines pajėgas iš Afganistano, vyriausybėms apie jų atsakomybę ginti vietos darbuotojus, visų pirma vertėjus, kurie rėmė jų pastangas ir kurių gyvybei dabar gresia didelis pavojus, prireikus išduoti jiems vizas ir juos repatrijuoti; ragina prieš tai atlikti išsamų individualų vertinimą, visapusiškai atsižvelgiant į visus tinkamumo ir saugumo aspektus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti ES vadovaujamų pajėgų ir darbuotojų saugumą Afganistane, taip pat valstybių narių atstovybėse arba ES delegacijoje šioje šalyje dirbančių ar dirbusių vietos darbuotojų saugumą; prašo EIVT ir Komisijos skirti finansavimą sustiprinto saugumo zonai, kad būtų galima užtikrinti diplomatinį atstovavimą išvedus karius; |
| --- | --- |

26.

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui Afganistane, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Afganistano Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

27.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/131

---

P9_TA(2021)0295

Europos piliečių iniciatyva dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. „End the Cage Age“)

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. „End the Cage Age“) (2021/2633(RSP))

(2022/C 67/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos piliečių iniciatyvą dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. „End the Cage Age“) (ECI(2018)000004), dėl kurios visose tuometinės 28 narių ES valstybėse narėse surinkta 1,4 mln. galiojančių parašų ir kuri yra pirmoji patvirtinta dėl ūkinių gyvūnų pateikta iniciatyva, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos piliečių iniciatyvą dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. „End the Cage Age“) (ECI(2018)000004), dėl kurios visose tuometinės 28 narių ES valstybėse narėse surinkta 1,4 mln. galiojančių parašų ir kuri yra pirmoji patvirtinta dėl ūkinių gyvūnų pateikta iniciatyva,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 15 d. viešąjį klausymą dėl Europos piliečių iniciatyvos dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. „End the Cage Age“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 15 d. viešąjį klausymą dėl Europos piliečių iniciatyvos dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo (angl. „End the Cage Age“),

| — | atsižvelgdamas į specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 442 „Europiečių požiūris į gyvūnų gerovę“ (angl. „Attitudes of Europeans towards Animal Welfare“), kurią atlikus padaryta išvada, kad 82 proc. ES piliečių mano, jog ūkinių gyvūnų gerovė turėtų būti apsaugota geriau, negu yra apsaugoma dabar, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 442 „Europiečių požiūris į gyvūnų gerovę“ (angl. „Attitudes of Europeans towards Animal Welfare“), kurią atlikus padaryta išvada, kad 82 proc. ES piliečių mano, jog ūkinių gyvūnų gerovė turėtų būti apsaugota geriau, negu yra apsaugoma dabar,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (1),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvą 1999/74/EB, nustatančią būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvą 1999/74/EB, nustatančią būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/119/EB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/119/EB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/120/EB, nustatančią būtiniausius kiaulių apsaugos standartus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/120/EB, nustatančią būtiniausius kiaulių apsaugos standartus (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. priimtą Europos regionų komiteto nuomonę dėl bendros žemės ūkio politikos (CDR 3637/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. priimtą Europos regionų komiteto nuomonę dėl bendros žemės ūkio politikos (CDR 3637/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 5 d. priimtą Europos regionų komiteto nuomonę dėl agroekologijos (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 5 d. priimtą Europos regionų komiteto nuomonę dėl agroekologijos (CDR 3137/2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2019 m. lapkričio 21 d. mokslinę nuomonę „Taikant skirtingas auginimo sistemas auginamų triušių sveikata ir gerovė“ (angl. „Health and welfare of rabbits farmed in different production systems“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2019 m. lapkričio 21 d. mokslinę nuomonę „Taikant skirtingas auginimo sistemas auginamų triušių sveikata ir gerovė“ (angl. „Health and welfare of rabbits farmed in different production systems“),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl būtinųjų ūkinių triušių apsaugos standartų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl būtinųjų ūkinių triušių apsaugos standartų (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl gyvūnų gerovės, antimikrobinių medžiagų naudojimo ir pramoninio broilerių auginimo poveikio aplinkai (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl gyvūnų gerovės, antimikrobinių medžiagų naudojimo ir pramoninio broilerių auginimo poveikio aplinkai (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 31 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2012–2015 m. Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos vertinimas“ (SWD(2021)0077), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 31 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2012–2015 m. Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos vertinimas“ (SWD(2021)0077),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 31/2008 dėl gyvūnų gerovės ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 31/2008 dėl gyvūnų gerovės ES,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos tyrimą „Gyvūnų veisimo narvuose uždraudimas. Galimos alternatyvos“ (angl. „End the Cage Age: Looking for Alternatives“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos tyrimą „Gyvūnų veisimo narvuose uždraudimas. Galimos alternatyvos“ (angl. „End the Cage Age: Looking for Alternatives“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 222 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 222 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi SESV nustatoma Sąjungos pilietybė ir dar labiau sutvirtinamas demokratinis Sąjungos veikimas nustatant, be kita ko, kad kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime teikdamas Europos piliečių iniciatyvą; |
| --- | --- |

A.

kadangi SESV nustatoma Sąjungos pilietybė ir dar labiau sutvirtinamas demokratinis Sąjungos veikimas nustatant, be kita ko, kad kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime teikdamas Europos piliečių iniciatyvą;

| B. | kadangi turėtų būti pripažinta Europos piliečių iniciatyvų svarba formuojant ES politikos iniciatyvas ir pokyčius ir taip pat turėtų būti pripažinta, kad nesiimama tolesnių veiksmų dėl ankstesnių sėkmingų Europos piliečių iniciatyvų; |
| --- | --- |

B.

kadangi turėtų būti pripažinta Europos piliečių iniciatyvų svarba formuojant ES politikos iniciatyvas ir pokyčius ir taip pat turėtų būti pripažinta, kad nesiimama tolesnių veiksmų dėl ankstesnių sėkmingų Europos piliečių iniciatyvų;

| C. | kadangi SESV 13 straipsnyje aiškiai pripažįstama, kad gyvūnai yra juslūs gyviai; kadangi jame taip pat teigiama, kad rengdamos ir įgyvendindamos Sąjungos žemės ūkio politiką Sąjunga ir valstybės narės turi visokeriopai atsižvelgti į gyvūnų gerovės reikalavimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 13 straipsnyje aiškiai pripažįstama, kad gyvūnai yra juslūs gyviai; kadangi jame taip pat teigiama, kad rengdamos ir įgyvendindamos Sąjungos žemės ūkio politiką Sąjunga ir valstybės narės turi visokeriopai atsižvelgti į gyvūnų gerovės reikalavimus;

| D. | kadangi turėtų būti pripažinti ES taikomi aukšti gyvūnų gerovės standartai, kurie yra vieni iš aukščiausių pasaulyje; |
| --- | --- |

D.

kadangi turėtų būti pripažinti ES taikomi aukšti gyvūnų gerovės standartai, kurie yra vieni iš aukščiausių pasaulyje;

| E. | kadangi strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ pripažįstama, kad būtina nedelsiant padidinti gyvūnų gerovę ir išplėsti jos aprėptį, ir, atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, pabrėžiama, kad tai naudinga gyvūnams ir maisto kokybei ir padeda mažinti vaistų poreikį bei išsaugoti biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

E.

kadangi strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ pripažįstama, kad būtina nedelsiant padidinti gyvūnų gerovę ir išplėsti jos aprėptį, ir, atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, pabrėžiama, kad tai naudinga gyvūnams ir maisto kokybei ir padeda mažinti vaistų poreikį bei išsaugoti biologinę įvairovę;

| F. | kadangi atlikus Peticijų komiteto užsakytą Europos Parlamento tyrimų tarnybos tyrimą „Gyvūnų veisimo narvuose uždraudimas. Galimos alternatyvos“ nustatyta, kad Europoje galima įdiegti gyvūnų laikymo sistemas, kuriose nenaudojami narvai, rekomenduojant trumpuoju laikotarpiu taikyti finansines ir politikos priemones, o ilguoju laikotarpiu – priimti teisės aktus; kadangi tyrime patvirtinama, kad ES gali užtikrinti, jog ES standartų neatitinkančių gyvūninių produktų nebūtų galima importuoti į ES; |
| --- | --- |

F.

kadangi atlikus Peticijų komiteto užsakytą Europos Parlamento tyrimų tarnybos tyrimą „Gyvūnų veisimo narvuose uždraudimas. Galimos alternatyvos“ nustatyta, kad Europoje galima įdiegti gyvūnų laikymo sistemas, kuriose nenaudojami narvai, rekomenduojant trumpuoju laikotarpiu taikyti finansines ir politikos priemones, o ilguoju laikotarpiu – priimti teisės aktus; kadangi tyrime patvirtinama, kad ES gali užtikrinti, jog ES standartų neatitinkančių gyvūninių produktų nebūtų galima importuoti į ES;

| G. | kadangi siūlomoje Europos piliečių iniciatyvoje kalbama apie šimtus milijonų beveik visą gyvenimą narvuose laikomų ES ūkinių gyvūnų; |
| --- | --- |

G.

kadangi siūlomoje Europos piliečių iniciatyvoje kalbama apie šimtus milijonų beveik visą gyvenimą narvuose laikomų ES ūkinių gyvūnų;

| H. | kadangi triušiai yra dažniausiai narvuose laikomi gyvūnai ir iš jų apie 85 proc. laikoma paprastuose narvuose ir 9 proc. – pagerintuose narvuose, o apie 50 proc. vištų dedeklių 2019 m. ES buvo laikoma pagerintuose narvuose, tačiau daugumoje rytinių, centrinių ir pietinių ES valstybių narių ši procentinė dalis gerokai didesnė; kadangi kiaulininkystės sektoriuje didžioji dauguma paršavedžių laikomos narvuose tam tikrais reprodukcinio ciklo etapais; |
| --- | --- |

H.

kadangi triušiai yra dažniausiai narvuose laikomi gyvūnai ir iš jų apie 85 proc. laikoma paprastuose narvuose ir 9 proc. – pagerintuose narvuose, o apie 50 proc. vištų dedeklių 2019 m. ES buvo laikoma pagerintuose narvuose, tačiau daugumoje rytinių, centrinių ir pietinių ES valstybių narių ši procentinė dalis gerokai didesnė; kadangi kiaulininkystės sektoriuje didžioji dauguma paršavedžių laikomos narvuose tam tikrais reprodukcinio ciklo etapais;

| I. | kadangi pasiūlyta Europos piliečių iniciatyva siekiama padidinti gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

I.

kadangi pasiūlyta Europos piliečių iniciatyva siekiama padidinti gyvūnų gerovę;

| J. | kadangi gyvūnų laikymas narvuose kaip gyvūnų auginimo sistema atsirado susidėjus keletui veiksnių, būtent: poreikiui nustatyti, kurie gyvūnai geriausiai tinka genetinei atrankai, higienos sąlygų pagerėjimui ir geresniam valdymui, todėl buvo sudarytos sąlygos automatizavimui, taigi veiksmingesniam vis mažėjančios darbo jėgos naudojimui siekiant kompensuoti žemės kainos didėjimą ar įrenginių sąnaudas; |
| --- | --- |

J.

kadangi gyvūnų laikymas narvuose kaip gyvūnų auginimo sistema atsirado susidėjus keletui veiksnių, būtent: poreikiui nustatyti, kurie gyvūnai geriausiai tinka genetinei atrankai, higienos sąlygų pagerėjimui ir geresniam valdymui, todėl buvo sudarytos sąlygos automatizavimui, taigi veiksmingesniam vis mažėjančios darbo jėgos naudojimui siekiant kompensuoti žemės kainos didėjimą ar įrenginių sąnaudas;

| K. | kadangi turėtų būti pripažinta, kad gyvūnų sveikata ir gerovė yra kompleksinis klausimas; kadangi projektuojant gyvūnų laikymo sistemas turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų gyvūnų ypatybes siekiant, kad jos atitiktų jų poreikius; |
| --- | --- |

K.

kadangi turėtų būti pripažinta, kad gyvūnų sveikata ir gerovė yra kompleksinis klausimas; kadangi projektuojant gyvūnų laikymo sistemas turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų gyvūnų ypatybes siekiant, kad jos atitiktų jų poreikius;

| L. | kadangi daugiau kaip 300 mln. ūkinių gyvūnų kiekvienais metais visą savo gyvenimą ar jo dalį praleidžia narvuose ir kadangi visoje ES kyla didelį susirūpinimą keliančių klausimų dėl narvuose auginamų gyvūnų gerovės, nes gyvūnai net negali atsistoti, išsitiesti ar apsisukti, ir kadangi narvuose laikomiems gyvūnams neįmanoma elgtis natūraliai; |
| --- | --- |

L.

kadangi daugiau kaip 300 mln. ūkinių gyvūnų kiekvienais metais visą savo gyvenimą ar jo dalį praleidžia narvuose ir kadangi visoje ES kyla didelį susirūpinimą keliančių klausimų dėl narvuose auginamų gyvūnų gerovės, nes gyvūnai net negali atsistoti, išsitiesti ar apsisukti, ir kadangi narvuose laikomiems gyvūnams neįmanoma elgtis natūraliai;

| M. | kadangi ūkininkai daug investavo, kad padidintų gyvūnų gerovę, ir dar nevisiškai susigrąžino savo investicijas; kadangi šias sistemas bendrai kūrė ūkininkai, veterinarai, mokslininkai ir nevyriausybinės organizacijos, siekdami užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į kiekvienos rūšies gyvūnų gerovės reikalavimus; |
| --- | --- |

M.

kadangi ūkininkai daug investavo, kad padidintų gyvūnų gerovę, ir dar nevisiškai susigrąžino savo investicijas; kadangi šias sistemas bendrai kūrė ūkininkai, veterinarai, mokslininkai ir nevyriausybinės organizacijos, siekdami užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į kiekvienos rūšies gyvūnų gerovės reikalavimus;

| N. | kadangi turėtų būti pripažintos ūkininkų dedamos rinkos veikiamos pastangos ir poreikis gauti grąžą iš rinkos, kad būtų galima toliau investuoti į tvarumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi turėtų būti pripažintos ūkininkų dedamos rinkos veikiamos pastangos ir poreikis gauti grąžą iš rinkos, kad būtų galima toliau investuoti į tvarumą;

| O. | kadangi turėtų būti pripažinta gyvūnų auginimo, taigi ir pagrindinių gyvūnų sveikatos ir gerovės klausimų perkėlimo į trečiąsias šalis rizika; |
| --- | --- |

O.

kadangi turėtų būti pripažinta gyvūnų auginimo, taigi ir pagrindinių gyvūnų sveikatos ir gerovės klausimų perkėlimo į trečiąsias šalis rizika;

| P. | kadangi laikymo sistemų pertvarka į laikymo sistemas, kurias taikant narvai visiškai nenaudojami, pareikalaus papildomų investicijų ir nulems gamybos sąnaudų padidėjimą – ypač šio perėjimo pradžioje – dėl investicinių sąnaudų, kurias patirs ūkininkai; kadangi visada reikia atsižvelgti į veisimo ūkiuose sanitarijos klausimus; |
| --- | --- |

P.

kadangi laikymo sistemų pertvarka į laikymo sistemas, kurias taikant narvai visiškai nenaudojami, pareikalaus papildomų investicijų ir nulems gamybos sąnaudų padidėjimą – ypač šio perėjimo pradžioje – dėl investicinių sąnaudų, kurias patirs ūkininkai; kadangi visada reikia atsižvelgti į veisimo ūkiuose sanitarijos klausimus;

| Q. | kadangi iš valstybių narių 2019 m. pabaigoje deklaruotų bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) 2014–2020 m. išlaidų suvestinės sumos gyvūnų gerovės priemonei skirtos išlaidos sudarė tik 1,15 proc. BŽŪP asignavimų (7); |
| --- | --- |

Q.

kadangi iš valstybių narių 2019 m. pabaigoje deklaruotų bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) 2014–2020 m. išlaidų suvestinės sumos gyvūnų gerovės priemonei skirtos išlaidos sudarė tik 1,15 proc. BŽŪP asignavimų (7);

| R. | kadangi visais laikymo sistemų pakeitimais turėtų būti užtikrinta įvairių tvarumo aspektų, pvz., gyvūnų gerovės, gyvūnų sveikatos, aplinkos apsaugos ir ūkininkų konkurencingumo, pusiausvyra; |
| --- | --- |

R.

kadangi visais laikymo sistemų pakeitimais turėtų būti užtikrinta įvairių tvarumo aspektų, pvz., gyvūnų gerovės, gyvūnų sveikatos, aplinkos apsaugos ir ūkininkų konkurencingumo, pusiausvyra;

| S. | kadangi taikant laikymo sistemą, kurioje visiškai nenaudojami narvai, turi būti sudarytos tinkamos mikroklimatinės sąlygos ir sistemos turi tikti kiekvienam ES geografiniam regionui ir visoms klimato sąlygoms, įskaitant ekstremalias meteorologines sąlygas; |
| --- | --- |

S.

kadangi taikant laikymo sistemą, kurioje visiškai nenaudojami narvai, turi būti sudarytos tinkamos mikroklimatinės sąlygos ir sistemos turi tikti kiekvienam ES geografiniam regionui ir visoms klimato sąlygoms, įskaitant ekstremalias meteorologines sąlygas;

| T. | kadangi keletas valstybių narių jau taiko aukštesnius nei būtiniausi ES standartai ir uždraudė naudoti pagerintus narvus vištoms dedeklėms, paprastus ir pagerintus narvus triušiams ar atskirus gardus paršavedėms laikyti ir paršiavimosi gardus, o kitose valstybėse narėse ne vėliau kaip 2030 m. turi įsigalioti teisės aktai dėl laipsniško tokių įrenginių atsisakymo; |
| --- | --- |

T.

kadangi keletas valstybių narių jau taiko aukštesnius nei būtiniausi ES standartai ir uždraudė naudoti pagerintus narvus vištoms dedeklėms, paprastus ir pagerintus narvus triušiams ar atskirus gardus paršavedėms laikyti ir paršiavimosi gardus, o kitose valstybėse narėse ne vėliau kaip 2030 m. turi įsigalioti teisės aktai dėl laipsniško tokių įrenginių atsisakymo;

| U. | kadangi prieš imantis bet kokių laikymo sistemų pakeitimų reikia įvertinti trumpalaikes ir ilgalaikes reikiamo pertvarkymo išlaidas; kadangi atliekant poveikio vertinimą turi būti atsižvelgiama į sektorių poreikius pagal gyvūnų rūšis, įskaitant ekonominius ir sanitarinius klausimus; |
| --- | --- |

U.

kadangi prieš imantis bet kokių laikymo sistemų pakeitimų reikia įvertinti trumpalaikes ir ilgalaikes reikiamo pertvarkymo išlaidas; kadangi atliekant poveikio vertinimą turi būti atsižvelgiama į sektorių poreikius pagal gyvūnų rūšis, įskaitant ekonominius ir sanitarinius klausimus;

| V. | kadangi dėl laikymo sistemų pokyčių padidės rizika, kad dėl gyvūnų ims plisti užkrečiamosios ligos ir padidės dominavimo ir konkurencijos sukeliamas socialinis stresas, o tai turės įtakos jų sveikatos būklei ir galėtų nulemti didesnį vaistų poreikį; |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl laikymo sistemų pokyčių padidės rizika, kad dėl gyvūnų ims plisti užkrečiamosios ligos ir padidės dominavimo ir konkurencijos sukeliamas socialinis stresas, o tai turės įtakos jų sveikatos būklei ir galėtų nulemti didesnį vaistų poreikį;

| W. | kadangi siekiant palengvinti tokį esminį perėjimą turėtų būti užtikrinta tinkama finansinė parama investicijoms ir kompensacijos, kad būtų padengtos didesnės gamybos sąnaudos ir prarastos ūkininkų pajamos; |
| --- | --- |

W.

kadangi siekiant palengvinti tokį esminį perėjimą turėtų būti užtikrinta tinkama finansinė parama investicijoms ir kompensacijos, kad būtų padengtos didesnės gamybos sąnaudos ir prarastos ūkininkų pajamos;

| X. | kadangi gyvūnų gerovė buvo įtraukta į bendrą žemės ūkio politiką kaip konkretus tikslas, todėl valstybės narės gali skirti šį finansavimą pertvarkai, kuria siekiama atsisakyti narvų naudojimo, pvz., pasitelkdamos Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai; |
| --- | --- |

X.

kadangi gyvūnų gerovė buvo įtraukta į bendrą žemės ūkio politiką kaip konkretus tikslas, todėl valstybės narės gali skirti šį finansavimą pertvarkai, kuria siekiama atsisakyti narvų naudojimo, pvz., pasitelkdamos Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai;

| Y. | kadangi reikėtų pripažinti, kad kai kuriais atvejais kai kurių formų gyvūnų laikymui skirtų narvų teikiama nauda gyvūnų gerovei yra didesnė nei jų neigiamas poveikis atitinkamiems gyvūnams; kadangi bet kuriuo atveju narvai turi būti proporcingi laikomų gyvūnų dydžiui ir tikslui, kurį reikia pasiekti; |
| --- | --- |

Y.

kadangi reikėtų pripažinti, kad kai kuriais atvejais kai kurių formų gyvūnų laikymui skirtų narvų teikiama nauda gyvūnų gerovei yra didesnė nei jų neigiamas poveikis atitinkamiems gyvūnams; kadangi bet kuriuo atveju narvai turi būti proporcingi laikomų gyvūnų dydžiui ir tikslui, kurį reikia pasiekti;

| Z. | kadangi Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl gyvūnų gerovės ES pažymėta, kad valstybės narės, siekdamos su gyvūnų gerove susijusių tikslų, tik ribotai naudojosi bendros žemės ūkio politikos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl gyvūnų gerovės ES pažymėta, kad valstybės narės, siekdamos su gyvūnų gerove susijusių tikslų, tik ribotai naudojosi bendros žemės ūkio politikos fondų lėšomis;

| AA. | kadangi gyvūnų gerovės taisyklės ir narvų dydžio didinimas daugelį metų buvo numatomi keliose kaimo plėtros programose; kadangi priemonės tikslas buvo savaime įtraukiamas į kelias programas, nustatant narvo ar gardo dydžio didinimo priemones; |
| --- | --- |

AA.

kadangi gyvūnų gerovės taisyklės ir narvų dydžio didinimas daugelį metų buvo numatomi keliose kaimo plėtros programose; kadangi priemonės tikslas buvo savaime įtraukiamas į kelias programas, nustatant narvo ar gardo dydžio didinimo priemones;

| AB. | kadangi, jei planuojama keisti teisinius įpareigojimus dėl gyvūnų laikymo, turi būti atsižvelgta į gyvūnų gerovės taisyklių įgyvendinimo ES valstybėse narėse lygį ir turi būti laikomasi požiūrio, pagal kurį būtų atsižvelgta į kiekvieną atskirą gyvūnų rūšį; |
| --- | --- |

AB.

kadangi, jei planuojama keisti teisinius įpareigojimus dėl gyvūnų laikymo, turi būti atsižvelgta į gyvūnų gerovės taisyklių įgyvendinimo ES valstybėse narėse lygį ir turi būti laikomasi požiūrio, pagal kurį būtų atsižvelgta į kiekvieną atskirą gyvūnų rūšį;

| AC. | kadangi Europos Sąjunga importuoja produktus, pagamintus iš gyvūnų, kurių veisimo sąlygų paprastai negalima patikrinti; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Europos Sąjunga importuoja produktus, pagamintus iš gyvūnų, kurių veisimo sąlygų paprastai negalima patikrinti;

| AD. | kadangi esama komerciniu požiūriu perspektyvių ir jau naudojamų alternatyvių sistemų, pvz., vištoms laikyti skirtų tvartų, laisvo laikymo ir ekologinių sistemų, triušiams laikyti skirtų gardų ir laisvo laikymo lauke ar ekologinių sistemų, paršavedėms laikyti skirtų laisvo paršiavimosi viduje ir lauke bei grupinio laikymo sistemų, putpelėms laikyti skirtų tvartų ir paukštidžių sistemų ir veršeliams skirtų laikymo grupėmis sistemų; |
| --- | --- |

AD.

kadangi esama komerciniu požiūriu perspektyvių ir jau naudojamų alternatyvių sistemų, pvz., vištoms laikyti skirtų tvartų, laisvo laikymo ir ekologinių sistemų, triušiams laikyti skirtų gardų ir laisvo laikymo lauke ar ekologinių sistemų, paršavedėms laikyti skirtų laisvo paršiavimosi viduje ir lauke bei grupinio laikymo sistemų, putpelėms laikyti skirtų tvartų ir paukštidžių sistemų ir veršeliams skirtų laikymo grupėmis sistemų;

| 1. | prašo Komisijos ne vėliau kaip 2022 m. pateikti informaciją apie šiuo metu vykdomą dabartinių ES teisės aktų gyvūnų gerovės srityje tinkamumo patikrą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją parengti išsamesnę maisto politiką, kuria būtų remiamas perėjimas prie tvaresnės maisto sistemos, atsižvelgiant į ekonominį, socialinį ir aplinkos aspektus, teikiant tinkamą paramą ūkininkams, siekiant neleisti – visų pirma mažiesiems ir vidutiniams ūkiams – toliau trauktis iš gyvulininkystės sektoriaus ir užkirsti kelią tolesnei koncentracijai šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad keliose valstybėse narėse sėkmingai įgyvendinami auginimui narvuose alternatyvūs sprendimai; mano, kad turėtų būti kuriamos, tobulinamos ir skatinamos alternatyvios sistemos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją naujas gyvūnų gerovės srities iniciatyvas grįsti tik nepriklausomais moksliniais tyrimais, atsižvelgiant ir į bet kokį galimą neigiamą poveikį, pvz., ligų, krūtinkaulio lūžių ar kanibalizmo atvejų riziką paukštininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant dabartinę Direktyvos 98/58/EB peržiūrą būtų tinkamai atsižvelgta į Europos piliečių iniciatyvoje dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo išreikštus reikalavimus ir vadovaujamasi ES žaliuoju kursu ir strategija „Nuo ūkio iki stalo“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Komisiją panaikinti biurokratiją ir reguliavimo apribojimus, kad gyvulių augintojai galėtų atlikti būtinus struktūrinius savo įrenginių pakeitimus ir pradėti taikyti naujas gyvūnų gerovės nuostatas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad šiuo metu ES auga gyvūninių produktų, pagamintų iš laikymo ne narvuose, laisvo laikymo ir ekologinėse sistemose auginamų gyvūnų, rinka ir augalinių alternatyvų rinka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad ES pirmoji nustatė tam tikrus narvų naudojimo ūkiniams gyvūnams laikyti draudimus, visų pirma 2007 m. iš dalies uždraudė naudoti veršiukų gardus, 2012 m. uždraudė vištoms dedeklėms laikyti skirtus baterinius narvus ir 2013 m. iš dalies uždraudė atskirus paršavedžių gardus, be to, visiškai uždrausta naudoti narvus visame ES ekologinio ūkininkavimo sektoriuje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad kai kurios ES valstybės narės jau yra priėmusios nacionalinės teisės aktus, kuriais draudžiamas tam tikrų formų auginimas narvuose, ir taip viršija būtiniausius ES standartus, taigi didėja būtinybė imtis teisėkūros veiksmų ES lygmeniu, siekiant panaikinti gyvūnų auginimo narvuose praktiką ir užtikrinti ūkininkams vienodas sąlygas visoje ES; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją pasiūlyti teisėkūros priemonių, skirtų sąžiningam ir tvariam ūkininkavimui, ir visų pirma pasiūlyti atlikti Direktyvos 98/58/EB peržiūrą siekiant palaipsniui atsisakyti narvų ES ūkinės paskirties gyvūnų auginimo sektoriuje, įvertinant galimybę palaipsniui jų atsisakyti iki 2027 m.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad šis palaipsnis atsisakymas turi būti grindžiamas moksliškai pagrįstu poveikio vertinimu ir turi būti užtikrintas tinkamas pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją laikytis rūšinio požiūrio, pagal kurį būtų atsižvelgiama į kiekvienos skirtingos rūšies gyvūnų savybes ir jos įvertinamos, nes laikymo sistemos turėtų atitikti konkrečius jų poreikius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją iš naujo įvertinti susitarimus su trečiosiomis šalimis, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų tuos pačius gyvūnų gerovės ir produktų kokybės standartus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad pagal gyvūnų skaičių triušiai yra antra pagal dažnumą ES ūkiuose auginamų gyvūnų rūšis ir kad dauguma iš jų auginami narvuose, kurie neatitinka gerovės standartų; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasiūlyti specialiai ūkiuose auginamų triušių apsaugai skirtų ES teisės aktų dėl būtiniausių standartų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina kurti trumpesnes gyvūnų ir žmonių maisto ir pašarų tiekimo grandines, gyvūnams šerti ir žmonėms maitinti pasitelkiant vietoje ar regione auginamus baltyminius augalus; pažymi, kad strategija „Nuo ūkio iki stalo“ remiama tvari gyvūninė produkcija ir trumpesnių maisto produktų grandinių kūrimas, taip pat sąžiningesnė prekybos politika, kurią įgyvendinant Europos standartams skiriama daugiau dėmesio; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta pastaraisiais metais ES padarytą pažangą: visapusiškai pagerintas gyvūnų gerovės sąlygas, nustatytus draudimus naudoti narvus tam tikriems ūkiniams gyvūnams laikyti ir draudimą visame ekologinio ūkininkavimo sektoriuje naudoti narvus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina geriausią praktiką, kurią jau taiko kelios valstybės narės, priėmusios nacionalinės teisės aktus, kuriais viršijami būtiniausi ES gyvūnų gerovės srities standartai, t. y. dėl tam tikrų gyvūnų auginimo narvuose formų uždraudimo; primygtinai ragina valstybes nares skubiai priimti priemones, kuriomis būtų skatinama gyvūnų auginimą narvuose pakeisti alternatyviomis sistemomis, kuriose nenaudojami narvai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją remti ūkininkų pastangas didinti gyvūnų gerovę, visų pirma įgyvendinant ES žaliąjį kursą, BŽŪP strateginius planus ir strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, siekiant neprarasti konkurencingumo ir išvengti paskesnio ES gamybos perkėlimo į ES nepriklausančias šalis, kurių gyvūnų gerovės užmojai yra mažesni; mano, kad visoms ES gamybos sistemoms turėtų būti suteikta galimybė investuoti į tvarumą ir gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kuriais būtų uždraustas žiaurus ir nereikalingas prievartinis ančių ir žąsų šėrimas jas auginant foie gras gamybos tikslais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares padėti ūkininkams ir gyvulių augintojams, prireikus teikiant konsultacijas ir rengiant mokymus, kad jiems būtų lengviau pereiti prie sistemų, kuriose nenaudojami narvai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų vykdoma veiksminga kontrolė ir muitinės atliekami patikrinimai, siekiant užtikrinti visiems į ES importuojamiems žemės ūkio maisto produktams taikomų kokybės ir saugos reikalavimų ir ES gyvūnų gerovės standartų abipusiškumą, kad būtų padidintas Europos žemės ūkio konkurencingumas pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja, kad svarbu į visus ES prekybos susitarimus įtraukti prekybos ir darnaus vystymosi skyrius, kurių vykdymą būtų galima užtikrinti, nes tai yra būdas užtikrinti, kad didesni ES reglamentavimo užmojai derėtų su ES prekybos politika ir kad jų paisytų ES nepriklausančios šalys, pasirašiusios prekybos susitarimus su ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyriuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į lygiaverčius gamybos standartus, visų pirma į gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad viena iš būtinų sąlygų siekiant aukštesnių europinių standartų yra sąžininga prekybos politika, kuria užtikrinamos vienodos sąlygos, todėl primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų importuojamų maisto produktų kontrolės srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai reikalauja, kad visi į ES importuojami gyvūniniai produktai būtų pagaminti visapusiškai laikantis atitinkamų ES teisės aktų, įskaitant reikalavimą naudoti auginimo sistemas, kuriose nenaudojami narvai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti pakankamą paramą ir pereinamąjį laikotarpį laipsniškam ūkininkų ir gyvulių augintojų prisitaikymui, atsižvelgiant į ūkininkų investicijų ciklą ir finansavimo mechanizmus, siekiant palengvinti perėjimą ir sykiu išlaikyti ES žemės ūkio maisto produktų sektoriaus konkurencingumą ir socialinį atsparumą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad ši parama ir pereinamasis laikotarpis turėtų būti užtikrinti prieš siūlant bet kokius teisės aktų pakeitimus, susijusius su gyvūnų ir žmonių sanitarijos garantijomis ir darbuotojų apsauga, siekiant užkirsti kelią žemės apleidimui ir tolesniam pasitraukimui iš gyvulių auginimo sektoriaus (ypač mažų ir vidutinių ūkių, neturinčių išteklių atitinkamai prisitaikyti); |
| --- | --- |

27.

| 28. | kartoja, kad Komisija turi padėti ūkininkams šviesti vartotojus ir informuoti juos apie dabartinius aukštus gyvūnų gerovės standartus, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares teikti tinkamą finansinę paramą ir gaires siekiant užtikrinti atitinkamiems Europos ūkininkams sklandų perėjimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad gyvulininkystės sektorius yra labai dinamiškas ir gebantis prisitaikyti prie teisės aktų ir vartotojų prioritetų pokyčių; vis dėlto pabrėžia, jog tam, kad sektorius tai padarytų, už pastangas jam reikia atlyginti teikiant tiesioginę pagalbą, kad nekiltų pavojus gamybos tvarumui ir ūkių gyvybingumui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia bendrą sąžiningo sąnaudų ir naudos paskirstymo maisto grandinėje svarbą ir rinkos vaidmenį sudarant sąlygas ūkininkams didinti veiklos tvarumą; atsižvelgdamas į tai mano, kad savanoriškas gyvūnų gerovės ženklas būtų tinkama priemonė parodyti grandinės įsipareigojimą nuo ūkio iki stalo prisidėti prie Europos piliečių iniciatyvos dėl gyvūnų veisimo narvuose uždraudimo tikslų, kartu užtikrinant tinkamą kainodarą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad svarbu remti ūkininkus ir padėti jiems pereiti prie vis tvaresnio ūkininkavimo teikiant atitinkamas konsultavimo ir mokymo paslaugas, paskatas ir finansines programas, kad, skatinant investicijas ir maisto grandinės organizavimą, stiprinant smulkius vietos perdirbėjus ir remiant trumpą tiekimo grandinę, būtų palaikomas jų gyvenimo lygis ir konkurencingumas kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prašo Komisijos skatinti gyvūnų gerovę tarptautiniu mastu ir imtis iniciatyvų siekiant padidinti ES nepriklausančių šalių informuotumą, be kita ko, tokiomis priemonėmis kaip visų valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių kompetentingų institucijų tolesnė savitarpio pagalba ir spartesnis keitimasis informacija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad gyvulininkystės ūkiai yra novatoriškos vietos, kuriose, siekiant neatsilikti nuo naujausių mokslinių įrodymų ir vartotojų lūkesčių, nuolat investuojama į infrastruktūros ir praktikos gerinimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina išplėtoti atitinkamą paklausos rinką, kurioje būtų įmanoma aukštesnėmis kainomis prekiauti visais produktais, pagamintais laikantis aukštesnių kokybės standartų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją pristatyti galimo pertvarkymo programas, kuriomis siekiama spartesnio palaipsnio gyvūnų auginimo narvuose atsisakymo, ir tolesnės veiklos išlaidų vertinimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OL L 221, 1998 8 8, p. 23.

(2)  OL L 203, 1999 8 3, p. 53.

(3)  OL L 10, 2009 1 15, p. 7.

(4)  OL L 47, 2009 2 18, p. 5.

(5)  OL C 263, 2018 7 25, p. 90.

(6)  OL C 345, 2020 10 16, p. 28.

(7)  13-oji Komisijos finansinė ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai apie Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP). 2019 finansiniai metai (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0387&from=LT).

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/137

---

P9_TA(2021)0296

Lyčių lygybės skatinimas įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės skatinimo įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2017 m. rugpjūčio 10 d. tyrimą „Ekonominė lyčių lygybės nauda ES: kaip lyčių lygybė įgyjant išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje skatina ekonomikos augimą“ (angl. Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2017 m. rugpjūčio 10 d. tyrimą „Ekonominė lyčių lygybės nauda ES: kaip lyčių lygybė įgyjant išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje skatina ekonomikos augimą“ (angl. Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl moterų karjeros mokslo srityje ir universitetuose ir stiklo lubų, su kuriomis susiduriama (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl moterų karjeros mokslo srityje ir universitetuose ir stiklo lubų, su kuriomis susiduriama (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl moterų ir mergaičių įgalėjimo pasitelkiant skaitmeninį sektorių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl moterų ir mergaičių įgalėjimo pasitelkiant skaitmeninį sektorių (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „Skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimas: moterų dalyvavimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „Skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimas: moterų dalyvavimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės, jaunimo ir skaitmeninimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės, jaunimo ir skaitmeninimo,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Moterų švietimas ir užimtumas mokslo, technologijų ir skaitmeninės ekonomikos srityse, įskaitant DI ir jo įtaką lyčių lygybei“, kurį 2020 m. balandžio 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Moterų švietimas ir užimtumas mokslo, technologijų ir skaitmeninės ekonomikos srityse, įskaitant DI ir jo įtaką lyčių lygybei“, kurį 2020 m. balandžio 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (6),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Moterys skaitmeniniame amžiuje“ (angl. Women in the Digital Age) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Moterys skaitmeniniame amžiuje“ (angl. Women in the Digital Age) (7),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų paskelbtą Tarptautinę moterų ir mergaičių mokslo srityje dieną, švenčiamą kasmet vasario 11 d., siekiant užtikrinti visapusiškas ir vienodas moterų ir mergaičių galimybes dalyvauti mokslinėje veikloje ir siekti dar didesnės lyčių lygybės ir moterų bei mergaičių įgalėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų paskelbtą Tarptautinę moterų ir mergaičių mokslo srityje dieną, švenčiamą kasmet vasario 11 d., siekiant užtikrinti visapusiškas ir vienodas moterų ir mergaičių galimybes dalyvauti mokslinėje veikloje ir siekti dar didesnės lyčių lygybės ir moterų bei mergaičių įgalėjimo,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kuri įsigaliojo 2016 m., ypač į 5-ąjį darnaus vystymosi tikslą dėl lyčių lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kuri įsigaliojo 2016 m., ypač į 5-ąjį darnaus vystymosi tikslą dėl lyčių lygybės,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą 2020 m. moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą 2020 m. moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto ataskaitą dėl 2020 m. lyčių lygybės indekso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto ataskaitą dėl 2020 m. lyčių lygybės indekso,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ypač į jos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ypač į jos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0163/2021),

| A. | kadangi lyčių lygybė yra ES pagrindinė vertybė ir pagrindinis tikslas, taip pat būtina sąlyga siekiant, kad moterys ir mergaitės galėtų visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis, kuri yra nepaprastai svarbi suteikiant joms galių, plėtojant jų visapusišką potencialą ir kuriant tvarią bei įtraukią visuomenę; kadangi moterų patiriama diskriminacija dėl lyties, stereotipų ir nelygybės, kartu su tarpsektorine diskriminacija turi daugybę žalingų socialinių ir ekonominių pasekmių, įskaitant galimos naudos viešajam sektoriui ir įmonėms mokslinių tyrimų bei inovacijų srityje ir bendrai ekonominei plėtrai sumažinimą; kadangi didinant moterų, besimokančių ar dirbančių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityje, ir jų profesinio indėlio žinomumą būtų galima sukurti sektinus sėkmės modelius ir galiausiai sudaryti sąlygas didesnei įtraukčiai, taip pat paspartinti mūsų visuomenės transformaciją ir inovacijas, naudingas plačiajai visuomenei; kadangi panaikinus senus modelius bus skatinama lyčių lygybė; kadangi moterys galėtų atlikti nepaprastai svarbų vaidmenį užpildant darbo vietas ES darbo rinkoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių lygybė yra ES pagrindinė vertybė ir pagrindinis tikslas, taip pat būtina sąlyga siekiant, kad moterys ir mergaitės galėtų visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis, kuri yra nepaprastai svarbi suteikiant joms galių, plėtojant jų visapusišką potencialą ir kuriant tvarią bei įtraukią visuomenę; kadangi moterų patiriama diskriminacija dėl lyties, stereotipų ir nelygybės, kartu su tarpsektorine diskriminacija turi daugybę žalingų socialinių ir ekonominių pasekmių, įskaitant galimos naudos viešajam sektoriui ir įmonėms mokslinių tyrimų bei inovacijų srityje ir bendrai ekonominei plėtrai sumažinimą; kadangi didinant moterų, besimokančių ar dirbančių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityje, ir jų profesinio indėlio žinomumą būtų galima sukurti sektinus sėkmės modelius ir galiausiai sudaryti sąlygas didesnei įtraukčiai, taip pat paspartinti mūsų visuomenės transformaciją ir inovacijas, naudingas plačiajai visuomenei; kadangi panaikinus senus modelius bus skatinama lyčių lygybė; kadangi moterys galėtų atlikti nepaprastai svarbų vaidmenį užpildant darbo vietas ES darbo rinkoje;

| B. | kadangi ES susiduria su precedento neturinčiu moterų, dirbančių ar besimokančių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, trūkumu, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad moterys sudaro 52 proc. Europos gyventojų ir 57,7 proc. tretinio mokslo absolventų ES (8), tačiau tik 2 iš 5 mokslininkų ir inžinierių yra moterys (9); primena, kad Europos skaitmeniniame sektoriuje visais lygmenimis moterų yra per mažai – pradedant studentais (32 proc. bakalauro ir magistro ar lygiaverčio lygmens studijų) ir baigiant aukščiausiomis akademinėmis pareigomis (15 proc.) daugelyje mokslo, inžinerijos ir valdymo sričių ir aukštesniais hierarchijos lygmenimis, net ir tuose sektoriuose, kuriuose jos sudaro daugumą, pvz., švietimo; kadangi lyčių stereotipai jau ugdymo metu yra rimta kliūtis studijuojančių vyrų ir moterų lygybei ir dar labiau padidina lyčių nelygybę gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities darbo sektoriuje, o tai yra didelė kliūtis moterų ir vyrų lygybei; kadangi didžiausia nelygybė pastebima ES informacinių ir ryšių technologijų (IRT) specialistų įgūdžių ir užimtumo srityje, kur moterys sudaro tik 18 proc. (10), tarp gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities absolventų, iš kurių tik 36 proc. yra moterys, ir skaitmeniniame sektoriuje, kuriame vyrų yra daugiau nei tris kartus daugiau negu moterų; kadangi didelis gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką studijuojančių studentų ir absolventų lyčių segregacijos lygis – tai pagrindas būsimai lyčių segregacijai siekiant karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse; kadangi labai nedaug paauglių mergaičių valstybėse narėse (mažiau negu 3 proc.) domisi galimybe dirbti IRT specialistėmis sulaukusios 30 metų (11); kadangi moterims, kurių socialinė ir ekonominė padėtis yra nepalanki, ypač sunku patekti į gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektorių; kadangi, nors mergaičių, siekiančių įgyti išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje ir besidominčių juo, tendencija yra teigiama, procentinės dalys vis dar yra per mažos; kadangi berniukų ir mergaičių požiūris į gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką pradinio ugdymo metu nesiskiria ir dažnai mergaitės pralenkia berniukus atlikdamos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei IRT sričių užduotis (12); kadangi lyčių skirtumai, susiję su gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykais aukštojo mokslo srityje, nėra pagrįsti mokymosi rezultatais, nes mergaičių ir berniukų rezultatai, susiję su gamtos mokslų ir matematikos dalykais vidurinio ugdymo srityje, yra panašūs; kadangi vis dėlto mergaitės baiminasi, kad jos nebus tokios sėkmingos kaip berniukai siekdamos su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusios karjeros, todėl moterys mažiau pasitiki savo pačių skaitmeniniais įgūdžiais; kadangi socialinės normos ir su lytimi susiję lūkesčiai dėl karjeros pasirinkimo, kuriuos dažnai sustiprina švietimo turinys ir mokymo programos, yra du lyčių segregacijos aukštojo mokslo srityje veiksniai; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES susiduria su precedento neturinčiu moterų, dirbančių ar besimokančių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, trūkumu, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad moterys sudaro 52 proc. Europos gyventojų ir 57,7 proc. tretinio mokslo absolventų ES (8), tačiau tik 2 iš 5 mokslininkų ir inžinierių yra moterys (9); primena, kad Europos skaitmeniniame sektoriuje visais lygmenimis moterų yra per mažai – pradedant studentais (32 proc. bakalauro ir magistro ar lygiaverčio lygmens studijų) ir baigiant aukščiausiomis akademinėmis pareigomis (15 proc.) daugelyje mokslo, inžinerijos ir valdymo sričių ir aukštesniais hierarchijos lygmenimis, net ir tuose sektoriuose, kuriuose jos sudaro daugumą, pvz., švietimo; kadangi lyčių stereotipai jau ugdymo metu yra rimta kliūtis studijuojančių vyrų ir moterų lygybei ir dar labiau padidina lyčių nelygybę gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities darbo sektoriuje, o tai yra didelė kliūtis moterų ir vyrų lygybei; kadangi didžiausia nelygybė pastebima ES informacinių ir ryšių technologijų (IRT) specialistų įgūdžių ir užimtumo srityje, kur moterys sudaro tik 18 proc. (10), tarp gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities absolventų, iš kurių tik 36 proc. yra moterys, ir skaitmeniniame sektoriuje, kuriame vyrų yra daugiau nei tris kartus daugiau negu moterų; kadangi didelis gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką studijuojančių studentų ir absolventų lyčių segregacijos lygis – tai pagrindas būsimai lyčių segregacijai siekiant karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse; kadangi labai nedaug paauglių mergaičių valstybėse narėse (mažiau negu 3 proc.) domisi galimybe dirbti IRT specialistėmis sulaukusios 30 metų (11); kadangi moterims, kurių socialinė ir ekonominė padėtis yra nepalanki, ypač sunku patekti į gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektorių; kadangi, nors mergaičių, siekiančių įgyti išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje ir besidominčių juo, tendencija yra teigiama, procentinės dalys vis dar yra per mažos; kadangi berniukų ir mergaičių požiūris į gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką pradinio ugdymo metu nesiskiria ir dažnai mergaitės pralenkia berniukus atlikdamos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei IRT sričių užduotis (12); kadangi lyčių skirtumai, susiję su gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykais aukštojo mokslo srityje, nėra pagrįsti mokymosi rezultatais, nes mergaičių ir berniukų rezultatai, susiję su gamtos mokslų ir matematikos dalykais vidurinio ugdymo srityje, yra panašūs; kadangi vis dėlto mergaitės baiminasi, kad jos nebus tokios sėkmingos kaip berniukai siekdamos su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusios karjeros, todėl moterys mažiau pasitiki savo pačių skaitmeniniais įgūdžiais; kadangi socialinės normos ir su lytimi susiję lūkesčiai dėl karjeros pasirinkimo, kuriuos dažnai sustiprina švietimo turinys ir mokymo programos, yra du lyčių segregacijos aukštojo mokslo srityje veiksniai;

| C. | kadangi moterys, baigusios gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijas, gali susidurti su sunkumais ieškodamos savo vietos STEM darbo sektoriuje ir mažiau tikėtina, kad jos, palyginti su kolegomis vyrais, pradės dirbti arba liks dirbti šiame sektoriuje dėl įvairių esamų kliūčių, pvz., lyčių stereotipų, vyrų dominuojamų darbo vietų, diskriminacijos ir prietarų, sąmoningo ir nesąmoningo šališkumo, seksualinio priekabiavimo, nepalankios darbo aplinkos ir moterų sektinų pavyzdžių bei mentorių trūkumo; kadangi sumažinus lyčių nelygybę gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymo srityse galėtų būti sumažintas įgūdžių trūkumas, padidintas moterų užimtumas ir našumas bei sumažinta profesinė segregacija, o tai galiausiai paskatintų ekonomikos augimą dėl padidėjusio produktyvumo ir užimtumo; kadangi panaikinus lyčių nelygybę siekiant karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje būtų padedama pasiekti, kad 2050 m. ES bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui padidėtų nuo 2,2 iki 3,0 proc. (13); kadangi panaikinus lyčių nelygybę siekiant karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje bus žengtas žingsnis siekiant lyčių lygybės ir moterų bei mergaičių žmogaus teisių įgyvendinimo ir bus padarytas teigiamas poveikis mažinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio bei pensijų skirtumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi moterys, baigusios gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijas, gali susidurti su sunkumais ieškodamos savo vietos STEM darbo sektoriuje ir mažiau tikėtina, kad jos, palyginti su kolegomis vyrais, pradės dirbti arba liks dirbti šiame sektoriuje dėl įvairių esamų kliūčių, pvz., lyčių stereotipų, vyrų dominuojamų darbo vietų, diskriminacijos ir prietarų, sąmoningo ir nesąmoningo šališkumo, seksualinio priekabiavimo, nepalankios darbo aplinkos ir moterų sektinų pavyzdžių bei mentorių trūkumo; kadangi sumažinus lyčių nelygybę gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymo srityse galėtų būti sumažintas įgūdžių trūkumas, padidintas moterų užimtumas ir našumas bei sumažinta profesinė segregacija, o tai galiausiai paskatintų ekonomikos augimą dėl padidėjusio produktyvumo ir užimtumo; kadangi panaikinus lyčių nelygybę siekiant karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje būtų padedama pasiekti, kad 2050 m. ES bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui padidėtų nuo 2,2 iki 3,0 proc. (13); kadangi panaikinus lyčių nelygybę siekiant karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje bus žengtas žingsnis siekiant lyčių lygybės ir moterų bei mergaičių žmogaus teisių įgyvendinimo ir bus padarytas teigiamas poveikis mažinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio bei pensijų skirtumą;

| D. | kadangi, atsižvelgiant į ES pagrindinių teisių agentūros apklausą (14), nustatyta, kad 55 proc. moterų ES nuo 15 metų amžiaus patyrė seksualinį priekabiavimą ir 14 proc. moterų nuo 15 metų amžiaus patyrė priekabiavimą kibernetinėje erdvėje; kadangi per COVID-19 pandemiją daug moterų nukentėjo nuo naujų formų kibernetinio smurto, pvz., seksualinio ir psichologinio priekabiavimo internete; kadangi skubiai reikia imtis priemonių, kuriomis būtų kovojama su šių naujų formų seksualiniu ir psichologiniu priekabiavimu; kadangi pranešta apie didelį seksualinio priekabiavimo atvejų skaičių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities švietimo įstaigose, įskaitant mokyklas, universitetus ir darbo vietas, o tai dar labiau trukdo moterims dalyvauti šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į ES pagrindinių teisių agentūros apklausą (14), nustatyta, kad 55 proc. moterų ES nuo 15 metų amžiaus patyrė seksualinį priekabiavimą ir 14 proc. moterų nuo 15 metų amžiaus patyrė priekabiavimą kibernetinėje erdvėje; kadangi per COVID-19 pandemiją daug moterų nukentėjo nuo naujų formų kibernetinio smurto, pvz., seksualinio ir psichologinio priekabiavimo internete; kadangi skubiai reikia imtis priemonių, kuriomis būtų kovojama su šių naujų formų seksualiniu ir psichologiniu priekabiavimu; kadangi pranešta apie didelį seksualinio priekabiavimo atvejų skaičių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities švietimo įstaigose, įskaitant mokyklas, universitetus ir darbo vietas, o tai dar labiau trukdo moterims dalyvauti šiame sektoriuje;

| E. | kadangi susirūpinimą kelia nepakankamas moterų, dirbančių novatoriškų technologijų, pvz., dirbtinio intelekto (DI), srityje, skaičius, nes jis gali daryti neigiamą poveikį kuriant, plėtojant ir diegiant tokias technologijas, o dėl to bus vėl kartojama šiuo metu įsitvirtinusi diskriminacinė praktika ir stereotipai bei kuriami lyties atžvilgiu šališki algoritmai; kadangi pastangos kovojant su šališkumu dėl lyties, stereotipais ir nelygybe skaitmeniniame sektoriuje yra nepakankamos; kadangi lyčių nelygybė įsigalėjusi visose skaitmeninių technologijų srityse, ypač susijusiose su dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu, taigi netolimoje ateityje vyrų dominavimo skaitmeniniame sektoriuje tendencija tik stiprės; kadangi norint spręsti šias šališkumo problemas būtina parengti aiškius etikos ir skaidrumo reikalavimus; kadangi neišsamūs ir netikslūs duomenų rinkiniai ir pagal lytį suskirstytų duomenų stoka gali iškreipti dirbtinio intelekto sistemų duomenų tvarkymą bei protavimą ir dar labiau pakenkti lyčių lygybės visuomenėje siekiui; kadangi taip pat reikėtų tinkamai atsižvelgti į unikalias Europos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) aplinkybes, ypač atsižvelgiant į jų dydį, gebėjimą įgyvendinti naujus reikalavimus ir potencialą būti vertingu šaltiniu bei prisidėti sudarant sąlygas mergaitėms, moterims ir moterims lyderėms skatinti lyčių lygybę įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi susirūpinimą kelia nepakankamas moterų, dirbančių novatoriškų technologijų, pvz., dirbtinio intelekto (DI), srityje, skaičius, nes jis gali daryti neigiamą poveikį kuriant, plėtojant ir diegiant tokias technologijas, o dėl to bus vėl kartojama šiuo metu įsitvirtinusi diskriminacinė praktika ir stereotipai bei kuriami lyties atžvilgiu šališki algoritmai; kadangi pastangos kovojant su šališkumu dėl lyties, stereotipais ir nelygybe skaitmeniniame sektoriuje yra nepakankamos; kadangi lyčių nelygybė įsigalėjusi visose skaitmeninių technologijų srityse, ypač susijusiose su dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu, taigi netolimoje ateityje vyrų dominavimo skaitmeniniame sektoriuje tendencija tik stiprės; kadangi norint spręsti šias šališkumo problemas būtina parengti aiškius etikos ir skaidrumo reikalavimus; kadangi neišsamūs ir netikslūs duomenų rinkiniai ir pagal lytį suskirstytų duomenų stoka gali iškreipti dirbtinio intelekto sistemų duomenų tvarkymą bei protavimą ir dar labiau pakenkti lyčių lygybės visuomenėje siekiui; kadangi taip pat reikėtų tinkamai atsižvelgti į unikalias Europos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) aplinkybes, ypač atsižvelgiant į jų dydį, gebėjimą įgyvendinti naujus reikalavimus ir potencialą būti vertingu šaltiniu bei prisidėti sudarant sąlygas mergaitėms, moterims ir moterims lyderėms skatinti lyčių lygybę įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje;

| F. | kadangi naujas technologijas, kurios yra šališkos lyties, etninės kilmės, rasės, odos spalvos, kalbos, religijos ar tautinės arba socialinės kilmės atžvilgiu, visų pirma lemia nesuskirstyti duomenys, žinių apie kontekstą trūkumas ir lyčių aspektu grindžiamo požiūrio netaikymas mokslinių tyrimų srityje, o tai gali turėti žalingų padarinių moterų, visų pirma tarpsektorinę diskriminaciją patiriančių moterų, sveikatai ir gerovei bei produktų saugai ir gali būti daromas neigiamas poveikis moterų asmeninei ir profesinei raidai (15); |
| --- | --- |

F.

kadangi naujas technologijas, kurios yra šališkos lyties, etninės kilmės, rasės, odos spalvos, kalbos, religijos ar tautinės arba socialinės kilmės atžvilgiu, visų pirma lemia nesuskirstyti duomenys, žinių apie kontekstą trūkumas ir lyčių aspektu grindžiamo požiūrio netaikymas mokslinių tyrimų srityje, o tai gali turėti žalingų padarinių moterų, visų pirma tarpsektorinę diskriminaciją patiriančių moterų, sveikatai ir gerovei bei produktų saugai ir gali būti daromas neigiamas poveikis moterų asmeninei ir profesinei raidai (15);

| G. | kadangi neskatindami mergaičių rinktis ir siekti išsilavinimo ir karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje mokytojai ir tėvai gali įtvirtinti lyčių stereotipus; kadangi lyčių stereotipai daro didžiulę įtaką renkantis dalykus; kadangi dėl kultūrinio atgrasymo, nepakankamo informuotumo apie sektinus moterų pavyzdžius ir nepakankamo jų populiarinimo kyla kliūčių ir daromas neigiamas poveikis mergaičių ir moterų galimybėms studijuoti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, su ja susijusiai karjerai ir skaitmeniniam verslumui, taip pat šie veiksniai lemia diskriminaciją ir mažesnes moterų galimybes darbo rinkoje; kadangi daug dėmesio turėtų būti skiriama veiksniams, kurie skatina mergaites ir puoselėja jų susidomėjimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijomis, susijusia karjera ir skaitmeniniu verslumu, pvz., sektinų moterų pavyzdžių populiarinimui, mokytojams mentoriams ir bendraamžių pritarimui, taip pat kūrybiškumo ugdymui ir praktinei patirčiai; |
| --- | --- |

G.

kadangi neskatindami mergaičių rinktis ir siekti išsilavinimo ir karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje mokytojai ir tėvai gali įtvirtinti lyčių stereotipus; kadangi lyčių stereotipai daro didžiulę įtaką renkantis dalykus; kadangi dėl kultūrinio atgrasymo, nepakankamo informuotumo apie sektinus moterų pavyzdžius ir nepakankamo jų populiarinimo kyla kliūčių ir daromas neigiamas poveikis mergaičių ir moterų galimybėms studijuoti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, su ja susijusiai karjerai ir skaitmeniniam verslumui, taip pat šie veiksniai lemia diskriminaciją ir mažesnes moterų galimybes darbo rinkoje; kadangi daug dėmesio turėtų būti skiriama veiksniams, kurie skatina mergaites ir puoselėja jų susidomėjimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijomis, susijusia karjera ir skaitmeniniu verslumu, pvz., sektinų moterų pavyzdžių populiarinimui, mokytojams mentoriams ir bendraamžių pritarimui, taip pat kūrybiškumo ugdymui ir praktinei patirčiai;

| H. | kadangi tikėtina, kad COVID-19 krizė lems ilgalaikius gyvenimo Europoje pokyčius ir darys poveikį daugumai žmonių gyvenimo aspektų, mūsų darbo ir mūsų studijų bei mokymosi būdams, o skaitmeninimas atliks labai svarbų vaidmenį; kadangi dėl COVID-19 taip pat didėja skaitmeninė lyčių atskirtis (16) tuo metu, kai norint dirbti, mokytis ar palaikyti santykius skaitmeninių įgūdžių reikia labiau nei bet kada; kadangi sparti skaitmeninė pertvarka suteikia daug galimybių keisti užimtumo pagal lytį modelius, tačiau taip pat gali neproporcingai paveikti moterų užimtumą daugelyje sričių; kadangi moterys yra priverstos prisiimti didesnę dalį įsipareigojimų, susijusių su vaikų auklėjimu ar jų šeimos nariais, nei jų kolegos vyrai, todėl visomis siūlomomis priemonėmis turėtų būti atsižvelgiama į moterų galimybę sėkmingai derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, kad į šią veiklą būtų įtraukti ir vyrai; kadangi dėl nuotolinio darbo profesinio ir šeimos gyvenimo ribos bus ne tokios ryškios ir moterims gali tekti didžiausia karjeros ir šeimos priežiūros pareigų derinimo našta; |
| --- | --- |

H.

kadangi tikėtina, kad COVID-19 krizė lems ilgalaikius gyvenimo Europoje pokyčius ir darys poveikį daugumai žmonių gyvenimo aspektų, mūsų darbo ir mūsų studijų bei mokymosi būdams, o skaitmeninimas atliks labai svarbų vaidmenį; kadangi dėl COVID-19 taip pat didėja skaitmeninė lyčių atskirtis (16) tuo metu, kai norint dirbti, mokytis ar palaikyti santykius skaitmeninių įgūdžių reikia labiau nei bet kada; kadangi sparti skaitmeninė pertvarka suteikia daug galimybių keisti užimtumo pagal lytį modelius, tačiau taip pat gali neproporcingai paveikti moterų užimtumą daugelyje sričių; kadangi moterys yra priverstos prisiimti didesnę dalį įsipareigojimų, susijusių su vaikų auklėjimu ar jų šeimos nariais, nei jų kolegos vyrai, todėl visomis siūlomomis priemonėmis turėtų būti atsižvelgiama į moterų galimybę sėkmingai derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, kad į šią veiklą būtų įtraukti ir vyrai; kadangi dėl nuotolinio darbo profesinio ir šeimos gyvenimo ribos bus ne tokios ryškios ir moterims gali tekti didžiausia karjeros ir šeimos priežiūros pareigų derinimo našta;

| I. | kadangi reikia toliau skatinti politiką, kuria siekiama didinti moterų dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei su DI susijusiose srityse, ir patvirtinti daugiapakopį požiūrį siekiant panaikinti lyčių nelygybę visuose skaitmeninio sektoriaus švietimo ir užimtumo lygmenyse; kadangi nedaug valstybių narių įtraukė nuostatas dėl lyčių lygybės mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir pažanga integruojant lyčių aspektą į nacionalines mokslinių tyrimų programas yra lėta; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikia toliau skatinti politiką, kuria siekiama didinti moterų dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei su DI susijusiose srityse, ir patvirtinti daugiapakopį požiūrį siekiant panaikinti lyčių nelygybę visuose skaitmeninio sektoriaus švietimo ir užimtumo lygmenyse; kadangi nedaug valstybių narių įtraukė nuostatas dėl lyčių lygybės mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir pažanga integruojant lyčių aspektą į nacionalines mokslinių tyrimų programas yra lėta;

| J. | kadangi reikia skatinti ir remti didesnį moterų verslumą ir kurti palankią aplinką, kurioje galėtų klestėti moterys verslininkės, o verslumas būtų skatinamas; kadangi duomenys apie verslumą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei IRT sektoriuose rodo dar didesnę moterų marginalizaciją; kadangi lyčių nelygybė startuoliuose ir rizikos kapitalo investicijų srityje yra panašiai didelė; kadangi vidurinėje mokykloje ir universitete mergaitės paprastai mokosi mažiau IRT ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų, dar mažiau moterų galiausiai įsidarbina šiose srityse ir tampa privačių įmonių bei startuolių steigėjomis ir savininkėmis; kadangi tik 17 proc. startuolių steigėjų yra moterys; kadangi moterims priklausantys startuoliai vidutiniškai gauna 23 proc. mažiau finansavimo nei vyrų vadovaujami startuoliai; kadangi, nors 30 proc. visų Europos verslininkų yra moterys, jos gauna tik 2 proc. viso skiriamo nebankinio finansavimo (17); kadangi panašu, jog dėl pandemijos šis skaičius sumažėjo iki 1 proc.; |
| --- | --- |

J.

kadangi reikia skatinti ir remti didesnį moterų verslumą ir kurti palankią aplinką, kurioje galėtų klestėti moterys verslininkės, o verslumas būtų skatinamas; kadangi duomenys apie verslumą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei IRT sektoriuose rodo dar didesnę moterų marginalizaciją; kadangi lyčių nelygybė startuoliuose ir rizikos kapitalo investicijų srityje yra panašiai didelė; kadangi vidurinėje mokykloje ir universitete mergaitės paprastai mokosi mažiau IRT ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų, dar mažiau moterų galiausiai įsidarbina šiose srityse ir tampa privačių įmonių bei startuolių steigėjomis ir savininkėmis; kadangi tik 17 proc. startuolių steigėjų yra moterys; kadangi moterims priklausantys startuoliai vidutiniškai gauna 23 proc. mažiau finansavimo nei vyrų vadovaujami startuoliai; kadangi, nors 30 proc. visų Europos verslininkų yra moterys, jos gauna tik 2 proc. viso skiriamo nebankinio finansavimo (17); kadangi panašu, jog dėl pandemijos šis skaičius sumažėjo iki 1 proc.;

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad, atsižvelgiant į didelį moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą ES, į tai, kad moterys dažniau dirba mažai apmokamą darbą, darbą ne visą darbo laiką ir kitokį mažų garantijų darbą, į augančią gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos specialistų paklausą ir į su STEM sritimi susijusios karjeros svarbą Europos ekonomikos ateičiai, nepaprastai svarbu didinti moterų skaičių STEM sektoriuje, siekiant įgyvendinti moterų teises bei panaudoti potencialą ir sukurti tvaresnę ir įtraukesnę ekonomiką bei visuomenę diegiant mokslines, skaitmenines ir technologines inovacijas; pabrėžia, kad aukšto lygio gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos įgūdžiai yra labai svarbūs inovacijų procesui pažangiose IRT srityse, tokiose kaip dirbtinio intelekto ar kibernetinio saugumo srityse, ir jie bus vis svarbesni ES konkurencingumui pasaulinėse rinkose; todėl pabrėžia, kad visas moterų įgūdžių, žinių ir kvalifikacijų potencialas šiose srityse gali padėti skatinti Europos ekonomiką ir remti tikslus, apibrėžtus įvairiose ES politikos priemonėse, visų pirma Europos žaliajame kurse ir skaitmeninėje darbotvarkėje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad pagrindinis tikslas turėtų būti visų kliūčių, ypač socialinių ir kultūrinių, psichologinių ir pedagoginių kliūčių, ribojančių moterų ir mergaičių interesus, prioritetus ir pasirinkimą, įskaitant lyčių stereotipus, diskriminaciją dėl lyties ir biologinių bei socialinių veiksnių derinimą, visų pirma motinystės ir lemiamų moterų karjeros laikotarpių derinimą, šalinimas, nedarant žalos moterų laisvei priimti sprendimus; ragina valstybes nares savo atitinkamuose nacionaliniuose ar regioniniuose lyčių lygybės veiksmų planuose arba strategijose skatinti moteris ir mergaites įgyti išsilavinimą ir siekti karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje teikiant tinkamas paskatas; mano, kad įgyvendinant šiuos veiksmų planus ar strategijas, taip pat kitas iniciatyvas reikėtų siekti didinti lyčių lygybę, daugiausia dėmesio skiriant lyčių stereotipų panaikinimui, palankesnių sąlygų įgyti išsilavinimą ir kvalifikacijas sudarymui, geresnei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai, lygioms galimybėms, sveikų ir saugių darbo ir mokymosi sąlygų moterims užtikrinimui, nediskriminavimui darbo rinkoje, informuotumo apie šališkumą lyties atžvilgiu ir stereotipus visuose su STEM susijusiuose sektoriuose didinimui, privalomos darbo užmokesčio skaidrumo politikos nustatymui, visiško seksualinio priekabiavimo netoleravimo politikos įgyvendinimui ir moterų sektinų pavyzdžių matomumo didinimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kad dėl lyčių stereotipų, kultūrinio atgrasymo ir nepakankamo informuotumo bei sektinų moterų pavyzdžių populiarinimo atsiranda kliūčių ir daromas neigiamas poveikis mergaičių ir moterų galimybėms įgyti išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, siekiant atitinkamos karjeros ir skaitmeninio verslumo srityje ir gali būti sudarytos sąlygos diskriminacijai bei mažesnėms moterų galimybėms darbo rinkoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą tvirtina, kad svarbu integruoti informuotumą apie šališkumą lyties atžvilgiu į visus atitinkamus sektorius, be kita ko, į pradinį ir tęstinį mokytojų mokymą; pabrėžia, kad reikia šalinti struktūrines kliūtis, pvz., nepalankias socialines ir ekonomines sąlygas ir moterims priešišką darbo aplinką bei sąlygas, trukdančias mergaitėms ir moterims patekti į sritį, kurioje daugiausia dominuoja vyrai, ir kad reikia didinti iki šiol nepakankamai vertinamų sektinų pavyzdžių matomumą, siekiant įkvėpti moteris ir mergaites; ragina Komisiją pradėti įgyvendinti ir remti informuotumo didinimo kampanijas ir kitas programas bei iniciatyvas, kuriomis siekiama sumažinti šias kliūtis akademiniame pasaulyje; pabrėžia, kad tokios lyčių lygybės priemonės, kaip lyčių stereotipų šalinimas švietimo srityje, informuotumo didinimas ir mergaičių bei moterų skatinimas rinktis gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus, taip pat profesinis orientavimas siekiant skatinti mergaites apsvarstyti galimybę studijuoti vyrų dominuojamose srityse, padėtų pasiekti didesnį moterų, baigusių studijas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, skaičių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina valstybes nares kovoti su gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities darbo rinkos segmentacija dėl lyties, investuojant į moterims skirtą formalųjį švietimą, savaiminį ir neformalųjį mokymąsi, mokymąsi visą gyvenimą ir profesinį mokymą, siekiant užtikrinti, kad jos turėtų prieigą prie kokybiškų darbo vietų ir galimybių persikvalifikuoti bei kelti kvalifikaciją, atsižvelgiant į būsimus darbo rinkos poreikius, ir išvengti užburto darbo rinkos lyčių segregacijos rato; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti politikos priemones, į kurias būtų visapusiškai integruotas lyčių aspektas, vykdant informuotumo didinimo kampanijas, rengiant mokymus bei mokymo programas ir visų pirma teikiant profesinį orientavimą, kad būtų skatinamas mergaičių verslumas, gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykai bei skaitmeninis švietimas nuo ankstyvo amžiaus, siekiant kovoti su esamais švietimo stereotipais ir užtikrinti, kad daugiau moterų patektų į besivystančius ir gerai apmokamo darbo sektorius; pabrėžia, kad būtina įtraukti žiniasklaidą, įskaitant socialinius tinklus, skatinti vartoti įtraukią kalbą ir vengti stereotipų, kurie sudaro sąlygas formuoti nuomones, nukreiptas prieš mergaičių dalyvavimą įgyjant išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje ir jų susidomėjimą šiais dalykais; ragina pagerinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities infrastruktūrą ir užtikrinti vienodas galimybes ja naudotis; ragina skirti specialias stipendijas mergaitėms ir moterims, norinčioms siekti karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektoriuje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares ypač atsižvelgti į nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių moterų ir mergaičių, pvz., neįgaliųjų arba gyvenančių atokiausiuose regionuose arba kaimo vietovėse, skurstančių moterų, vienišų motinų, mažų garantijų padėtyje esančių studentų, migrančių ir romų tautybės moterų, aplinkybes ir užtikrinti jų visapusišką prieigą prie skaitmeninio švietimo bei STEM darbo vietų ir įtrauktį šioje srityje, kad nedidėtų skaitmeninė atskirtis; ragina Komisiją ir valstybes nares, rengiant savo veiksmų planus, daug dėmesio skirti tarpsektorinei diskriminacijai ir šališkumui dėl etninės kilmės, religijos, seksualinės orientacijos, amžiaus ar negalios; ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti palyginamus ir suderintus duomenis, kad būtų galima stebėti įvairioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių ar įvairios rasinės ir etninės kilmės moterų pažangą visais švietimo lygmenimis, įskaitant jų karjeros pasirinkimą ir raidą, daugiausia dėmesio skiriant nelygybei gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei skaitmeniniame sektoriuose, nes tai padės stebėti politikos poveikį ir sudarys sąlygas suinteresuotiesiems subjektams nustatyti trūkumus bei jų pagrindines priežastis; ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, siekiant išplėsti moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinėje naudojamus rodiklius, įtraukiant informaciją ir duomenis apie moteris, įgyjančias išsilavinimą ir siekiančias karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, ir parengti priemonių rinkinį, apimantį metodikas, rodiklius ir sistemas, kad būtų galima gauti tikslesnius duomenis ir geriau panaudoti esamą informaciją; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares visapusiškai remti Komisijos iniciatyvas siekiant didinti informuotumą apie skaitmenines galimybes, kaip antai iniciatyvą „Nėra moterų – nėra grupės“, ES programavimo savaitę, skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicijas, ES apdovanojimą moterims novatorėms, iniciatyvas „#SaferInternet4EU“ visoje Europoje ir Europos įgūdžių darbotvarkę; |
| --- | --- |

7.

Švietimas

| 8. | teigiamai vertina 2021–2027 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų planą ir jo veiksmus, kuriais siekiama skatinti moterų dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, ir tikisi, kad jis padės numatyti patrauklesnių ir kūrybiškesnių būdų siekiant paskatinti mergaites įgyti išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, taip pat padidinti moterų pasitikėjimą savo skaitmeniniais įgūdžiais; pabrėžia, kad mergaitės sudaro tik 36 proc. gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities absolventų (18), nors skaitmeninio raštingumo srityje mergaičių rezultatai yra geresni nei berniukų (19); pabrėžia, kad mergaičių, kurios patiria lyčių stereotipų įtaką, saviveiksmingumas ir pasitikėjimas savo sugebėjimais yra mažesnis nei berniukų ir kad saviveiksmingumas turi didelę įtaką tiek gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos švietimo rezultatams, tiek šios srities karjeros siekiams; pabrėžia, kad atrodo, jog mergaitės su amžiumi praranda susidomėjimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykais, o tai reiškia, kad reikia imtis veiksmų dar priešmokyklinio ugdymo metu ir pradinėje mokykloje, siekiant išlaikyti mergaičių susidomėjimą šiomis sritimis ir kovoti su mergaitėms ir berniukams žalingais lyčių vaidmenų stereotipais; ragina Komisiją ir valstybes nares kurti naujus bendravimo su mergaitėmis būdus ir užtikrinti, kad jos visos galėtų naudotis skaitmeniniu švietimu, taip pat pripažinti, kad mokytojai yra kultūrinių pokyčių varomoji jėga, atsižvelgiant į jų galimybes didinti nuolatinio mergaičių dalyvavimo mokyklinėje mokslo veikloje lygį, ir į juos investuoti; siūlo intensyvinti šias pastangas ir parengti bendrąsias gaires valstybėms narėms, siekiant pagerinti vidurinį išsilavinimą pradedančių asmenų žinias ir įgūdžius; ragina veiksmingai naudoti ES fondus, programas ir strategijas, įskaitant programą „Erasmus+“, „Europos socialinį fondą +“ (ESF+) ir Skaitmeninės Europos programą, siekiant aktyviai skatinti mergaites studijuoti IRT ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus ir veiksmingai remti mokymąsi visą gyvenimą ir mokymą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektoriuose; ragina tinkamai įtraukti lyčių lygybę į būsimą ES jaunimo strategiją ir politiką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad kokybiškas, įtraukus ir nediskriminacinis skaitmeninis švietimas turi atlikti labai svarbų vaidmenį didinant mergaičių ir moterų dalyvavimą su IRT ir gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusiose srityse ir panaikinant skaitmeninę lyčių atskirtį; pabrėžia, kad pasitelkiant skaitmeninį švietimą reikia užtikrinti geresnę skaitmeninę įtrauktį ir skaitmeninį raštingumą, taip pat vienodą mergaičių ir moterų dalyvavimą skaitmeniniame amžiuje; pabrėžia, kad svarbu garantuoti lyčių aspekto integravimą į visų lygmenų gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos švietimą, įskaitant užklasinę veiklą, savaiminį mokymąsi ir neformalųjį švietimą – taip pat skirtą mokytojams; todėl ragina parengti konkrečias amžių atitinkančias strategijas; ragina valstybes nares skatinti informatikos mokymąsi nacionalinėse mokymo programose ir ragina švietimo įstaigas integruoti robotikos, kodavimo, IRT ir programavimo dalykus ankstyvesniu priešmokyklinio ir pradinio ugdymo etapu, kad mergaitės ir moksleivės būtų skatinamos mokykloje mokytis matematikos, kodavimo, IRT ir gamtos mokslų dalykų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta mokyklų ir mokytojų vaidmenį šalinant lyčių nelygybę įgyjant išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje ir atkreipia dėmesį į švietimo vaidmenį skatinant mergaičių dalyvavimą mokantis su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusių dalykų ir nustatant moterų įdarbinimo ir išlaikymo stebėsenos kriterijus; ragina valstybes nares investuoti į pradinių ir vidurinių mokyklų gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokytojų įgūdžių ugdymą, siekiant padėti jiems suprasti nesąmoningas išankstines nuostatas, susijusias su jų mokymo praktika ir vertinimais, spręsti šį klausimą ir vienodai įtraukti visus besimokančius asmenis; pabrėžia, kad valstybės narės turi įtraukti visus mokytojus į gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sričių judėjimus, kad jie galėtų būti pokyčių varomoji jėga; siūlo, kad švietimo įstaigos parengtų lygybės planus, kuriais būtų skatinama mokytojų lyčių lygybė; ragina stiprinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities mokymo programas ir mokymo medžiagą, siekiant labiau skatinti vienodą dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos programose; ragina užtikrinti geresnį profesinį orientavimą ir naujus bei kūrybingus būdus, kuriais moksleivės būtų paskatintos apsvarstyti karjeros galimybes gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje; šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina stiprinti mokytojų ir profesinio orientavimo specialistų pajėgumus, siekiant paskatinti mergaites, kurios domisi gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika, siekti karjeros šioje srityje, nes didesnis informuotumas apie stereotipus bei lyčių skirtumus STEM srityje suteikia galimybę pedagogams ir profesinio orientavimo specialistams suprasti kliūtis, su kuriomis susiduria jų mokiniai, užtikrinti vienodą dalyvavimą mokantis STEM dalykų ir skatinti mokinių mergaičių karjerą STEM srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad mokantis su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusių dalykų mokyklose, universitetuose bei darbo vietose dominuoja mokytojai vyrai ir kiti darbuotojai, dėl to stokojama moterų sektinų pavyzdžių ir yra nedaug orientavimo bei mentorystės galimybių; ragina integruoti lyčių aspektą į pradinį, vidurinį ir tretinį švietimą naudojant lyčiai atžvalgų švietimo turinį, mokytojų mokymą ir mokymo programas ir primygtinai ragina įdarbinimo procese dalyvaujančius komitetus bei institucijas skatinti lyčių lygybę, kad būtų išvengta poveikio, kai moterys laikomos „pašalietėmis“; pabrėžia, kad visuose švietimo sektoriuose, ypač STEM ir besiformuojančiuose skaitmeniniuose sektoriuose, kurie nepritraukia pakankamai moterų, būtina investuoti į švietimą ir mokymą bei lyčiai atžvalgius įdarbinimo ir atrankos procesus; ragina Komisiją ir valstybes nares rasti patrauklesnių ir kūrybiškesnių būdų, kaip pademonstruoti sektinus moterų pavyzdžius ir jų sėkmingą karjerą IRT ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse, siekiant padidinti mergaičių pasitikėjimą savo skaitmeniniais įgūdžiais ir paskatinti jas siekti įgyti išsilavinimą su IRT ir STEM susijusiose srityse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad reikia spręsti finansinio švietimo, įskaitant finansinės praktikos modeliavimą, ir jo santykio su vyrų ir moterų pensijų skirtumu klausimus; pabrėžia, kad mokant jaunas moteris tokiomis temomis kaip vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas bus sudarytos sąlygos ateičiai, kurioje svarbų vaidmenį atliks finansiškai savimi pasitikinčios moterys; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad kiekviena mergaitė, kaip vartotoja ir kūrėja, turėtų turėti galimybę naudotis geresne prieiga prie pasaulinio lygmens skaitmeninio mokymosi sprendimų ir turėti priemonių bei motyvacijos naudotis skaitmeninėmis technologijomis; ragina valstybes nares atsižvelgti į nuolatinį susirūpinimą dėl tolesnio COVID-19 plitimo rizikos ir spręsti IRT įrangos trūkumo ir pažeidžiamų bei nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių mokinių, pvz., mergaičių, kurios gyvena kaimo ar sunkiai pasiekiamose vietovėse, sujungiamumo problemas ir parengti priemones, kuriomis būtų užtikrinta visapusiška prieiga prie skaitmeninio švietimo ir sklandus jo veikimas; pabrėžia, kad reikia parengti specialias finansavimo programas kaimo vietovių mokykloms, nes jos vis dažniau susiduria su finansavimo trūkumu pažangiosioms technologijoms, kurios daugelyje miesto mokyklų laikomos savaime suprantamu dalyku; be to, ragina labiau remti kaimo mokyklų sistemų pedagogus, siekiant padėti jiems mokyti pagal gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities mokymo programas, ypač atsižvelgiant į mokymą, priemones ar infrastruktūrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities specialisčių tinklus siekiant vykdyti plataus masto komunikacijos kampanijas, kurios padėtų pakeisti suvokimą apie STEM srityje besimokančias ar dirbančias moteris, taip pat skirtus STEM srityje besimokančioms ar dirbančioms moterims, kad jos galėtų užmegzti ryšį su mergaitėmis remiant jų karjerą, ugdant įgūdžius ir kuriant tinklus; palankiai vertina įvairias švietimo iniciatyvas, kuriomis siekiama remti mergaites ir propaguoti moteris skaitmeninės ekonomikos srityje, be kita ko, pasitelkiant pličiuosius pasakojimus socialiniuose tinkluose, moterų moterims organizuojamą profesinių tinklų veiklą ir technologijų įmonių iniciatyvas; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti mentorystės programas, kuriose dalyvautų įkvepiančiais gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities pavyzdžiais tapusios moterys visais švietimo lygmenimis; ragina Komisiją laikytis tikslingo lyčių aspektu grindžiamo požiūrio vykdant skaitmeninių galimybių stažuotes, kad įvairios kilmės jaunoms moterims būtų suteikta galimybė pasinaudoti skaitmeninės, IRT ir STEM sričių patirtimi darbo rinkoje paklausiose srityse, ir tvirtai ragina skatinti stažuotes STEM srities įmonėse ugdymo metu; ragina valstybes nares kurti iniciatyvas, kuriomis būtų remiamas mergaičių perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, pvz., profesinio orientavimo mokykloje, pameistrystės ir darbo patirties programų iniciatyvas, siekiant remti mergaičių ateities siekius ir kurti galimybes joms pereiti į gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos darbo rinką; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad Taryba savo 2015 m. gegužės mėn. išvadose dėl 2015–2020 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės veiksmų plano nesėkmingai ragino Komisiją ir valstybes nares pradėti įgyvendinti nacionalinius lygybės teisės aktus, kad jie taptų efektyviais veiksmais, siekiant kovoti su lyčių nelygybe mokslinių tyrimų institucijose ir sprendimus priimančiuose organuose ir geriau integruoti lyčių aspektą į mokslinių tyrimų ir plėtros politiką, programas bei projektus; pripažįsta Komisijos tikslą skatinti moterų dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje kartu su Europos inovacijos ir technologijos institutu (EIT) ir remti ES gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koaliciją siekiant parengti aukštojo mokslo programas, kuriomis moterys būtų paskatintos studijuoti inžineriją bei IRT; apgailestauja dėl to, kad moterims vis dar suteikiamos nevienodos galimybės eiti pareigas mokslinių tyrimų sektoriuje, gauti finansavimą ir naudotis leidybos paslaugomis, įskaitant neišlygintą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą mokslo ir akademinės bendruomenės srityje, nors ES ir valstybėse narėse taikomos teisinės nuostatos dėl vienodo požiūrio ir nediskriminavimo darbo rinkoje, įskaitant nuostatas dėl vienodo darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į seksualinio priekabiavimo, kurį patyrė tretinio mokslo įstaigose gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką studijuojančios moterys, atvejų skaičių ir ragina valstybes nares ir švietimo įstaigas įgyvendinti visiško seksualinio priekabiavimo netoleravimo politiką, susitarti dėl griežtų elgesio kodeksų bei protokolų, sukurti saugius ir privačius pranešimo kanalus moterims ir mergaitėms ir pranešti atitinkamoms valdžios institucijoms apie visus seksualinio priekabiavimo atvejus; ragina Komisiją, valstybes nares ir švietimo įstaigas patvirtinti prevencines priemones ir tinkamas sankcijas seksualiai priekabiaujantiems asmenims, siekiant pašalinti seksualinio priekabiavimo atvejus mokyklose ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srities švietimo įstaigose; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad į nacionalinius švietimo sektoriaus, IRT ir gamtos mokslų plėtros planus ir politiką būtina įtraukti konstruktyvų lyčių klausimu STEM dalykų mokymąsi ir karjeros galimybes; |
| --- | --- |

17.

Karjera

| 18. | apgailestauja dėl to, kad moterys susiduria su neproporcingai daugiau karjeros kliūčių nei vyrai, nes jos stokoja tinkamos profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir atlieka daugiau neatlyginamo darbo daugelyje namų ūkių; pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos dar labiau pablogėjo moterų padėtis, nes joms teko derinti nuotolinį darbą ir viršvalandžius, tuo pačiu metu prižiūrint vaikus ir atliekant nemokamą priežiūros darbą; apgailestauja dėl to, kad buvimo nuolat prisijungus kultūra daro didelį neigiamą poveikį darbuotojų, vykdančių priežiūros pareigas (tai daugiausiai yra moterys), profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai; primygtinai ragina viešojo ir privačiojo sektorių institucijas užtikrinti, kad nuotoliniame darbe būtų atsižvelgiama į geresnės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros išlaikymo kliūtis ir paisoma teisės atsijungti, taip pat patvirtinti šeimai palankią politiką; primygtinai ragina valstybes nares nustatyti tinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrinta visiško seksualinio priekabiavimo netoleravimo politika, geresnės motinystės atostogos, daug ilgesnės tėvystės atostogos ir mokamos bei neperduodamos vaiko priežiūros atostogos, kurios sudarytų sąlygas moterims ir vyrams laikinai nedirbti, kad galėtų prižiūrėti savo vaikus, ir įveikti įsigalėjusią nuostatą, kad moteris yra tas vienas iš tėvų, kuris turi daryti karjeros pertrauką, siekiant įveikti didelę kliūtį, trukdančią moterims daryti karjerą, taip pat užtikrinti lanksčias darbo valandas, vaiko priežiūros paslaugas darbo vietoje ir nuotolinį darbą; primygtinai ragina valstybes nares visiškai perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą (20) ir ragina Komisiją veiksmingai stebėti šį procesą; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai įvertinti priežastis ir veiksnius, dėl kurių daugybė moterų nebetęsia karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje, prireikus suformuluoti rekomendacijas dėl prevencijos veiksmų ir parengti mechanizmus bei programas siekiant integruoti moteris ir mergaites į švietimo, mokymo ir užimtumo iniciatyvas, taip pat patvirtinti tinkamą politiką ir priemones šiuo tikslu; pabrėžia, kad COVID-19 pradeda naują etapą darbo, švietimo, valdymo ir kasdienio gyvenimo srityje ir atskleidė, koks svarbus yra skaitmeninis raštingumas bei įgūdžiai, taip pat naujų nuotolinio darbo sąlygų poreikį, nes šiuo atžvilgiu per pandemiją ir susijusių izoliavimo priemonių taikymo laikotarpiu pastebėta didelė skaitmeninė lyčių atskirtis; pabrėžia, kad būtina skubiai skatinti lyčių pusiausvyrą skaitmeniniame sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kaip žmonės ir įmonės naudojasi IRT ir kitomis skaitmeninėmis technologijomis, kad galėtų dirbti ir bendrauti naujojoje skaitmeninėje visuomenėje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad būtų daugiau sektinų moterų pavyzdžių ir didėtų vadovaujamas pareigas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektoriuje užimančių moterų skaičius; pabrėžia, kad mažėjanti moterų, užimančių aukštesnes pareigas, procentinė dalis daro neigiamą poveikį moterų įdarbinimui, o tai dar labiau mažina moterų galimybes būti paskirtomis į aukštesnes pareigas; apgailestauja dėl nepakankamo moterų vadovaujamose pareigose skaičiaus darant karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje ir pabrėžia, kad būtina skubiai skatinti lyčių lygybę visais sprendimų priėmimo lygmenimis verslo ir valdymo srityse; pabrėžia, kad dėl lyčių įvairovės valdybose ir su sprendimų priėmimu susijusiose pareigose pagerėja įmonių veiklos rezultatai, nes išsiplečia žinių, požiūrių ir patirties spektras; apgailestauja dėl to, kad esama ir horizontaliosios, ir vertikaliosios lyčių segregacijos Europos universitetų ir mokyklų hierarchinėse struktūrose; atkreipia dėmesį į tai, kad mokslo institucijose ir universitetuose ypač mažai moterų užima aukščiausias akademines ir su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, o tai rodo, kad esama stiklo lubų, t. y., prietarais pagrįstų nematomų kliūčių, trukdančių moterims užimti atsakingas pareigas; primygtinai ragina Tarybą ir valstybes nares priimti siūlomą Direktyvą dėl moterų valdybose ir nustatyti lyčių pusiausvyros sprendimų priėmimo organuose tikslus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apgailestauja dėl to, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas tebėra tikrovė ir yra didesnis sektoriuose, kuriuose dominuoja vyrai, pvz., IRT ir technologijų įmonėse (21); ragina visus subjektus užtikrinti darbo užmokesčio skaidrumą; primygtinai ragina Tarybą nebeblokuoti pasiūlytos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, kuria siekiama plačiau užtikrinti apsaugą nuo diskriminacijos taikant horizontalųjį požiūrį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus spręsti diskriminacijos priimant į darbą problemą ir nustatyti kvotas, kad būtų skatinama moterų, ypač įvairių rasių ir etninių grupių moterų, neįgalių moterų ir LGBTI+ asmenų, įtrauktis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina užmegzti įtraukų dialogą su atitinkamais subjektais, pvz., privačiosiomis įmonėmis, nevyriausybinėmis organizacijomis), profesinėmis įstaigomis ir institutais, valstybės institucijomis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, politikos formuotojais ir pilietinės visuomenės atstovais, kad būtų koordinuojami trūkstami ryšiai ir šalinami šie trūkumai, siekiant skatinti moterų dalyvavimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, jog itin svarbu kovoti su kultūriniais ir socialiniais stereotipais, nukreiptais prieš moterų gebėjimus ir vaidmenis gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektoriuje, turėtų būti patvirtintos tikslinės priemonės lyčių lygybei skatinti, pvz., lyčių aspekto integravimo teisės aktai arba politikos priemonės, kaip antai finansinės paskatos ar kitos priemonės, siekiant padidinti mergaičių dalyvavimą įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje; ragina teikti paskatas įmonėms, remiančioms moteris sektinus pavyzdžius, mentorystės programas ir karjeros galimybes, taip pat didinti moterų matomumą; pripažįsta labai svarbų tam tikrų įmonių vykdomųjų direktorių ir vyresniosios vadovybės atliekamą vaidmenį mažinant skaitmeninę lyčių atskirtį ir formuojant įmonių politiką, kuria siekiama kovoti su stereotipais dėl lyties skaitmeninėje srityje, skatinti sektinus pavyzdžius, motyvuoti moteris tyrinėti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sritį, skatinti moteris persikvalifikuoti ar kelti kvalifikaciją, taip pat mentorystės schemas ir gerinti IRT darbo vietų įvaizdį; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau bendradarbiauti su visais IRT, skaitmeninės, telekomunikacijų, žiniasklaidos, audiovizualinės ir technologinės sričių verslo partneriais siekiant skatinti įtraukią ir lyčių požiūriu subalansuotą darbo kultūrą ir aplinką, be kita ko, taikant tokias priemones, kaip informuotumo didinimo kampanijos, kuriomis būtų skatinama lyčių lygybė privačiajame STEM sektoriuje bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėse, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas neseniai studijas baigusiems studentams patekti į STEM darbo rinką, skatinant pameistrystės programas ir stažuotes, skirtas mergaitėms ir jaunoms moterims, kad jos galėtų lengviau pereiti į darbo rinką, įgyvendinant tokias iniciatyvas, kaip mentorystės ir stipendijų programos nepalankioje padėtyje esančioms mergaitėms, ir pasitelkiant švietimo sistemų, vyriausybių bei įmonių, vykdančių veiklą besiformuojančių technologijų, pvz., 3D technologijų, dirbtinio intelekto, nanotechnologijos, robotikos ir genų terapijos srityje, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, taip pat šiuo tikslu keistis informacija ir geros praktikos pavyzdžiais tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į lyčių nelygybės bei vyrų ir moterų pensijų skirtumo ryšį; todėl ragina valstybes nares kovoti su šiais reiškiniais ir juos sumažinti, taip pat imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų pasinaudoti tinkamomis galimybėmis gauti išsilavinimą, turėtų galimybę įgyti ekonominę nepriklausomybę ir daryti karjerą; |
| --- | --- |

23.

Skaitmeninis sektorius

| 24. | apgailestauja dėl to, kad lyčių nelygybė egzistuoja visose skaitmeninių technologijų srityse, bet yra ypač susirūpinęs dėl lyčių nelygybės novatoriškų technologijų, pvz., dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo, srityse, kuriose vidutinis moterų skaičius visame pasaulyje yra atitinkamai 12 ir 20 proc. (22); siūlo, kad daugiau dėmesio ir paramos būtų skiriama mažai apgyvendintoms ir visų pirma kaimo vietovėms, kuriose ši padėtis blogėja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dirbtinio intelekto technologijų rezultatus, nepaprastai svarbi yra naudojamų duomenų rinkinių kokybė, kad dirbtinis intelektas neturi stiprinti lyčių nelygybės ir stereotipų šališkumą ir prietarus perkeldamas iš analoginės į skaitmeninę erdvę remdamasis algoritmais ir kad dirbtinis intelektas gali labai prisidėti skatinant lyčių lygybę, jei būtų sukurta tinkama teisinė sistema bei pašalintas sąmoningas ir nesąmoningas šališkumas; pabrėžia, kad vienas iš svarbiausių dirbtinio intelekto trūkumų yra susijęs su tam tikrų rūšių šališkumu, pvz., dėl lyties, amžiaus, negalios, religijos, rasinės arba etninės kilmės, socialinės padėties ar seksualinės orientacijos, kurį lemia vienalytė darbo jėga; pažymi, kad taikant besiformuojančias technologijas dėl sąveikinės diskriminacijos rūšių moterys yra marginalizuojamos, pvz., kitos odos spalvos moterys – dėl klaidų naudojant veido atpažinimo technologijas; pažymi, kad būtina turėti įvairias kūrėjų ir inžinierių grupes, kurios dirbtų kartu su pagrindiniais visuomenės veikėjais, siekiant išvengti netyčinio šališkumo lyčių ir kultūrų atžvilgiu įtraukimo į dirbtinio intelekto algoritmus, sistemas ir taikomąsias programas; pritaria švietimo programų kūrimui ir visuomenės informavimo veiklai, susijusiems su socialiniu, teisiniu ir etiniu dirbtinio intelekto poveikiu; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų įmanomų priemonių siekiant išvengti tokio šališkumo ir užtikrinti visapusišką pagrindinių teisių apsaugą; pabrėžia, kad prieš diegiant dirbtinio intelekto technologijas didelės rizikos, visų pirma sveikatos, sektoriuose turi būti sukurta žmonių vykdomos priežiūros infrastruktūra, į kurią turėtų būti įtraukti lyčių lygybės ekspertai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta, kad dirbtinis intelektas, jei jis nepagrįstas šališkumu, galėtų būti veiksminga priemonė siekiant įveikti lyčių nelygybę ir stereotipus, kuriant nešališkus, integruotosios etikos principu pagrįstus algoritmus, kuriais prisidedama prie bendro teisingumo ir gerovės; pabrėžia bendro Europos požiūrio į etinius dirbtinio intelekto aspektus svarbą; be to, pabrėžia, kad įgyvendinant ES dirbtinio intelekto politiką ir teisės aktus turi būti laikomasi Europos vertybių, ES sutarčių ir teisės bei Europos socialinių teisių ramsčio principų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina taip kurti visą dirbtinį intelektą ir automatizavimą, kad jie būtų socialiai atsakingi ir būtų sudarytos sąlygos įveikti nelygybę, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, ir spręsti problemas, su kuriomis susiduria moterys, pvz., nemokamo priežiūros darbo, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, patyčių kibernetinėje erdvėje, smurto dėl lyties ir seksualinio priekabiavimo, neteisėtos prekybos, lytinių ir reprodukcinių teisių pažeidimų ir nepakankamo moterų, užimančių vadovaujamas pareigas, skaičiaus problemas; ragina užtikrinti, kad dirbtinis intelektas ir automatizavimas padėtų stiprinti moterų sveikatą ir ekonominę gerovę, lygias galimybes, darbuotojų ir socialines teises, kokybišką švietimą, vaikų apsaugą, kultūrų ir kalbų įvairovę, lyčių lygybę, skaitmeninį raštingumą, inovacijas ir kūrybiškumą, įskaitant galimybes gauti finansavimą, įgyti aukštąjį išsilavinimą ir naudotis lanksčiomis darbo galimybėmis; ragina Komisiją padėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms ypač daug dėmesio skirti naujų formų smurtui dėl lyties, pvz., priekabiavimui ir persekiojimui kibernetinėje erdvėje (23), ir atlikti nuolatinius vertinimus bei veiksmingiau spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

27.

Verslumas ir galimybės gauti finansavimą

| 28. | apgailestauja dėl to, kad moterims nepakankamai atstovaujama inovacijomis pagrįstuose startuoliuose, ir atkreipia dėmesį į šališkumą lyties atžvilgiu ir sistemines mažiau palankias sąlygas, kurie įtvirtinti socialinėse struktūrose, visų pirma gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos ir verslumo sankirtoje; mano, jog nepaprastai svarbu, kad būtų daugiau sektinų moterų pavyzdžių ir didėtų vadovaujamas pareigas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sektoriuje užimančių moterų skaičius; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti politiką siekiant remti ir panaudoti moterų verslumo potencialą, nes jos tebėra neišnaudotas ekonomikos augimo, inovacijų ir darbo vietų kūrimo šaltinis, teikti daugiau ir geresnės informacijos apie verslumą kaip patrauklų karjeros pasirinkimą, visų pirma jaunoms mokykloje besimokančioms moterims, ir įgyvendinti viešąją politiką, kuria būtų skatinamas moterų verslumas; mano, kad atsigavimas po COVID-19 krizės suteikia puikią galimybę skatinti moteris verslininkes, kad jos galėtų atkurti mūsų ekonomiką ir visuomenę; pabrėžia, kad tikrasis atsigavimas po COVID-19 galės būti sėkmingas tik tuo atveju, jeigu bus siekiama žalesnės, teisingesnės ir labiau lyčių lygybe pagrįstos Europos ir užtikrintas tinkamas lyčių aspekto integravimas į ES ekonomikos gaivinimo fondus, tuo pačiu metu užtikrinant, kad moterys galėtų visapusiškai pasinaudoti užimtumo ir verslumo nauda sektoriuose, kuriuose joms tradiciškai nebuvo ir nėra pakankamai atstovaujama, įskaitant skaitmeninį, dirbtinio intelekto, IRT ir STEM sektorius; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad nepakankamas moterų, atsakingų už sprendimus dėl investicijų rizikos kapitalo įmonėse, skaičius yra pagrindinis veiksnys, lemiantis nuolatinį finansavimo, skirto moterų vadovaujamiems startuoliams ir įmonėms, trūkumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti startuoliams vadovaujančių verslininkių ir moterų novatorių galimybes gauti finansavimą – paskolas ir nuosavo kapitalo finansavimą – pasinaudojant ES fondais ir programomis, sudaryti palankesnes sąlygas moterims pasinaudoti turimomis lėšomis, sukurti specialius fondus ir ieškoti naujų bei novatoriškų moterų finansinės paramos būdų, taip pat padėti joms įveikti kliūtis, su kuriomis jos susiduria; atsižvelgiant į galimybes gauti mikrofinansavimą, ragina įtraukti ir Europos investicijų banką; pripažįsta, kad reikia vykdyti informuotumo didinimo ir informavimo apie ES finansavimo galimybes kampanijas, siekiant teikti pritaikytą paramą įmonių savininkėms ir verslininkėms; ragina toliau plėsti Europos verslo angelų tinklą ir Europos verslininkių mentorių tinklą, be kita ko, propaguojant moterų novatorių, technologijų specialisčių ir investuotojų susitikimus, siekiant skatinti ir didinti inovacijas bei finansuoti moterų vadovaujamas įmones; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą įsteigti ES apdovanojimą moterims novatorėms, kuriuo kasmet apdovanojamos Europos moterys, įkūrusios sėkmingą įmonę ir pateikusios inovacijų į rinką; ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti papildomų būdų, kuriais būtų skatinama, kad daugiau moterų įsteigtų savo įmones, ir būtų paminimos įkvepiančios lyderės inovacijų srityje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti 2019 m. balandžio mėn. patvirtintą Įsipareigojimų deklaraciją dėl moterų skaitmeniniame pasaulyje ir parengti konkrečius veiksmus siekiant skatinti lyčių lygybę STEM sektoriuje, įskaitant Europos mergaičių IRT ir STEM srityje dienos paskelbimą; ragina Komisiją stebėti valstybių narių pastangas ir veiksmus bei apie juos pranešti, taip pat užtikrinti keitimąsi informacija ir geros praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OL C 316, 2017 9 22, p. 173.

(2)  OL C 349, 2017 10 17, p. 56.

(3)  OL C 66, 2018 2 21, p. 44.

(4)  OL C 390, 2019 11 18, p. 28.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0026.

(6)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2020 m. balandžio 15 d. tyrimas „Moterų švietimas ir užimtumas mokslo, technologijų ir skaitmeninės ekonomikos srityse, įskaitant DI ir jo įtaką lyčių lygybei“ (angl. Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality).

(7)  Tyrimą parengė „Iclaves“ Europos Komisijos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinio direktorato prašymu.

(8)  Eurostatas, Tretinio mokslo statistika, duomenys gauti 2020 m. rugsėjo mėn.

(9)  Eurostato „Žmogiškieji ištekliai mokslo ir technologijų srityje“, 2016–2020 m. metinio vidurkio duomenys.

(10)  Europos Komisijos 2020 m. moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinė.

(11)  Tarptautinė švietimo pasiekimų vertinimo asociacija, „2018 m. tarptautinis kompiuterinio ir informacinio raštingumo tyrimas“.

(12)  O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., „Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM“, Nature Communications 9, 3777, 2018.

(13)  Europos lyčių lygybės institutas, „Ekonominė lyčių lygybės nauda ES: kaip lyčių lygybė įgyjant išsilavinimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje skatina ekonomikos augimą“ (angl. Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth), 2017 m.

(14)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas“ (angl. Violence against women: an EU-wide survey) 2014 m.

(15)  Ekspertų grupės ataskaita „Innovation through Gender“, Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research, Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas, 2013 m.

(16)  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), „Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate“, 2018 m.

(17)  Europos Komisija ir Europos investicijų bankas, „Moterų verslininkių finansavimas: kaip skatinti augimą“ (angl. Funding women entrepreneurs: How to empower growth), 2018 m.

(18)  Europos Komisija, „She figures 2018“.

(19)  2018 m. Tarptautinis kompiuterinio ir informacinio raštingumo tyrimas (angl. International Computer and Information Literacy Study, ICILS).

(20)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (OL L 188, 2019 7 12, p. 79).

(21)  Lambrecht, A. & Tucker, C. E. „Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads“. Management Science, Vol. 65, No 7, 2019, p. 2970.

(22)  Sax, L. J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al. „Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971–2011“. Research in Higher Education, Vol. 57, No 5, 2016; Shade, L. R. „Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda“. Signs: Journal of Women in Culture and Society, Vol. 39, No 4, 2014, p. 887-896.

(23)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas“ (angl. Violence against women: an EU-wide survey), 2014 m., p. 87.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/148

---

P9_TA(2021)0297

Būsimas radijo tinklo „Euranet Plus“ finansavimas ES lėšomis

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimo radijo tinklo „Euranet Plus“ finansavimo ES lėšomis (2021/2708(RSP))

(2022/C 67/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalį ir į prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalį ir į prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 18 d. Komisijos sprendimą dėl daugialypės terpės veiksmų finansavimo ir 2021 m. darbo programos, įskaitant jo priedą, priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 18 d. Komisijos sprendimą dėl daugialypės terpės veiksmų finansavimo ir 2021 m. darbo programos, įskaitant jo priedą, priėmimo,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl būsimo radijo tinklo „Euranet Plus“ finansavimo ES lėšomis (O-000036/2021 – B9-0023/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl būsimo radijo tinklo „Euranet Plus“ finansavimo ES lėšomis (O-000036/2021 – B9-0023/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi radijas yra labai svarbi informacijos apie ES reikalus perdavimo žmonėms priemonė; |
| --- | --- |

A.

kadangi radijas yra labai svarbi informacijos apie ES reikalus perdavimo žmonėms priemonė;

| B. | kadangi didesnėse ir daugiau gyventojų turinčiose valstybėse narėse, regioninės ir vietinės radijo stotys dėl didelio įsiskverbimo į rinką laipsnio dažnai siūlo privilegijuotą prieigą prie su ES susijusio turinio didelei auditorijai ir labai prisideda prie mažumų kalbų išsaugojimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi didesnėse ir daugiau gyventojų turinčiose valstybėse narėse, regioninės ir vietinės radijo stotys dėl didelio įsiskverbimo į rinką laipsnio dažnai siūlo privilegijuotą prieigą prie su ES susijusio turinio didelei auditorijai ir labai prisideda prie mažumų kalbų išsaugojimo;

| C. | kadangi galima teigti, kad radijas yra viena iš svarbiausių informacijos sklaidos priemonių daugiausia skaitmeninės žiniasklaidos aplinkoje, tačiau garso transliavimo skaitmeninimas ES yra ilgalaikis procesas, kurio metu radijo stotys ir tinklai turi parengti perėjimo planus, paskirstyti reikiamas investicijas ir sušvelninti visą šio perėjimo ekonominį poveikį; |
| --- | --- |

C.

kadangi galima teigti, kad radijas yra viena iš svarbiausių informacijos sklaidos priemonių daugiausia skaitmeninės žiniasklaidos aplinkoje, tačiau garso transliavimo skaitmeninimas ES yra ilgalaikis procesas, kurio metu radijo stotys ir tinklai turi parengti perėjimo planus, paskirstyti reikiamas investicijas ir sušvelninti visą šio perėjimo ekonominį poveikį;

| D. | kadangi 2007 m. įsteigtas „Euranet Plus“ yra unikalus ES radijo stočių tinklas, kuris praneša apie įvykius Europoje iš tarpvalstybinės perspektyvos; kadangi nuo šio tinklo sukūrimo jo veikla daugiausia buvo finansuojama ES lėšomis; kadangi „Euranet Plus“ tinklą šiuo metu sudaro 13 pirmaujančių visuomeninių ir privačių transliuotojų 13-oje valstybių narių, kuriose bendras klausytojų skaičius kasdien siekia daugiau kaip 15 mln. (1); tinklas savo nariams siūlo unikalias aukštos kokybės gamybos, transliavimo ir redakcines paslaugas ir taip atitinka Finansinio reglamento (2) 195 straipsnio reikalavimus dėl specifinio pobūdžio veiklos, kurią gali vykdyti tik tam tikro tipo įstaiga; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2007 m. įsteigtas „Euranet Plus“ yra unikalus ES radijo stočių tinklas, kuris praneša apie įvykius Europoje iš tarpvalstybinės perspektyvos; kadangi nuo šio tinklo sukūrimo jo veikla daugiausia buvo finansuojama ES lėšomis; kadangi „Euranet Plus“ tinklą šiuo metu sudaro 13 pirmaujančių visuomeninių ir privačių transliuotojų 13-oje valstybių narių, kuriose bendras klausytojų skaičius kasdien siekia daugiau kaip 15 mln. (1); tinklas savo nariams siūlo unikalias aukštos kokybės gamybos, transliavimo ir redakcines paslaugas ir taip atitinka Finansinio reglamento (2) 195 straipsnio reikalavimus dėl specifinio pobūdžio veiklos, kurią gali vykdyti tik tam tikro tipo įstaiga;

| E. | kadangi dabartinis dotacijos susitarimas su „Euranet Plus“, kurio vertė – 2,16 mln. EUR per metus, nustos galioti 2021 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinis dotacijos susitarimas su „Euranet Plus“, kurio vertė – 2,16 mln. EUR per metus, nustos galioti 2021 m. gruodžio 31 d.;

| F. | kadangi 2021 m. sausio 18 d. Komisijos nario Thierry Breton’o laiške Europos Parlamentui buvo pranešta apie Komisijos sprendimą dėl būsimo su multimedija susijusių veiksmų finansavimo modelio, kuriame teigiama, kad susitarimas dėl dotacijos su „Euranet Plus“ nebus atnaujintas ir bus pakeistas kasmetiniu konkurencija pagrįstu kvietimu teikti paraiškas, kuris bus paskelbtas 2021 m.; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2021 m. sausio 18 d. Komisijos nario Thierry Breton’o laiške Europos Parlamentui buvo pranešta apie Komisijos sprendimą dėl būsimo su multimedija susijusių veiksmų finansavimo modelio, kuriame teigiama, kad susitarimas dėl dotacijos su „Euranet Plus“ nebus atnaujintas ir bus pakeistas kasmetiniu konkurencija pagrįstu kvietimu teikti paraiškas, kuris bus paskelbtas 2021 m.;

| G. | kadangi Komisija, prieš priimdama sprendimą dėl radijo transliavimo finansavimo ateityje, neužmezgė strateginio dialogo su „Euranet Plus“, kaip buvo aiškiai rekomenduota neseniai atlikto audito metu; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija, prieš priimdama sprendimą dėl radijo transliavimo finansavimo ateityje, neužmezgė strateginio dialogo su „Euranet Plus“, kaip buvo aiškiai rekomenduota neseniai atlikto audito metu;

| H. | kadangi Kultūros ir švietimo (CULT) komitetas ne kartą prašė Komisijos, kad jį įtrauktų į sprendimų dėl veiksmų multimedijos srityje priėmimo procesą, išreiškė Komisijai savo tvirtą įsitikinimą, kad planuojamas metodas yra nesąžiningas „Euranet Plus“ atžvilgiu, nes šis, kaip visos Europos radijo tinklas, kuriam pavesta teikti viešąsias paslaugas, nusipelno būti laikomas unikaliu partneriu skatinant integraciją ir žiniasklaidos įvairovę Europos Sąjungoje, ir tiek žodžiu, tiek raštu išreiškė savo esminį nesutikimą su Komisijos numatytais skubiais ES radijo transliavimo finansavimo pokyčiais, nes tai gali pakenkti jo teikiamų paslaugų tęstinumui; |
| --- | --- |

H.

kadangi Kultūros ir švietimo (CULT) komitetas ne kartą prašė Komisijos, kad jį įtrauktų į sprendimų dėl veiksmų multimedijos srityje priėmimo procesą, išreiškė Komisijai savo tvirtą įsitikinimą, kad planuojamas metodas yra nesąžiningas „Euranet Plus“ atžvilgiu, nes šis, kaip visos Europos radijo tinklas, kuriam pavesta teikti viešąsias paslaugas, nusipelno būti laikomas unikaliu partneriu skatinant integraciją ir žiniasklaidos įvairovę Europos Sąjungoje, ir tiek žodžiu, tiek raštu išreiškė savo esminį nesutikimą su Komisijos numatytais skubiais ES radijo transliavimo finansavimo pokyčiais, nes tai gali pakenkti jo teikiamų paslaugų tęstinumui;

| I. | kadangi 2021 m. kovo 18 d. Komisija, kaip planavo, priėmė sprendimą dėl veiksmų multimedijos srityje finansavimo ir dėl 2021 m. darbo programos; kadangi Komisija, ne kartą keisdamasi nuomonėmis su darbuotojais ir Komisijos nariais, aiškiai nurodė, kad ketina laikytis savo sprendimo dėl būsimo „Euranet Plus“ finansavimo, visiškai nepaisydama Parlamento politinės valios šiuo klausimu; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2021 m. kovo 18 d. Komisija, kaip planavo, priėmė sprendimą dėl veiksmų multimedijos srityje finansavimo ir dėl 2021 m. darbo programos; kadangi Komisija, ne kartą keisdamasi nuomonėmis su darbuotojais ir Komisijos nariais, aiškiai nurodė, kad ketina laikytis savo sprendimo dėl būsimo „Euranet Plus“ finansavimo, visiškai nepaisydama Parlamento politinės valios šiuo klausimu;

| J. | kadangi finansavimo modelis, pagrįstas metiniu atviru kvietimu teikti paraiškas labai ribotam laikotarpiui, nėra finansiškai tvarus; kadangi tai, kad kvietimas teikti paraiškas bus paskelbtas jau šiais metais, netaikant pereinamojo laikotarpio priemonių, yra nesąžininga „Euranet Plus“ – ilgalaikio ir patikimo partnerio – atžvilgiu, nes jam bus neįmanoma parengti ilgalaikio veiklos plėtojimo plano, pagal kurį būtų galima pereiti prie skaitmeninių technologijų ir investuoti į tolesnius savo produktų ir paslaugų patobulinimus, ir tikėtina, kad 2022 m. pradžioje organizacija bus likviduota ir darbuotojai bus atleisti; |
| --- | --- |

J.

kadangi finansavimo modelis, pagrįstas metiniu atviru kvietimu teikti paraiškas labai ribotam laikotarpiui, nėra finansiškai tvarus; kadangi tai, kad kvietimas teikti paraiškas bus paskelbtas jau šiais metais, netaikant pereinamojo laikotarpio priemonių, yra nesąžininga „Euranet Plus“ – ilgalaikio ir patikimo partnerio – atžvilgiu, nes jam bus neįmanoma parengti ilgalaikio veiklos plėtojimo plano, pagal kurį būtų galima pereiti prie skaitmeninių technologijų ir investuoti į tolesnius savo produktų ir paslaugų patobulinimus, ir tikėtina, kad 2022 m. pradžioje organizacija bus likviduota ir darbuotojai bus atleisti;

| 1. | ragina Komisiją pripažinti unikalų „Euranet Plus“, kaip nepriklausomo radijo tinklo, kuris sėkmingai užpildo informacijos spragą tarp ES ir jos piliečių, stiprindamas jų supratimą ir skatindamas diskusijas visose ES politikos formavimo srityse, pobūdį; pabrėžia, kad „Euranet Plus“ derina gamybos ir transliavimo pajėgumus teikdamas aukštos kokybės redakcines paslaugas su juo susijusioms radijo stotims ir pačiai agentūrai, kuri planuoja bendrą produkciją, skatina mainus ir kuria paneuropinius, specialiai pritaikytus ir užsakomus formatus savo nariams; todėl daro išvadą, kad „Euranet Plus“ yra unikalūs vartai šio tinklo nariams – dideliam skaičiui visuomeninių ir privačių transliuotojų, kurie rengdami turinį 12 oficialiųjų ES kalbų kasdien pasiekia daugiau kaip 15 mln. klausytojų, kurie kitaip gali nesužinoti apie su ES susijusius klausimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina pratęsti šiuo metu „Euranet Plus“ teikiamą pagrindinį finansavimą sudarant pereinamojo laikotarpio dotacijos susitarimą bent dvejiems metams, kad iki 2027 m. pabaigos jis galėtų parengti ilgalaikį strateginį tolesnio tinklo plėtojimo planą, numatydamas išplėsti savo narių skaičių ir geografinę bei kalbinę aprėptį, pasirengti perėjimui prie skaitmeninių technologijų ir investuoti į tolesnį savo produktų ir paslaugų tobulinimą; prašo, kad Komisijos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų (DG CONNECT) ir Biudžeto (DG BUDG) generaliniai direktoratai sudarytų tarpinstitucinę darbo grupę su „Euranet Plus“ ir CULT komitetu, kad būtų rasti tinkami techniniai sprendimai daugiametei veiklos sistemai įgyvendinti; pabrėžia, kad tokios pereinamojo laikotarpio priemonės leis organizacijai pasirengti daugiamečiam konkurenciniam procesui, kuris galėtų prasidėti 2024 m.; pabrėžia, kad pagal šį metodą bus sukurta didžiausia pridėtinė vertė tvarumo, veiksmingumo ir patikimo ES viešųjų lėšų panaudojimo požiūriu, palyginti su trumpalaikėmis procedūromis, pagal kurias paramos gavėjai ne tik verčiami balansuoti ant išlikimo ribos, bet kurios lemia ir didesnes administracines išlaidas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo, kad Komisija skubiai persvarstytų savo 2021 m. kovo 18 d. sprendimą, siekdama užtikrinti, kad jo priedo 2 punkte numatyta 2,2 mln. EUR suma, 2022 m. skirta radijo transliacijų veiklai finansuoti, būtų skirta ne atviro konkurso būdu, o tiesiogiai „Euranet Plus“, atsižvelgiant į tai, kad organizacija ir toliau atitinka Finansinio reglamento 195 straipsnio reikalavimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Oficiali tinklo „Euranet Plus“ interneto svetainės skiltis „Our Network“.

(2)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 9 d., trečiadienis

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/150

---

P9_TA(2021)0278

Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-oji ir 76-oji sesijos

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (2020/2128(INI))

(2022/C 67/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 21, 34 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 21, 34 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, visų pirma jos preambulę ir 18 straipsnį, taip pat JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, visų pirma jos preambulę ir 18 straipsnį, taip pat JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 73-osios sesijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 73-osios sesijos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, pagal kurią ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, žodžiu teikti pasiūlymus ir pataisas, dėl kurių valstybės narės prašymu gali būti balsuojama, ir naudotis atsakymo teise, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, pagal kurią ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, žodžiu teikti pasiūlymus ir pataisas, dėl kurių valstybės narės prašymu gali būti balsuojama, ir naudotis atsakymo teise,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl ES veiksmų taisyklėmis grindžiamam daugiašališkumu stiprinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl ES veiksmų taisyklėmis grindžiamam daugiašališkumu stiprinti,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-ojoje sesijoje (2020 m. rugsėjo mėn. – 2021 m. rugsėjo mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-ojoje sesijoje (2020 m. rugsėjo mėn. – 2021 m. rugsėjo mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinėje Asamblėjoje Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Charles’io Michelio pasakytą kalbą „Stipresnė ir savarankiškesnė Europos Sąjunga – sąžiningesnio pasaulio varomoji jėga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinėje Asamblėjoje Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Charles’io Michelio pasakytą kalbą „Stipresnė ir savarankiškesnė Europos Sąjunga – sąžiningesnio pasaulio varomoji jėga“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 22 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbtą nuomonę „ES palaiko Jungtines Tautas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 22 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbtą nuomonę „ES palaiko Jungtines Tautas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą deklaraciją dėl Jungtinių Tautų 75-ųjų metinių minėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą deklaraciją dėl Jungtinių Tautų 75-ųjų metinių minėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų klausimų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų platformą dėl moterų įgalėjimo, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d., 2010 m. kovo 2 d. ir 2015 m. kovo 9 d. patvirtintus JT specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“, „Pekinas + 15“ ir „Pekinas + 20“ baigiamuosius dokumentus dėl naujų veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų klausimų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų platformą dėl moterų įgalėjimo, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d., 2010 m. kovo 2 d. ir 2015 m. kovo 9 d. patvirtintus JT specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“, „Pekinas + 15“ ir „Pekinas + 20“ baigiamuosius dokumentus dėl naujų veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą,

| — | atsižvelgdamas į rezoliuciją dėl Pasaulinio susitarimo dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos, kurią 2018 m. gruodžio 19 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rezoliuciją dėl Pasaulinio susitarimo dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos, kurią 2018 m. gruodžio 19 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos priimtos JT rezoliucijos Nr. 1325 (2000) dėl svarbaus moterų vaidmens konfliktų prevencijos bei sprendimo, taikos derybų, taikos kūrimo, taikos palaikymo, humanitarinio atsako ir atstatymo po konflikto srityse 20-ąsias metines, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos priimtos JT rezoliucijos Nr. 1325 (2000) dėl svarbaus moterų vaidmens konfliktų prevencijos bei sprendimo, taikos derybų, taikos kūrimo, taikos palaikymo, humanitarinio atsako ir atstatymo po konflikto srityse 20-ąsias metines,

| — | atsižvelgdamas į 2019–2024 m. ES veiksmų planą dėl moterų, taikos ir saugumo ir pabrėždamas visapusiško Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės – kompleksinio klausimo visose taikos ir saugumo srityse – įgyvendinimo svarbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019–2024 m. ES veiksmų planą dėl moterų, taikos ir saugumo ir pabrėždamas visapusiško Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės – kompleksinio klausimo visose taikos ir saugumo srityse – įgyvendinimo svarbą,

| — | atsižvelgdamas į JT nepriklausomo eksperto apsaugos nuo smurto ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT nepriklausomo eksperto apsaugos nuo smurto ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2532 (2020) dėl priešiškų veiksmų nutraukimo per koronaviruso (COVID-19) pandemiją ir reikšdamas paramą JT generalinio sekretoriaus Antonio Guterreso prašymui nutraukti karo veiksmus visame pasaulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2532 (2020) dėl priešiškų veiksmų nutraukimo per koronaviruso (COVID-19) pandemiją ir reikšdamas paramą JT generalinio sekretoriaus Antonio Guterreso prašymui nutraukti karo veiksmus visame pasaulyje,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, kurią 2006 m. rugsėjo mėn. priėmė Generalinė Asamblėja ir kuri netrukus bus atnaujinta septintą kartą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, kurią 2006 m. rugsėjo mėn. priėmė Generalinė Asamblėja ir kuri netrukus bus atnaujinta septintą kartą,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl prekybos ginklais (SPG), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl prekybos ginklais (SPG),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją „Taikos paramos operacijos. ES santykiai su JT ir Afrikos Sąjunga“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją „Taikos paramos operacijos. ES santykiai su JT ir Afrikos Sąjunga“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0173/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0173/2021),

| A. | kadangi šiais metais Jungtinės Tautos mini savo 75-ąsias metines; kadangi JT įrodė, kad yra nepaprastai svarbus visuotinis forumas siekiant tarptautinio bendro sutarimo taikos ir saugumo, darnaus vystymosi ir pagarbos žmogaus teisėms bei tarptautinei teisei klausimais; kadangi JT taip pat yra labai svarbios paramos nestabilioms valstybėms ir pažeidžiamoms bendruomenėms teikėjos valstybės kūrimo ir konfliktų sprendimo srityse; kadangi didėjanti politinė įtampa trikdo JT darbotvarkę; kadangi dėl to, kad kai kurios šalys siekia greičiau užsitikrinti vienašalius sprendimus, JT pasiekimai ir nepakeičiamas vaidmuo dažnai lieka nepastebėti; kadangi ES ir jos valstybėms narėms svarbu užtikrinti, kad JT išliktų veiksmingas ir efektyvus forumas, tarnaujantis tarptautinei bendruomenei, ir galėtų toliau dirbti įveikiant dabartinius ir būsimus pasaulinius iššūkius, o tai galima padaryti tik įgyvendinant JT Generalinės Asamblėjos ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijas bei daugiašalius sprendimus; kadangi trys JT ramsčiai – i) taika ir saugumas, ii) vystymasis, žmogaus teisės ir iii) teisinė valstybė – yra neatsiejami ir vienas kitą sustiprinantys; kadangi įvairiuose pasaulio regionuose kyla vis didesnė grėsmė demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinei valstybei ir daugelyje JT valstybių narių mažėja pilietinei visuomenei tenkanti erdvė; kadangi žmogaus teisių gynėjai pasaulio lygmeniu vis dažniau susiduria su grasinimais dėl savo teisėto darbo aplinkybėmis, kai dėl COVID-19 apribojimų ir izoliavimo priemonių sumažėjo pranešimų apie žmogaus teisių pažeidimus ir jų stebėsena; kadangi valstybės privalo imtis veiksmų siekdamos užtikrinti, kad visi asmenys, vietos bendruomenės ir gyventojų grupės turėtų teisę visapusiškai naudotis savo žmogaus teisėmis, laikantis JT pagrindinių tikslų ir principų, įtvirtintų jų 1945 m. steigimo chartijoje ir JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje; kadangi taikos ir saugumo, darnaus vystymosi bei pagarbos žmogaus teisėms užtikrinimas ir skatinimas – tai pagrindiniai JT principai; kadangi naujausiose JT ataskaitose nurodoma, kad kelios JT valstybės narės sistemingai pažeidžia ir riboja žmogaus teises; kadangi pradiniam JT tikslui palaikyti taiką kelia grėsmę nuolatinės sudėtingos krizės; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiais metais Jungtinės Tautos mini savo 75-ąsias metines; kadangi JT įrodė, kad yra nepaprastai svarbus visuotinis forumas siekiant tarptautinio bendro sutarimo taikos ir saugumo, darnaus vystymosi ir pagarbos žmogaus teisėms bei tarptautinei teisei klausimais; kadangi JT taip pat yra labai svarbios paramos nestabilioms valstybėms ir pažeidžiamoms bendruomenėms teikėjos valstybės kūrimo ir konfliktų sprendimo srityse; kadangi didėjanti politinė įtampa trikdo JT darbotvarkę; kadangi dėl to, kad kai kurios šalys siekia greičiau užsitikrinti vienašalius sprendimus, JT pasiekimai ir nepakeičiamas vaidmuo dažnai lieka nepastebėti; kadangi ES ir jos valstybėms narėms svarbu užtikrinti, kad JT išliktų veiksmingas ir efektyvus forumas, tarnaujantis tarptautinei bendruomenei, ir galėtų toliau dirbti įveikiant dabartinius ir būsimus pasaulinius iššūkius, o tai galima padaryti tik įgyvendinant JT Generalinės Asamblėjos ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijas bei daugiašalius sprendimus; kadangi trys JT ramsčiai – i) taika ir saugumas, ii) vystymasis, žmogaus teisės ir iii) teisinė valstybė – yra neatsiejami ir vienas kitą sustiprinantys; kadangi įvairiuose pasaulio regionuose kyla vis didesnė grėsmė demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinei valstybei ir daugelyje JT valstybių narių mažėja pilietinei visuomenei tenkanti erdvė; kadangi žmogaus teisių gynėjai pasaulio lygmeniu vis dažniau susiduria su grasinimais dėl savo teisėto darbo aplinkybėmis, kai dėl COVID-19 apribojimų ir izoliavimo priemonių sumažėjo pranešimų apie žmogaus teisių pažeidimus ir jų stebėsena; kadangi valstybės privalo imtis veiksmų siekdamos užtikrinti, kad visi asmenys, vietos bendruomenės ir gyventojų grupės turėtų teisę visapusiškai naudotis savo žmogaus teisėmis, laikantis JT pagrindinių tikslų ir principų, įtvirtintų jų 1945 m. steigimo chartijoje ir JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje; kadangi taikos ir saugumo, darnaus vystymosi bei pagarbos žmogaus teisėms užtikrinimas ir skatinimas – tai pagrindiniai JT principai; kadangi naujausiose JT ataskaitose nurodoma, kad kelios JT valstybės narės sistemingai pažeidžia ir riboja žmogaus teises; kadangi pradiniam JT tikslui palaikyti taiką kelia grėsmę nuolatinės sudėtingos krizės;

| B. | kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad reikia skubiai visoje tarptautinėje bendruomenėje stiprinti atsparumo pajėgumus ir vykdyti glaudų daugiašalį dialogą bei bendradarbiavimą, ypač daug dėmesio skiriant galimybei naudotis viešosiomis gėrybėmis; kadangi, siekiant pasauliniu mastu koordinuoti veiksmus ir dėti pastangas kovojant su COVID-19 pandemija, ypač dabar nepaprastai svarbus yra Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) vaidmuo, ekspertinės žinios ir sąžiningumas; kadangi PSO turi toliau didinti savo pajėgumus valdyti dabartinę pandemiją ir būsimos pandemijos riziką; kadangi Darbotvarkė iki 2030 m. ir DVT – tai pagrindinės ekonomikos atkūrimo ir veiksmų gairės, kurias jau patvirtino tarptautinė bendruomenė; kadangi COVID-19 turbūt paspartins neigiamas tendencijas, įskaitant grėsmes demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms, ypač moterų ir vaikų teisėms bei lyčių nelygybei, nebent pasauliniu lygmeniu būtų imtasi skubių, reikšmingų ir esminių politinių veiksmų; kadangi parlamentinis vyriausybės sprendimų tikrinimas yra svarbus taip pat siekiant užtikrinti griežtą pagarbą piliečių pagrindinėms teisėms ir laisvėms; kadangi kovojant su šiomis tendencijomis nepaprastai svarbus yra ES ir JT bendradarbiavimas; kadangi pandemija parodė, kad visuotinės sveikatos propagavimas yra ne tik su moraline pareiga sietinas uždavinys, bet ir būtina ekonominės bei socialinės gerovės ir vystymosi, taip pat visų žmonių, ypač pažeidžiamiausių asmenų, įgalėjimo sąlyga; kadangi pandemija taip pat parodė, kad svarbu daugiau ir geriau investuoti į svarbiausių sveikatos priežiūros poreikių tenkinimą pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

B.

kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad reikia skubiai visoje tarptautinėje bendruomenėje stiprinti atsparumo pajėgumus ir vykdyti glaudų daugiašalį dialogą bei bendradarbiavimą, ypač daug dėmesio skiriant galimybei naudotis viešosiomis gėrybėmis; kadangi, siekiant pasauliniu mastu koordinuoti veiksmus ir dėti pastangas kovojant su COVID-19 pandemija, ypač dabar nepaprastai svarbus yra Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) vaidmuo, ekspertinės žinios ir sąžiningumas; kadangi PSO turi toliau didinti savo pajėgumus valdyti dabartinę pandemiją ir būsimos pandemijos riziką; kadangi Darbotvarkė iki 2030 m. ir DVT – tai pagrindinės ekonomikos atkūrimo ir veiksmų gairės, kurias jau patvirtino tarptautinė bendruomenė; kadangi COVID-19 turbūt paspartins neigiamas tendencijas, įskaitant grėsmes demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms, ypač moterų ir vaikų teisėms bei lyčių nelygybei, nebent pasauliniu lygmeniu būtų imtasi skubių, reikšmingų ir esminių politinių veiksmų; kadangi parlamentinis vyriausybės sprendimų tikrinimas yra svarbus taip pat siekiant užtikrinti griežtą pagarbą piliečių pagrindinėms teisėms ir laisvėms; kadangi kovojant su šiomis tendencijomis nepaprastai svarbus yra ES ir JT bendradarbiavimas; kadangi pandemija parodė, kad visuotinės sveikatos propagavimas yra ne tik su moraline pareiga sietinas uždavinys, bet ir būtina ekonominės bei socialinės gerovės ir vystymosi, taip pat visų žmonių, ypač pažeidžiamiausių asmenų, įgalėjimo sąlyga; kadangi pandemija taip pat parodė, kad svarbu daugiau ir geriau investuoti į svarbiausių sveikatos priežiūros poreikių tenkinimą pasauliniu lygmeniu;

| C. | kadangi PSO – JT vykdomoji institucija, koordinuojanti sveikatos srities veiksmus JT sistemoje, vadovauja sprendžiant pasaulinius sveikatos klausimus; kadangi šeši PSO 21-ojo amžiaus sveikatos ir vystymosi darbotvarkės pagrindiniai punktai apima tinkamą mokslinių tyrimų, informacijos ir įrodymų panaudojimą ir aljansų stiprinimą remiant partnerius, įskaitant JT organus ir kitas tarptautines organizacijas, paramos teikėjus, pilietinės visuomenės organizacijas ir privatųjį sektorių, ir jiems bendradarbiaujant; |
| --- | --- |

C.

kadangi PSO – JT vykdomoji institucija, koordinuojanti sveikatos srities veiksmus JT sistemoje, vadovauja sprendžiant pasaulinius sveikatos klausimus; kadangi šeši PSO 21-ojo amžiaus sveikatos ir vystymosi darbotvarkės pagrindiniai punktai apima tinkamą mokslinių tyrimų, informacijos ir įrodymų panaudojimą ir aljansų stiprinimą remiant partnerius, įskaitant JT organus ir kitas tarptautines organizacijas, paramos teikėjus, pilietinės visuomenės organizacijas ir privatųjį sektorių, ir jiems bendradarbiaujant;

| D. | kadangi JT yra svarbus forumas, kuriame valstybės garantuotų skolų turėtojai, kreditoriai ir kiti suinteresuotieji subjektai palaiko įtraukų dialogą; |
| --- | --- |

D.

kadangi JT yra svarbus forumas, kuriame valstybės garantuotų skolų turėtojai, kreditoriai ir kiti suinteresuotieji subjektai palaiko įtraukų dialogą;

| E. | kadangi JT generalinis sekretorius puikiai vadovavo vykdant JT reformą; kadangi, siekiant išspręsti pagrindinius neišspręstus klausimus, visų pirma JT Saugumo Tarybos struktūros reformos klausimą, reikia imtis tolesnių drąsių priemonių ir parodyti politinį ryžtą; kadangi ES ir jos valstybės narės, kartu būdamos didžiausios JT finansinės paramos teikėjos, teikdamos politinę, simbolinę ir finansinę paramą JT pademonstravo svarbų įsipareigojimą siekti veiksmingo daugiašališkumo, visų pirma siekiant panaikinti skurdą, skatinti ilgalaikę taiką ir stabilumą, ginti žmogaus teises, kovoti su neteisėta prekyba ir teikti humanitarinę pagalbą gyventojams, šalims ir regionams, kurie susiduria su visų rūšių gaivalinėmis ar žmogaus sukeltomis krizėmis; kadangi vis dar neišspręsta tinkamo JT sistemos finansavimo problema; kadangi ES turėtų raginti JT dėti daugiau pastangų siekiant reformos, kurią įgyvendinant būtų įdarbinta ir į vadovų pareigas paskirta daugiau moterų, jaunuolių ir neįgaliųjų, ir didinti informuotumą apie JT struktūrų tarpsektoriškumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi JT generalinis sekretorius puikiai vadovavo vykdant JT reformą; kadangi, siekiant išspręsti pagrindinius neišspręstus klausimus, visų pirma JT Saugumo Tarybos struktūros reformos klausimą, reikia imtis tolesnių drąsių priemonių ir parodyti politinį ryžtą; kadangi ES ir jos valstybės narės, kartu būdamos didžiausios JT finansinės paramos teikėjos, teikdamos politinę, simbolinę ir finansinę paramą JT pademonstravo svarbų įsipareigojimą siekti veiksmingo daugiašališkumo, visų pirma siekiant panaikinti skurdą, skatinti ilgalaikę taiką ir stabilumą, ginti žmogaus teises, kovoti su neteisėta prekyba ir teikti humanitarinę pagalbą gyventojams, šalims ir regionams, kurie susiduria su visų rūšių gaivalinėmis ar žmogaus sukeltomis krizėmis; kadangi vis dar neišspręsta tinkamo JT sistemos finansavimo problema; kadangi ES turėtų raginti JT dėti daugiau pastangų siekiant reformos, kurią įgyvendinant būtų įdarbinta ir į vadovų pareigas paskirta daugiau moterų, jaunuolių ir neįgaliųjų, ir didinti informuotumą apie JT struktūrų tarpsektoriškumą;

| 1. | rekomenduoja Tarybai:






  a) | toliau siekti svarių rezultatų remiant veiksmingą daugiašališkumą, efektyvias ir skaidrias daugiašales organizacijas ir visų pirma JT, kaip nepakeičiamą forumą, padedantį rasti daugiašalius sprendimus, kaip įveikti pasaulinius iššūkius, vykdyti politinį informavimą, politinį dialogą ir pasiekti bendrą sutarimą visoje tarptautinėje bendruomenėje; Parlamentas palankiai vertina 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-ojoje sesijoje, nes jos laikomos veiksmingais forumais visuotinėms vertybėms, kurios taip pat yra pagrindinės ES vertybės, propaguoti; patvirtina, kad ES ir jos valstybės narės vadovaujasi JT Chartijos vertybėmis ir principais ir atlieka esminį vaidmenį propaguojant šiuos principus ir JT tikslus vykdant ES išorės veiksmus; laikosi nuomonės, kad ES reikia pasaulinių ir regioninių partnerių, kad ji galėtų sėkmingai siekti savo užsienio politikos tikslų, visų pirma taikos ir saugumo, kovos su terorizmu bei organizuotu nusikalstamumu ir regioninių konfliktų srityse, taip pat sprendžiant žlugusių valstybių ir masinio naikinimo ginklų platinimo problemas, mano, kad ES turėtų stiprinti savo informavimo veiklą siekiant kurti platesnes veiksmingo daugiašališkumo rėmimo partnerystes ir turėtų apsvarstyti galimybę į visus struktūrinius dialogus su partneriais įtraukti kryptingas diskusijas dėl veiksmingo daugiašališkumo; be to, pažymi, kad Sąjunga yra grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje, ir kad šių vertybių propagavimas išorės lygmeniu, demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių visuotinumo ir nedalomumo skatinimas turėtų būti ES bendros užsienio ir saugumo politikos pagrindas, laikantis ES sutarties 21 straipsnio ir Sąjungos strateginių interesų, o tai taip pat turėtų būti veiksmingai ir nuosekliai atspindėta visose Sąjungos santykių su ES nepriklausančiomis šalimis ir institucijomis srityse ir tiksluose, kurių ES siekia JT sistemoje, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinės teisės įgyvendinimą; todėl laikosi nuomonės, kad Taryba turėtų remti visus veiksmus, kuriais siekiama, kad žmogaus teisių klausimai būtų vieni iš svarbiausių JT darbotvarkės klausimų, atsižvelgiant į pastangas pakenkti Visuotinei žmogaus teisių deklaracijai ir kitoms susijusioms JT nuostatoms, laikant individualias žmogaus teises mažesnio prioriteto nei tariama visos visuomenės gerovė; remia konkrečius veiksmus šioje srityje siekiant stiprinti JT struktūrą; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

toliau siekti svarių rezultatų remiant veiksmingą daugiašališkumą, efektyvias ir skaidrias daugiašales organizacijas ir visų pirma JT, kaip nepakeičiamą forumą, padedantį rasti daugiašalius sprendimus, kaip įveikti pasaulinius iššūkius, vykdyti politinį informavimą, politinį dialogą ir pasiekti bendrą sutarimą visoje tarptautinėje bendruomenėje; Parlamentas palankiai vertina 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-ojoje sesijoje, nes jos laikomos veiksmingais forumais visuotinėms vertybėms, kurios taip pat yra pagrindinės ES vertybės, propaguoti; patvirtina, kad ES ir jos valstybės narės vadovaujasi JT Chartijos vertybėmis ir principais ir atlieka esminį vaidmenį propaguojant šiuos principus ir JT tikslus vykdant ES išorės veiksmus; laikosi nuomonės, kad ES reikia pasaulinių ir regioninių partnerių, kad ji galėtų sėkmingai siekti savo užsienio politikos tikslų, visų pirma taikos ir saugumo, kovos su terorizmu bei organizuotu nusikalstamumu ir regioninių konfliktų srityse, taip pat sprendžiant žlugusių valstybių ir masinio naikinimo ginklų platinimo problemas, mano, kad ES turėtų stiprinti savo informavimo veiklą siekiant kurti platesnes veiksmingo daugiašališkumo rėmimo partnerystes ir turėtų apsvarstyti galimybę į visus struktūrinius dialogus su partneriais įtraukti kryptingas diskusijas dėl veiksmingo daugiašališkumo; be to, pažymi, kad Sąjunga yra grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje, ir kad šių vertybių propagavimas išorės lygmeniu, demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių visuotinumo ir nedalomumo skatinimas turėtų būti ES bendros užsienio ir saugumo politikos pagrindas, laikantis ES sutarties 21 straipsnio ir Sąjungos strateginių interesų, o tai taip pat turėtų būti veiksmingai ir nuosekliai atspindėta visose Sąjungos santykių su ES nepriklausančiomis šalimis ir institucijomis srityse ir tiksluose, kurių ES siekia JT sistemoje, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinės teisės įgyvendinimą; todėl laikosi nuomonės, kad Taryba turėtų remti visus veiksmus, kuriais siekiama, kad žmogaus teisių klausimai būtų vieni iš svarbiausių JT darbotvarkės klausimų, atsižvelgiant į pastangas pakenkti Visuotinei žmogaus teisių deklaracijai ir kitoms susijusioms JT nuostatoms, laikant individualias žmogaus teises mažesnio prioriteto nei tariama visos visuomenės gerovė; remia konkrečius veiksmus šioje srityje siekiant stiprinti JT struktūrą;

| b) | laikytis nuomonės, kad daugiapoliame pasaulyje, kuriame kai kurios šalys skatina selektyvų daugiašališkumą, o ne veiksmingą daugiašališkumą, grindžiamą visuotinėmis vertybėmis, ES turi siekti toliau skatinti besąlygišką JT narių įsipareigojimą laikytis visuotinių vertybių, taisyklėmis grindžiamos sistemos ir žmogaus teisių viršenybės visose politikos srityse; Parlamentas ragina skatinti šias vertybes ir teises integruoti į visas JT politikos ir programavimo sritis glaudžiai bendradarbiaujant su panašiai mąstančiomis šalimis, kad būtų galima daryti pažangą vykdant politinį dialogą ir priimant politinius sprendimus, įgyvendinant ir integruojant pajėgumus, turint mintyje, kad JT – tai tarpvyriausybinė organizacija, kuri turi konsultuotis su jos veikloje dalyvaujančiomis JT valstybėmis narėmis; ragina Tarybą pasinaudoti dėl dabartinės JAV administracijos susidariusia galimybe ir toliau palaikyti ryšius su Jungtinėmis Valstijomis bendro intereso politiniais klausimais ir klausimais dėl politikos, taip pat toliau skatinti dialogo ir partnerystės gebėjimą siekiant atkurti ir išsaugoti transatlantinės partnerystės ir bendradarbiavimo JT sistemoje ateityje galimybes; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento Joe Bideno pasiūlymą surengti „pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą demokratijos klausimais siekiant atnaujinti laisvojo pasaulio tautų dvasią ir bendrą tikslą“ ir prašo Tarybos dalyvauti organizuojant šį aukščiausiojo lygio susitikimą, kurio tikslas – suburti pasaulio demokratines valstybes, kad būtų stiprinamos demokratinės institucijos ir propaguojama teisinė valstybė bei žmogaus teisės; ragina Tarybą taip pat toliau siekti gerų rezultatų palaikant glaudų dialogą ir bendradarbiavimą su Jungtine Karalyste – nuolatine JT Saugumo Tarybos nare; |
| --- | --- |

b)

laikytis nuomonės, kad daugiapoliame pasaulyje, kuriame kai kurios šalys skatina selektyvų daugiašališkumą, o ne veiksmingą daugiašališkumą, grindžiamą visuotinėmis vertybėmis, ES turi siekti toliau skatinti besąlygišką JT narių įsipareigojimą laikytis visuotinių vertybių, taisyklėmis grindžiamos sistemos ir žmogaus teisių viršenybės visose politikos srityse; Parlamentas ragina skatinti šias vertybes ir teises integruoti į visas JT politikos ir programavimo sritis glaudžiai bendradarbiaujant su panašiai mąstančiomis šalimis, kad būtų galima daryti pažangą vykdant politinį dialogą ir priimant politinius sprendimus, įgyvendinant ir integruojant pajėgumus, turint mintyje, kad JT – tai tarpvyriausybinė organizacija, kuri turi konsultuotis su jos veikloje dalyvaujančiomis JT valstybėmis narėmis; ragina Tarybą pasinaudoti dėl dabartinės JAV administracijos susidariusia galimybe ir toliau palaikyti ryšius su Jungtinėmis Valstijomis bendro intereso politiniais klausimais ir klausimais dėl politikos, taip pat toliau skatinti dialogo ir partnerystės gebėjimą siekiant atkurti ir išsaugoti transatlantinės partnerystės ir bendradarbiavimo JT sistemoje ateityje galimybes; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento Joe Bideno pasiūlymą surengti „pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą demokratijos klausimais siekiant atnaujinti laisvojo pasaulio tautų dvasią ir bendrą tikslą“ ir prašo Tarybos dalyvauti organizuojant šį aukščiausiojo lygio susitikimą, kurio tikslas – suburti pasaulio demokratines valstybes, kad būtų stiprinamos demokratinės institucijos ir propaguojama teisinė valstybė bei žmogaus teisės; ragina Tarybą taip pat toliau siekti gerų rezultatų palaikant glaudų dialogą ir bendradarbiavimą su Jungtine Karalyste – nuolatine JT Saugumo Tarybos nare;

| c) | toliau dėti pastangas siekiant, kad ES ir jos valstybės narės laikytųsi vieningos pozicijos Jungtinėse Tautose ir kituose daugiašaliuose forumuose, ir užtikrinti, kad ES užsienio ir saugumo politika būtų veiksmingesnė ir iniciatyvesnė, taikant kvalifikuotos balsų daugumos taisyklę Taryboje, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas ES pagrindinio strateginio intereso klausimais arba atspindimos jos pagrindinės vertybės, nes tai vienintelis būdas, kuriuo vadovaudamasi Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį tarptautinėje arenoje ir pasinaudoti savo įtaka, kad užtikrintų teigiamus pokyčius ir geriau reaguotų į pasaulinius iššūkius, visų pirma JT Saugumo Taryboje (JT ST), ir pasiektų gerų rezultatų bendradarbiaudama su nuolatinėmis ir rotacijos tvarka besikeičiančiomis JT ST narėmis, kurios yra ir ES valstybės narės, JT Generaline Asamblėja (JT GA) ir Žmogaus teisių taryba (JT ŽTT); Parlamentas giria EIVT ir jos delegacijų, taip pat ES valstybių narių delegacijų atliekamą puikų darbą sudarant palankesnes sąlygas tokiam dialogui ir bendradarbiavimui; mano, kad ES, siekdama laikytis savo tikslų ir interesų, koordinuodama veiksmus Taryboje ir ES institucijose, turėtų siekti nustatyti bendras pozicijas įvairiais klausimais, teikiamas Saugumo Taryboje, laikantis ES sutarties 34 straipsnio, kad būtų pagerintas ES nuoseklumas ir patikimumas JT lygmeniu; primena, kad Jungtinėse Tautose ES atstovauja įvairūs subjektai; |
| --- | --- |

c)

toliau dėti pastangas siekiant, kad ES ir jos valstybės narės laikytųsi vieningos pozicijos Jungtinėse Tautose ir kituose daugiašaliuose forumuose, ir užtikrinti, kad ES užsienio ir saugumo politika būtų veiksmingesnė ir iniciatyvesnė, taikant kvalifikuotos balsų daugumos taisyklę Taryboje, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas ES pagrindinio strateginio intereso klausimais arba atspindimos jos pagrindinės vertybės, nes tai vienintelis būdas, kuriuo vadovaudamasi Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį tarptautinėje arenoje ir pasinaudoti savo įtaka, kad užtikrintų teigiamus pokyčius ir geriau reaguotų į pasaulinius iššūkius, visų pirma JT Saugumo Taryboje (JT ST), ir pasiektų gerų rezultatų bendradarbiaudama su nuolatinėmis ir rotacijos tvarka besikeičiančiomis JT ST narėmis, kurios yra ir ES valstybės narės, JT Generaline Asamblėja (JT GA) ir Žmogaus teisių taryba (JT ŽTT); Parlamentas giria EIVT ir jos delegacijų, taip pat ES valstybių narių delegacijų atliekamą puikų darbą sudarant palankesnes sąlygas tokiam dialogui ir bendradarbiavimui; mano, kad ES, siekdama laikytis savo tikslų ir interesų, koordinuodama veiksmus Taryboje ir ES institucijose, turėtų siekti nustatyti bendras pozicijas įvairiais klausimais, teikiamas Saugumo Taryboje, laikantis ES sutarties 34 straipsnio, kad būtų pagerintas ES nuoseklumas ir patikimumas JT lygmeniu; primena, kad Jungtinėse Tautose ES atstovauja įvairūs subjektai;

| d) | toliau stiprinti ES ir JT bendradarbiavimą rengiant priemones, kuriomis būtų sprendžiama pasikartojanti su rinkimais susijusio smurto problema, be kita ko, remiantis Europos Parlamento rinkimų stebėjimo misijų patirtimi; |
| --- | --- |

d)

toliau stiprinti ES ir JT bendradarbiavimą rengiant priemones, kuriomis būtų sprendžiama pasikartojanti su rinkimais susijusio smurto problema, be kita ko, remiantis Europos Parlamento rinkimų stebėjimo misijų patirtimi;

| e) | priminti, kad kelioms valstybėms narėms vėluojant sumokėti nustatytas įmokas daromas didelis neigiamas poveikis JT darbui, todėl tai yra nepriimtina; |
| --- | --- |

e)

priminti, kad kelioms valstybėms narėms vėluojant sumokėti nustatytas įmokas daromas didelis neigiamas poveikis JT darbui, todėl tai yra nepriimtina;

| f) | remti visas pastangas vėl įtraukti ginklų kontrolės ir nusiginklavimo darbotvarkę į tarptautinę darbotvarkę ir ragina užtikrinti, kad įprastinės ginkluotės perdavimas tarp JT valstybių narių visapusiškai atitiktų Sutarties dėl prekybos ginklais kriterijus; įtikinti JT Saugumo Tarybą patvirtinti, kaip nurodyta ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje, privalomą teisinę sistemą, pagal kurią būtų draudžiama eksportuoti ir parduoti ginklus ir kibernetinio stebėjimo technologijas, kurių tikslas – vykdyti karo nusikaltimus ir (arba) malšinti opozicines idėjas šalies viduje; pakartoti, kad veiksmingas daugiašališkumas ir taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka yra išankstinė nusiginklavimo skatinimo ir kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu sąlyga; patvirtinti, kad ES ir jos valstybės narės visapusiškai pritaria galiojančioms tarptautinėms sutartims, be kita ko, Branduolinio ginklo neplatinimo sutarčiai (NPT), Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarčiai (CTBT), Cheminio ginklo uždraudimo konvencijai (CWC), Biologinių ir toksinių ginklų konvencijai (BTWC), Sutarčiai dėl prekybos ginklais ir Konvencijai dėl kasetinių šaudmenų bei Konvencijai dėl priešpėstinių minų uždraudimo, ir skatinti pastangas parengti politinę deklaraciją dėl sprogstamųjų ginklų apgyvendintose vietovėse bei aiškią autonominių ginklų apibrėžtį; Parlamentas ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį, valstybes nares ir Tarybą siekti pradėti tarptautines derybas dėl teisiškai privalomos priemonės, kuria būtų uždraustos žmogaus prasmingai nekontroliuojamos autonominės mirtinų ginklų sistemos; rekomenduoja Tarybai primygtinai raginti didžiausias branduolines valstybes nutraukti pasitraukimą iš ginklų kontrolės režimo ir siekti pažangos derybose dėl branduolinių ginklų kontrolės; rekomenduoja Tarybai primygtinai raginti Jungtines Valstijas ir Rusiją pradėti stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, kad būtų atnaujintas dialogas dėl būdų, kaip būtų galima kurti naujus ginklų kontrolės santykius; mano, kad ES turėtų remti JT nusiginklavimo komisijos darbo grupės kosminės erdvės klausimais darbą, susijusį su praktiniu skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių įgyvendinimu vykdant veiklą kosminėje erdvėje; mano, kad JT Saugumo Taryba turėtų suteikti vertingą galimybę apibrėžti bendrus naujų karinių technologijų, pvz., dirbtinio intelekto, kosminės erdvės ginklų, biotechnologijų ir hipergarsinių prietaisų, standartus ir išlygas; mano, kad ES turėtų remti JT generalinio sekretoriaus raginimą pasauliniu mastu nutraukti ugnį ir aktyviai prie jo prisidėti, be kita ko, taikydama veiksmingas kovos su neteisėta prekyba ginklais priemones ir didindama valstybių narių ginklų eksporto skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

f)

remti visas pastangas vėl įtraukti ginklų kontrolės ir nusiginklavimo darbotvarkę į tarptautinę darbotvarkę ir ragina užtikrinti, kad įprastinės ginkluotės perdavimas tarp JT valstybių narių visapusiškai atitiktų Sutarties dėl prekybos ginklais kriterijus; įtikinti JT Saugumo Tarybą patvirtinti, kaip nurodyta ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje, privalomą teisinę sistemą, pagal kurią būtų draudžiama eksportuoti ir parduoti ginklus ir kibernetinio stebėjimo technologijas, kurių tikslas – vykdyti karo nusikaltimus ir (arba) malšinti opozicines idėjas šalies viduje; pakartoti, kad veiksmingas daugiašališkumas ir taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka yra išankstinė nusiginklavimo skatinimo ir kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu sąlyga; patvirtinti, kad ES ir jos valstybės narės visapusiškai pritaria galiojančioms tarptautinėms sutartims, be kita ko, Branduolinio ginklo neplatinimo sutarčiai (NPT), Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarčiai (CTBT), Cheminio ginklo uždraudimo konvencijai (CWC), Biologinių ir toksinių ginklų konvencijai (BTWC), Sutarčiai dėl prekybos ginklais ir Konvencijai dėl kasetinių šaudmenų bei Konvencijai dėl priešpėstinių minų uždraudimo, ir skatinti pastangas parengti politinę deklaraciją dėl sprogstamųjų ginklų apgyvendintose vietovėse bei aiškią autonominių ginklų apibrėžtį; Parlamentas ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį, valstybes nares ir Tarybą siekti pradėti tarptautines derybas dėl teisiškai privalomos priemonės, kuria būtų uždraustos žmogaus prasmingai nekontroliuojamos autonominės mirtinų ginklų sistemos; rekomenduoja Tarybai primygtinai raginti didžiausias branduolines valstybes nutraukti pasitraukimą iš ginklų kontrolės režimo ir siekti pažangos derybose dėl branduolinių ginklų kontrolės; rekomenduoja Tarybai primygtinai raginti Jungtines Valstijas ir Rusiją pradėti stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, kad būtų atnaujintas dialogas dėl būdų, kaip būtų galima kurti naujus ginklų kontrolės santykius; mano, kad ES turėtų remti JT nusiginklavimo komisijos darbo grupės kosminės erdvės klausimais darbą, susijusį su praktiniu skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių įgyvendinimu vykdant veiklą kosminėje erdvėje; mano, kad JT Saugumo Taryba turėtų suteikti vertingą galimybę apibrėžti bendrus naujų karinių technologijų, pvz., dirbtinio intelekto, kosminės erdvės ginklų, biotechnologijų ir hipergarsinių prietaisų, standartus ir išlygas; mano, kad ES turėtų remti JT generalinio sekretoriaus raginimą pasauliniu mastu nutraukti ugnį ir aktyviai prie jo prisidėti, be kita ko, taikydama veiksmingas kovos su neteisėta prekyba ginklais priemones ir didindama valstybių narių ginklų eksporto skaidrumą ir atskaitomybę;

| g) | pripažinti tiesioginio regioninio dalyvavimo JT potencialą ir paremti galimybę kitoms organizacijoms, pavyzdžiui, Afrikos Sąjungai (AS), prašyti suteikti specialų daugiau teisių turinčio stebėtojo statusą; pripažinti ir panaudoti ES, kaip visapusiškiausios regioninės organizacijos, potencialą, kad ji būtų varomoji jėga atgaivinant ir stiprinant JT sistemą pasitelkiant daugiapakopį daugiašališkumą; |
| --- | --- |

g)

pripažinti tiesioginio regioninio dalyvavimo JT potencialą ir paremti galimybę kitoms organizacijoms, pavyzdžiui, Afrikos Sąjungai (AS), prašyti suteikti specialų daugiau teisių turinčio stebėtojo statusą; pripažinti ir panaudoti ES, kaip visapusiškiausios regioninės organizacijos, potencialą, kad ji būtų varomoji jėga atgaivinant ir stiprinant JT sistemą pasitelkiant daugiapakopį daugiašališkumą;

| h) | toliau teikti vertingą paramą JT generaliniam sekretoriui siekiant pažangos įgyvendinant JT reformų programą, kad būtų sustiprinti JT gebėjimai skatinti darnų vystymąsi, taiką ir saugumą, racionalizuoti savo vidaus valdymo sistemą, kad JT būtų veiksmingos, skaidrios, finansiškai tvarios ir atskaitingos, galinčios vėl užmegzti ryšį su savo piliečiais, įskaitant vietos bendruomenes ir kitus visuomeninius veikėjus bei pilietinę visuomenę, ir būtų labiau suderintos su sudėtinga pasauline darbotvarke; imtis vadovaujamojo vaidmens sprendžiant klausimą dėl savavališko kai kurių pilietinės visuomenės organizacijų prašymų suteikti JT konsultacinį statusą atidėjimo; Parlamentas pabrėžia, kad vykdant JT reformų procesą didelė pažanga padaryta administracinėje ir biurokratinėje srityje, tačiau pagrindinės politinės reformos dar nebaigtos įgyvendinti ir turėtų apimti JT Generalinės Asamblėjos atgaivinimą bei konkrečius veiksmus siekiant paspartinti vystymosi sistemos suderinimą su Darbotvarke iki 2030 m.; laikosi nuomonės, kad ES ir jos valstybės narės turėtų pasiekti plataus masto bendrą sutarimą dėl JT ST reformos, be kita ko, dėl nuolatinės Europos Sąjungos vietos greta jau esamų valstybių narių užimamų vietų ir veto teisės naudojimo apribojimo, ypač karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui atvejais, taip pat jos narių sudėties pakeitimo, kad būtų geriau atspindėtas šiandienos pasaulis; mano, kad ES turėtų remti generalinį sekretorių ir paprašyti jo dėti daugiau pastangų įgyvendinant JT lyčių lygybės strategiją, kad būtų užtikrintas vienodas moterų atstovavimas JT sistemoje visais hierarchijos lygmenimis; laikosi nuomonės, kad ES turėtų priminti JT, kad nuo JT įsteigimo 1945 m. nė viena moteris nebuvo paskirta Jungtinių Tautų generaline sekretore; |
| --- | --- |

h)

toliau teikti vertingą paramą JT generaliniam sekretoriui siekiant pažangos įgyvendinant JT reformų programą, kad būtų sustiprinti JT gebėjimai skatinti darnų vystymąsi, taiką ir saugumą, racionalizuoti savo vidaus valdymo sistemą, kad JT būtų veiksmingos, skaidrios, finansiškai tvarios ir atskaitingos, galinčios vėl užmegzti ryšį su savo piliečiais, įskaitant vietos bendruomenes ir kitus visuomeninius veikėjus bei pilietinę visuomenę, ir būtų labiau suderintos su sudėtinga pasauline darbotvarke; imtis vadovaujamojo vaidmens sprendžiant klausimą dėl savavališko kai kurių pilietinės visuomenės organizacijų prašymų suteikti JT konsultacinį statusą atidėjimo; Parlamentas pabrėžia, kad vykdant JT reformų procesą didelė pažanga padaryta administracinėje ir biurokratinėje srityje, tačiau pagrindinės politinės reformos dar nebaigtos įgyvendinti ir turėtų apimti JT Generalinės Asamblėjos atgaivinimą bei konkrečius veiksmus siekiant paspartinti vystymosi sistemos suderinimą su Darbotvarke iki 2030 m.; laikosi nuomonės, kad ES ir jos valstybės narės turėtų pasiekti plataus masto bendrą sutarimą dėl JT ST reformos, be kita ko, dėl nuolatinės Europos Sąjungos vietos greta jau esamų valstybių narių užimamų vietų ir veto teisės naudojimo apribojimo, ypač karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui atvejais, taip pat jos narių sudėties pakeitimo, kad būtų geriau atspindėtas šiandienos pasaulis; mano, kad ES turėtų remti generalinį sekretorių ir paprašyti jo dėti daugiau pastangų įgyvendinant JT lyčių lygybės strategiją, kad būtų užtikrintas vienodas moterų atstovavimas JT sistemoje visais hierarchijos lygmenimis; laikosi nuomonės, kad ES turėtų priminti JT, kad nuo JT įsteigimo 1945 m. nė viena moteris nebuvo paskirta Jungtinių Tautų generaline sekretore;

| i) | toliau siekti didesnės JT žmogaus teisių tarybos, JT Generalinės Asamblėjos ir JT Saugumo Tarybos darbo sinergijos; Parlamentas palankiai vertina ES darbą remiant Žmogaus teisių tarybos ir jos JT įgaliotųjų ekspertų, įskaitant specialiuosius pranešėjus, darbą, ypač kai jie nustato ir stebi žmogaus teisių pažeidimus, taip pat kitus teminius ir konkrečioms šalims skirtus žmogaus teisių mechanizmus, atsižvelgiant į poreikį žmogaus teisių, kaip nedalomų, tarpusavyje priklausomų ir susijusių teisių, aspektą integruoti į visas JT sprendimų priėmimo ir politikos sritis; laikosi nuomonės, kad ES turėtų toliau raginti visas JT valstybes nares visapusiškai dalyvauti apsaugant ir propaguojant pagarbą žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinei valstybei ir turėtų siekti inicijuoti esamus JT mechanizmus, kad už žmogaus teisių pažeidimus atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn, visų pirma tais atvejais, kai atitinkamos šalys negali tirti tokių nusikaltimų arba atsisako juos tirti ir neužtikrina pagrindinių teisių apsaugos visiems piliečiams; atkreipia dėmesį į Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės ir jos biuro darbą smerkiant žmogaus teisių pažeidimus; primygtinai ragina garantuoti visų organų, susijusių su gynyba ir žmogaus teisių užtikrinimu, nešališkumą ir ypač juos apsaugoti nuo galimo tų valstybių, kurios, kaip įtariama, pažeidžia žmogaus teises arba jų nepaiso, kišimosi; apgailestauja dėl to, kad autoritariniai režimai piktnaudžiauja Žmogaus teisių taryba, nes jie toliau ja naudojasi siekdami savo tikslų, visų pirma pakenkti jos veikimui, ir silpnina žmogaus teisių normų režimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti visapusišką Žmogaus teisių tarybos reformą; todėl pabrėžia, kad svarbu skatinti įgyvendinti JT žmogaus teisių tarybos reformą siekiant užtikrinti tikrą visų valstybių narių įsipareigojimą veiksmingai ir nešališkai siekti pažangos žmogaus teisių srityje, nes priešingu atveju gali būti pakenkta Žmogaus teisių tarybos patikimumui; pakartoja, kad reikia peržiūrėti JT žmogaus teisių tarybos rinkimų procesą ir, pvz., uždrausti uždaruosius sąrašus bei nustatyti viešą įsipareigojimų peržiūros mechanizmą siekiant padidinti tarybos narių atskaitomybę ir garantuoti, kad kiekviena tarybą sudaranti valstybė dėtų visas pastangas siekdama propaguoti ir apsaugoti žmogaus teises, laikydamasi tarybos steigimo rezoliucijos; ragina ES valstybes nares priimti suderintą poziciją dėl narystės Žmogaus teisių taryboje ir balsuoti prieš visus JT ŽTT kandidatus, kurie neatitinka 2006 m. kovo 15 d. JT GA rezoliucijoje Nr. 60/251 nustatytų kriterijų; ragina ES valstybes nares skatinti JT vyriausiąjį žmogaus teisių komisarą parengti metinę ataskaitą, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama ŽTT narių bendradarbiavimui su JT mechanizmais, ir raginti į ŽTT išrinktus narius išduoti nuolatinius kvietimus visiems ŽTT įgaliotiesiems ekspertams; apgailestauja dėl Venesuelos buvimo visateise JT ŽTT nare 2020–2022 m. laikotarpiu, kai pačios JT savo 2020 m. ataskaitoje patvirtino pranešimus apie Venesuelos vyriausybės įvykdytus nusikaltimus žmoniškumui, ir atkreipia dėmesį į akivaizdų nuoseklumo trūkumą šioje situacijoje; |
| --- | --- |

i)

toliau siekti didesnės JT žmogaus teisių tarybos, JT Generalinės Asamblėjos ir JT Saugumo Tarybos darbo sinergijos; Parlamentas palankiai vertina ES darbą remiant Žmogaus teisių tarybos ir jos JT įgaliotųjų ekspertų, įskaitant specialiuosius pranešėjus, darbą, ypač kai jie nustato ir stebi žmogaus teisių pažeidimus, taip pat kitus teminius ir konkrečioms šalims skirtus žmogaus teisių mechanizmus, atsižvelgiant į poreikį žmogaus teisių, kaip nedalomų, tarpusavyje priklausomų ir susijusių teisių, aspektą integruoti į visas JT sprendimų priėmimo ir politikos sritis; laikosi nuomonės, kad ES turėtų toliau raginti visas JT valstybes nares visapusiškai dalyvauti apsaugant ir propaguojant pagarbą žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinei valstybei ir turėtų siekti inicijuoti esamus JT mechanizmus, kad už žmogaus teisių pažeidimus atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn, visų pirma tais atvejais, kai atitinkamos šalys negali tirti tokių nusikaltimų arba atsisako juos tirti ir neužtikrina pagrindinių teisių apsaugos visiems piliečiams; atkreipia dėmesį į Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės ir jos biuro darbą smerkiant žmogaus teisių pažeidimus; primygtinai ragina garantuoti visų organų, susijusių su gynyba ir žmogaus teisių užtikrinimu, nešališkumą ir ypač juos apsaugoti nuo galimo tų valstybių, kurios, kaip įtariama, pažeidžia žmogaus teises arba jų nepaiso, kišimosi; apgailestauja dėl to, kad autoritariniai režimai piktnaudžiauja Žmogaus teisių taryba, nes jie toliau ja naudojasi siekdami savo tikslų, visų pirma pakenkti jos veikimui, ir silpnina žmogaus teisių normų režimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti visapusišką Žmogaus teisių tarybos reformą; todėl pabrėžia, kad svarbu skatinti įgyvendinti JT žmogaus teisių tarybos reformą siekiant užtikrinti tikrą visų valstybių narių įsipareigojimą veiksmingai ir nešališkai siekti pažangos žmogaus teisių srityje, nes priešingu atveju gali būti pakenkta Žmogaus teisių tarybos patikimumui; pakartoja, kad reikia peržiūrėti JT žmogaus teisių tarybos rinkimų procesą ir, pvz., uždrausti uždaruosius sąrašus bei nustatyti viešą įsipareigojimų peržiūros mechanizmą siekiant padidinti tarybos narių atskaitomybę ir garantuoti, kad kiekviena tarybą sudaranti valstybė dėtų visas pastangas siekdama propaguoti ir apsaugoti žmogaus teises, laikydamasi tarybos steigimo rezoliucijos; ragina ES valstybes nares priimti suderintą poziciją dėl narystės Žmogaus teisių taryboje ir balsuoti prieš visus JT ŽTT kandidatus, kurie neatitinka 2006 m. kovo 15 d. JT GA rezoliucijoje Nr. 60/251 nustatytų kriterijų; ragina ES valstybes nares skatinti JT vyriausiąjį žmogaus teisių komisarą parengti metinę ataskaitą, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama ŽTT narių bendradarbiavimui su JT mechanizmais, ir raginti į ŽTT išrinktus narius išduoti nuolatinius kvietimus visiems ŽTT įgaliotiesiems ekspertams; apgailestauja dėl Venesuelos buvimo visateise JT ŽTT nare 2020–2022 m. laikotarpiu, kai pačios JT savo 2020 m. ataskaitoje patvirtino pranešimus apie Venesuelos vyriausybės įvykdytus nusikaltimus žmoniškumui, ir atkreipia dėmesį į akivaizdų nuoseklumo trūkumą šioje situacijoje;

| j) | mano, kad ES turėtų remti nepriklausomos tarptautinės tyrimo komisijos, kuri tirtų faktus ir aplinkybes, susijusius su įtarimais dėl sisteminio rasizmo ir pažeidimų bei piktnaudžiavimo, sukūrimą JT ŽTT; ragina visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo; pripažįsta nepaprastai svarbų švietimo ir kultūros vaidmenį propaguojant žmogaus teises ir sąryšingai kovojant su rasizmu, rasine diskriminacija, ksenofobija ir susijusia netolerancija; |
| --- | --- |

j)

mano, kad ES turėtų remti nepriklausomos tarptautinės tyrimo komisijos, kuri tirtų faktus ir aplinkybes, susijusius su įtarimais dėl sisteminio rasizmo ir pažeidimų bei piktnaudžiavimo, sukūrimą JT ŽTT; ragina visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo; pripažįsta nepaprastai svarbų švietimo ir kultūros vaidmenį propaguojant žmogaus teises ir sąryšingai kovojant su rasizmu, rasine diskriminacija, ksenofobija ir susijusia netolerancija;

| k) | toliau stiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) ir tarptautinės baudžiamosios teisenos sistemos vaidmenį siekiant skatinti atskaitomybę, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas, ir suteikti TBT tvirtus diplomatinius, politinius ir tinkamus finansinius išteklius, kad jis galėtų vykdyti jo įgaliojimus atitinkančias užduotis; raginti visas JT valstybes nares ratifikuojant ir įgyvendinant Romos statutą prisijungti prie TBT ir skatinti ratifikuoti Kampalos pakeitimus; raginti šalis, pasitraukiančias iš TBT, pakeisti savo sprendimą; remti TBT, nes tai viena iš pagrindinių institucijų, patraukianti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn ir padedanti užtikrinti teisingumą aukoms, taip pat skatinti tvirtą TBT, JT ir jų agentūrų bei JT Saugumo Tarybos dialogą bei bendradarbiavimą; Parlamentas apgailestauja dėl išpuolių prieš TBT ir juos smerkia, taip pat toliau tvirtai pasisako prieš bet kokius puolamuosius veiksmus ir nepagrįstus reikalavimus ar pareiškimus, kuriais apskritai kenkiama TBT ir Romos statuto sistemai; teigiamai vertina tai, kad imtasi konkrečių veiksmų siekiant panaikinti sankcijas, taikomas TBT darbuotojams, įskaitant TBT vyriausiąjį prokurorą; laikosi nuomonės, kad ES turėtų pradėti intensyvesnį dialogą su dabartine JAV administracija su TBT susijusiais klausimais ir kad ES turėtų prisidėti prie pasaulinės kovos su tarptautiniais nusikaltimais remdama iniciatyvas, kuriomis siekiama propaguoti universaliosios jurisdikcijos principą ir stiprinti JT valstybių narių gebėjimus jį taikyti savo nacionalinėse teisinėse sistemose; atkreipia dėmesį į ES vadovaujamą vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu, įskaitant jos paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui, kuris yra esminis ES balso Jungtinėse Tautose elementas, ir taip pat pabrėžia, kad TBT yra vienintelė tarptautinė institucija, galinti patraukti baudžiamojon atsakomybėn už kai kuriuos baisiausius pasaulio nusikaltimus ir ginti aukas, kurios negali kitais būdais ginti savo teisių; |
| --- | --- |

k)

toliau stiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) ir tarptautinės baudžiamosios teisenos sistemos vaidmenį siekiant skatinti atskaitomybę, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas, ir suteikti TBT tvirtus diplomatinius, politinius ir tinkamus finansinius išteklius, kad jis galėtų vykdyti jo įgaliojimus atitinkančias užduotis; raginti visas JT valstybes nares ratifikuojant ir įgyvendinant Romos statutą prisijungti prie TBT ir skatinti ratifikuoti Kampalos pakeitimus; raginti šalis, pasitraukiančias iš TBT, pakeisti savo sprendimą; remti TBT, nes tai viena iš pagrindinių institucijų, patraukianti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn ir padedanti užtikrinti teisingumą aukoms, taip pat skatinti tvirtą TBT, JT ir jų agentūrų bei JT Saugumo Tarybos dialogą bei bendradarbiavimą; Parlamentas apgailestauja dėl išpuolių prieš TBT ir juos smerkia, taip pat toliau tvirtai pasisako prieš bet kokius puolamuosius veiksmus ir nepagrįstus reikalavimus ar pareiškimus, kuriais apskritai kenkiama TBT ir Romos statuto sistemai; teigiamai vertina tai, kad imtasi konkrečių veiksmų siekiant panaikinti sankcijas, taikomas TBT darbuotojams, įskaitant TBT vyriausiąjį prokurorą; laikosi nuomonės, kad ES turėtų pradėti intensyvesnį dialogą su dabartine JAV administracija su TBT susijusiais klausimais ir kad ES turėtų prisidėti prie pasaulinės kovos su tarptautiniais nusikaltimais remdama iniciatyvas, kuriomis siekiama propaguoti universaliosios jurisdikcijos principą ir stiprinti JT valstybių narių gebėjimus jį taikyti savo nacionalinėse teisinėse sistemose; atkreipia dėmesį į ES vadovaujamą vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu, įskaitant jos paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui, kuris yra esminis ES balso Jungtinėse Tautose elementas, ir taip pat pabrėžia, kad TBT yra vienintelė tarptautinė institucija, galinti patraukti baudžiamojon atsakomybėn už kai kuriuos baisiausius pasaulio nusikaltimus ir ginti aukas, kurios negali kitais būdais ginti savo teisių;

| l) | dar kartą patvirtinti poreikį visuotinai laikytis teisinės valstybės principo ir jį įgyvendinti nacionaliniu bei tarptautiniu lygmenimis ir pakartoti, kad remia šį tikslą ir yra įsipareigojusi laikytis teisinės valstybės bei tarptautinės teisės principais grindžiamos tarptautinės tvarkos; teigiamai vertinti dialogą, kurį su valstybėmis narėmis pradėjo Generalinio sekretoriaus vykdomojo biuro Koordinavimo ir išteklių teisinės valstybės srityje grupė bei Teisinės valstybės skyrius tema „Teisinės valstybės propagavimas tarptautiniu lygmeniu“, ir raginti tęsti šį dialogą siekiant skatinti teisinės valstybės principą tarptautiniu lygmeniu; Parlamentas ragina generalinį sekretorių ir JT sistemą prireikus sistemingai atsižvelgti į teisinės valstybės aspektus vykdant atitinkamą veiklą, įskaitant moterų dalyvavimą su teisine valstybe susijusioje veikloje; |
| --- | --- |

l)

dar kartą patvirtinti poreikį visuotinai laikytis teisinės valstybės principo ir jį įgyvendinti nacionaliniu bei tarptautiniu lygmenimis ir pakartoti, kad remia šį tikslą ir yra įsipareigojusi laikytis teisinės valstybės bei tarptautinės teisės principais grindžiamos tarptautinės tvarkos; teigiamai vertinti dialogą, kurį su valstybėmis narėmis pradėjo Generalinio sekretoriaus vykdomojo biuro Koordinavimo ir išteklių teisinės valstybės srityje grupė bei Teisinės valstybės skyrius tema „Teisinės valstybės propagavimas tarptautiniu lygmeniu“, ir raginti tęsti šį dialogą siekiant skatinti teisinės valstybės principą tarptautiniu lygmeniu; Parlamentas ragina generalinį sekretorių ir JT sistemą prireikus sistemingai atsižvelgti į teisinės valstybės aspektus vykdant atitinkamą veiklą, įskaitant moterų dalyvavimą su teisine valstybe susijusioje veikloje;

| m) | aktyviai kovoti su kai kurių atskirų šalių arba šalių koalicijų bandymais pakenkti tarptautiniam bendram sutarimui reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimais; ypač smerkia pastarojo meto Ženevos konsensuso deklaraciją, kurios parengimui vadovavo D. Trumpo administracija ir kurią pasirašė 32 daugiausia neliberalios arba autoritarinės vyriausybės; Parlamentas reiškia didelį nusivylimą dėl to, kad dvi ES valstybės narės – Vengrija ir Lenkija – pasirašė šią reakcingą deklaraciją, kuria siekiama pakenkti moterų reprodukcinėms laisvėms ir LGBT asmenų teisėms; |
| --- | --- |

m)

aktyviai kovoti su kai kurių atskirų šalių arba šalių koalicijų bandymais pakenkti tarptautiniam bendram sutarimui reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimais; ypač smerkia pastarojo meto Ženevos konsensuso deklaraciją, kurios parengimui vadovavo D. Trumpo administracija ir kurią pasirašė 32 daugiausia neliberalios arba autoritarinės vyriausybės; Parlamentas reiškia didelį nusivylimą dėl to, kad dvi ES valstybės narės – Vengrija ir Lenkija – pasirašė šią reakcingą deklaraciją, kuria siekiama pakenkti moterų reprodukcinėms laisvėms ir LGBT asmenų teisėms;

| n) | remti neseniai įsteigtos Neribotos sudėties tarpvyriausybinės darbo grupės (OEIGWG) darbą rengiant teisiškai privalomą sutartį dėl tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių siekiant nustatyti teisiškai privalomą priemonę, kuria būtų užtikrinama, kad įmonės būtų visapusiškai atskaitingos už žmogaus teisių pažeidimus ir nusikaltimus aplinkai; |
| --- | --- |

n)

remti neseniai įsteigtos Neribotos sudėties tarpvyriausybinės darbo grupės (OEIGWG) darbą rengiant teisiškai privalomą sutartį dėl tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių siekiant nustatyti teisiškai privalomą priemonę, kuria būtų užtikrinama, kad įmonės būtų visapusiškai atskaitingos už žmogaus teisių pažeidimus ir nusikaltimus aplinkai;

| o) | toliau stiprinti ES įsipareigojimą kovoti su nebaudžiamumu už nusikaltimus prieš žurnalistus, žiniasklaidos darbuotojus ir susijusius darbuotojus, įskaitant vietos darbuotojus, ir pradėti konkrečias iniciatyvas šioje srityje; pritarti JT specialiųjų pranešėjų saviraiškos laisvės ir neteisminio, neatidėliotino ir savavališko vykdymo klausimais raginimui sukurti JT nuolatinį nusikaltimų prieš žurnalistus tyrimo mechanizmą ir remti JT specialiojo atstovo žurnalistų apsaugos klausimais paskyrimą visame pasaulyje; priimti politiką, skirtą sistemingai ir nedviprasmiškai pasmerkti žmogaus teisių gynėjų žudymą, įskaitant aplinkos ir žemės naudojimo srities žmogaus teisių gynėjus, ir bet kokį bandymą jiems taikyti bet kokios formos smurtą, persekiojimą, grasinimus, priekabiavimą, dingimą, įkalinimą ar savavališką suėmimą; raginti visas JT valstybes nares patvirtinti politiką, kuria pavojų patiriantiems žmogaus teisių gynėjams būtų teikiama apsauga ir parama; visomis diplomatinėmis priemonėmis ir glaudžiai bendradarbiaujant su JT toliau propaguoti mirties bausmės panaikinimą visame pasaulyje ir raginti paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą; |
| --- | --- |

o)

toliau stiprinti ES įsipareigojimą kovoti su nebaudžiamumu už nusikaltimus prieš žurnalistus, žiniasklaidos darbuotojus ir susijusius darbuotojus, įskaitant vietos darbuotojus, ir pradėti konkrečias iniciatyvas šioje srityje; pritarti JT specialiųjų pranešėjų saviraiškos laisvės ir neteisminio, neatidėliotino ir savavališko vykdymo klausimais raginimui sukurti JT nuolatinį nusikaltimų prieš žurnalistus tyrimo mechanizmą ir remti JT specialiojo atstovo žurnalistų apsaugos klausimais paskyrimą visame pasaulyje; priimti politiką, skirtą sistemingai ir nedviprasmiškai pasmerkti žmogaus teisių gynėjų žudymą, įskaitant aplinkos ir žemės naudojimo srities žmogaus teisių gynėjus, ir bet kokį bandymą jiems taikyti bet kokios formos smurtą, persekiojimą, grasinimus, priekabiavimą, dingimą, įkalinimą ar savavališką suėmimą; raginti visas JT valstybes nares patvirtinti politiką, kuria pavojų patiriantiems žmogaus teisių gynėjams būtų teikiama apsauga ir parama; visomis diplomatinėmis priemonėmis ir glaudžiai bendradarbiaujant su JT toliau propaguoti mirties bausmės panaikinimą visame pasaulyje ir raginti paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą;

| p) | toliau plėsti diplomatijos ir informavimo priemonių rinkinį ir ypatingą dėmesį skirti taikai, tarptautiniam saugumui ir ilgalaikiam stabilumui, diplomatijai klimato kaitos srityje, kultūrinei diplomatijai, žmogaus teisėms, lyčių lygybei, sąžiningai globalizacijai ir gebėjimui tęsti politinį dialogą ir siekti politinio sutarimo ne tik su JT narėmis, bet ir su atitinkamais partneriais, pavyzdžiui, miestais, regionais, akademine bendruomene, pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi; dėti pastangas ieškant pasaulinių problemų, pvz., klimato kaitos, sprendimų, ir tai panaudoti kaip galimybę užmegzti diplomatinius santykius su partneriais, su kuriais labai nesutariama dėl kitų darbotvarkės punktų, tokiu būdu suteikiant galimybę stiprinti stabilumą ir taiką; Parlamentas palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės įvairiais būdais ir įvairiomis formomis aktyviai prisideda prie JT sistemos darbo; |
| --- | --- |

p)

toliau plėsti diplomatijos ir informavimo priemonių rinkinį ir ypatingą dėmesį skirti taikai, tarptautiniam saugumui ir ilgalaikiam stabilumui, diplomatijai klimato kaitos srityje, kultūrinei diplomatijai, žmogaus teisėms, lyčių lygybei, sąžiningai globalizacijai ir gebėjimui tęsti politinį dialogą ir siekti politinio sutarimo ne tik su JT narėmis, bet ir su atitinkamais partneriais, pavyzdžiui, miestais, regionais, akademine bendruomene, pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi; dėti pastangas ieškant pasaulinių problemų, pvz., klimato kaitos, sprendimų, ir tai panaudoti kaip galimybę užmegzti diplomatinius santykius su partneriais, su kuriais labai nesutariama dėl kitų darbotvarkės punktų, tokiu būdu suteikiant galimybę stiprinti stabilumą ir taiką; Parlamentas palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės įvairiais būdais ir įvairiomis formomis aktyviai prisideda prie JT sistemos darbo;

| q) | pakartoti, kad vienareikšmiškai smerkia terorizmą ir visapusiškai remia veiksmus, kuriais siekiama nugalėti ir pašalinti teroristines organizacijas, ypač „Da’esh“ / ISIL, kurios kelia akivaizdžią grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; bendradarbiauti su JT Generaline Asamblėja ir JT Saugumo Taryba siekiant kovoti su terorizmo finansavimu ir sukurti mechanizmus, kuriuos taikant būtų nustatomi teroristai ir teroristinės organizacijos, taip pat stiprinti turto įšaldymo mechanizmus visame pasaulyje; įsipareigoti stiprinti bendras ES ir JT pastangas kovojant su pagrindinėmis terorizmo priežastimis, ypač kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir plėtojant mokslinius tyrimus ir stiprinant gebėjimus kibernetinės gynybos srityje; remti esamas iniciatyvas, kurias parengė vietos partneriai, kad būtų sukurti, įgyvendinti ir plėtojami kovos su radikalizacija ir verbavimu į teroristines organizacijas metodai; toliau dėti pastangas siekiant suvaržyti verbavimą, kovoti su užsienio kovotojais, smurtiniu ekstremizmu, kovoti su teroristų propaganda; remti veiksmus, kuriais stiprinamas radikalizacijos požiūriu pažeidžiamų bendruomenių atsparumas, be kita ko, užtikrinant socialinę įtrauktį ir nagrinėjant iniciatyvas, kuriomis bendradarbiaujama su nuosaikiais religiniais vadovais ir dvasininkais; siekti didinti tarptautinio viešosios tvarkos palaikymo ir teisinio bei teisminio bendradarbiavimo kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu veiksmingumą, kad būtų remiama kovos su radikalizacija ir deradikalizacija politika pagal JT smurtinio ekstremizmo prevencijos veiksmų planą; skatinti JT darbą siekiant kovoti su terorizmu įgyvendinant ir atnaujinant 2006 m. rugsėjo mėn. Generalinės Asamblėjos patvirtintos JT visuotinės kovos su terorizmu strategijos keturis ramsčius; prisiimti vadovavimą būsimai JT pasaulinės kovos su terorizmu strategijos peržiūrai stiprinant žmogaus teisių ir prevencijos metodus; |
| --- | --- |

q)

pakartoti, kad vienareikšmiškai smerkia terorizmą ir visapusiškai remia veiksmus, kuriais siekiama nugalėti ir pašalinti teroristines organizacijas, ypač „Da’esh“ / ISIL, kurios kelia akivaizdžią grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; bendradarbiauti su JT Generaline Asamblėja ir JT Saugumo Taryba siekiant kovoti su terorizmo finansavimu ir sukurti mechanizmus, kuriuos taikant būtų nustatomi teroristai ir teroristinės organizacijos, taip pat stiprinti turto įšaldymo mechanizmus visame pasaulyje; įsipareigoti stiprinti bendras ES ir JT pastangas kovojant su pagrindinėmis terorizmo priežastimis, ypač kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir plėtojant mokslinius tyrimus ir stiprinant gebėjimus kibernetinės gynybos srityje; remti esamas iniciatyvas, kurias parengė vietos partneriai, kad būtų sukurti, įgyvendinti ir plėtojami kovos su radikalizacija ir verbavimu į teroristines organizacijas metodai; toliau dėti pastangas siekiant suvaržyti verbavimą, kovoti su užsienio kovotojais, smurtiniu ekstremizmu, kovoti su teroristų propaganda; remti veiksmus, kuriais stiprinamas radikalizacijos požiūriu pažeidžiamų bendruomenių atsparumas, be kita ko, užtikrinant socialinę įtrauktį ir nagrinėjant iniciatyvas, kuriomis bendradarbiaujama su nuosaikiais religiniais vadovais ir dvasininkais; siekti didinti tarptautinio viešosios tvarkos palaikymo ir teisinio bei teisminio bendradarbiavimo kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu veiksmingumą, kad būtų remiama kovos su radikalizacija ir deradikalizacija politika pagal JT smurtinio ekstremizmo prevencijos veiksmų planą; skatinti JT darbą siekiant kovoti su terorizmu įgyvendinant ir atnaujinant 2006 m. rugsėjo mėn. Generalinės Asamblėjos patvirtintos JT visuotinės kovos su terorizmu strategijos keturis ramsčius; prisiimti vadovavimą būsimai JT pasaulinės kovos su terorizmu strategijos peržiūrai stiprinant žmogaus teisių ir prevencijos metodus;

| r) | toliau plėsti trišalį ES, Afrikos Sąjungos (AS) ir Jungtinių Tautų bendradarbiavimą; Parlamentas pabrėžia, kad svarbu bendromis pastangomis stiprinti ES, JT ir AS pajėgumus siekiant toliau bendradarbiauti su AS plėtojant AS krizių prevencijos, krizių valdymo ir konfliktų sprendimo Afrikos žemyne pajėgumus, taip pat nuosekliai teikiant ilgalaikę ES ir JT paramą visapusiškam Afrikos taikos ir saugumo struktūros veikimui, taip pat pajėgumus kitose politikos srityse, kurios yra svarbios Afrikos saugumui ir stabilumui, pavyzdžiui, remiantis žmogiškojo saugumo indeksu, taip pat ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriu, ir atsižvelgiant į galimybes naudotis viešosiomis gėrybėmis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad dėl didėjančio nestabilumo, ypatingą dėmesį reikia skirti padėčiai Sahelio regione; mano, kad ES gali atsiverti labai plačios galimybės turint omenyje jos gebėjimą padėti įgyvendinti Afrikos žemyno ir jo institucijų partnerystės siekius, įgyvendinant lygiavertes partnerystes, laikantis naujosios ES ir Afrikos strategijos; pabrėžia glaudesnio politinio ir sektorinių politikos krypčių dialogo su ES partneriais Afrikoje, svarbą, įskaitant paramą ir dialogą su regioninėmis organizacijomis, be kita, ko parlamentiniu lygmeniu; pabrėžia, kad svarbu JT sistemoje intensyvinti dialogą ir bendradarbiavimą su Afrikos šalimis, esančiomis ES pietinėje Viduržemio jūros regiono kaimynystėje, siekiant spręsti bendras saugumo ir stabilumo problemas; |
| --- | --- |

r)

toliau plėsti trišalį ES, Afrikos Sąjungos (AS) ir Jungtinių Tautų bendradarbiavimą; Parlamentas pabrėžia, kad svarbu bendromis pastangomis stiprinti ES, JT ir AS pajėgumus siekiant toliau bendradarbiauti su AS plėtojant AS krizių prevencijos, krizių valdymo ir konfliktų sprendimo Afrikos žemyne pajėgumus, taip pat nuosekliai teikiant ilgalaikę ES ir JT paramą visapusiškam Afrikos taikos ir saugumo struktūros veikimui, taip pat pajėgumus kitose politikos srityse, kurios yra svarbios Afrikos saugumui ir stabilumui, pavyzdžiui, remiantis žmogiškojo saugumo indeksu, taip pat ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriu, ir atsižvelgiant į galimybes naudotis viešosiomis gėrybėmis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad dėl didėjančio nestabilumo, ypatingą dėmesį reikia skirti padėčiai Sahelio regione; mano, kad ES gali atsiverti labai plačios galimybės turint omenyje jos gebėjimą padėti įgyvendinti Afrikos žemyno ir jo institucijų partnerystės siekius, įgyvendinant lygiavertes partnerystes, laikantis naujosios ES ir Afrikos strategijos; pabrėžia glaudesnio politinio ir sektorinių politikos krypčių dialogo su ES partneriais Afrikoje, svarbą, įskaitant paramą ir dialogą su regioninėmis organizacijomis, be kita, ko parlamentiniu lygmeniu; pabrėžia, kad svarbu JT sistemoje intensyvinti dialogą ir bendradarbiavimą su Afrikos šalimis, esančiomis ES pietinėje Viduržemio jūros regiono kaimynystėje, siekiant spręsti bendras saugumo ir stabilumo problemas;

| s) | pripažinti ir remtis reikšminga ES ir JT padaryta pažanga teikiant paramą ir stiprinant gebėjimus Sahelio, Vakarų Afrikos ir Somalio pusiasalio regionuose; Parlamentas palankiai vertina ES civilinių ir karinių bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir JT misijų, įskaitant JT integruotą Sahelio strategiją ir jos paramos planą, daugialypę integruotą stabilizavimo misiją Malyje (MINUSMA) ir JT Vakarų Afrikos biurą, vaidmenį ir bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad buvo pasirašytas Sahelio penketuko, ES ir JT techninis susitarimas dėl operatyvinės ir logistinės paramos teikimo bendroms pajėgoms visose penkiose Sahelio penketuko valstybėse, nes tai yra puikaus visų trijų organizacijų bendradarbiavimo įrodymas; laikosi nuomonės, kad ES turėtų remti raginimą Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai numatyti, kad Sahelio penketuko bendroms pajėgoms būtų taikomas Jungtinių Tautų chartijos VII skyrius ir užtikrinamas nuolatinis finansavimas; primena, kad Afrikos žemyno, ypač Magribo ir Sahelio regionų, vystymasis, saugumas ir stabilumas daro tiesioginį poveikį ES ir jos išorės sienoms; ragina ES remti ir stiprinti bendradarbiavimą su JT ir AS remiant vystymąsi, sprendžiant skurdo problemą ir stiprinant vietos partnerių gebėjimus kovoti su ekstremizmu ir prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

s)

pripažinti ir remtis reikšminga ES ir JT padaryta pažanga teikiant paramą ir stiprinant gebėjimus Sahelio, Vakarų Afrikos ir Somalio pusiasalio regionuose; Parlamentas palankiai vertina ES civilinių ir karinių bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir JT misijų, įskaitant JT integruotą Sahelio strategiją ir jos paramos planą, daugialypę integruotą stabilizavimo misiją Malyje (MINUSMA) ir JT Vakarų Afrikos biurą, vaidmenį ir bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad buvo pasirašytas Sahelio penketuko, ES ir JT techninis susitarimas dėl operatyvinės ir logistinės paramos teikimo bendroms pajėgoms visose penkiose Sahelio penketuko valstybėse, nes tai yra puikaus visų trijų organizacijų bendradarbiavimo įrodymas; laikosi nuomonės, kad ES turėtų remti raginimą Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai numatyti, kad Sahelio penketuko bendroms pajėgoms būtų taikomas Jungtinių Tautų chartijos VII skyrius ir užtikrinamas nuolatinis finansavimas; primena, kad Afrikos žemyno, ypač Magribo ir Sahelio regionų, vystymasis, saugumas ir stabilumas daro tiesioginį poveikį ES ir jos išorės sienoms; ragina ES remti ir stiprinti bendradarbiavimą su JT ir AS remiant vystymąsi, sprendžiant skurdo problemą ir stiprinant vietos partnerių gebėjimus kovoti su ekstremizmu ir prekyba žmonėmis;

| t) | suintensyvinti bendradarbiavimą su Lotynų Amerikos šalimis – regionu, su kuriuo mus sieja daug ryšių ir vertybių ir kuris smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos, siekiant koordinuotai spręsti bendrus uždavinius JT sistemoje; |
| --- | --- |

t)

suintensyvinti bendradarbiavimą su Lotynų Amerikos šalimis – regionu, su kuriuo mus sieja daug ryšių ir vertybių ir kuris smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos, siekiant koordinuotai spręsti bendrus uždavinius JT sistemoje;

| u) | tęsti tolesnį dialogą dėl JT sistemos pajėgumo įgyvendinti ir išplėsti konfliktų prevencijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą pajėgumus, dar kartą patvirtinant bendrą įsipareigojimą laikytis taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos, tarptautinės teisės, įskaitant teritorinį vientisumą, nepriklausomybę ir suverenumą, kaip tai nurodyta Helsinkio baigiamajame akte ir ESBO (Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija) Paryžiaus chartijos principuose, ir užtikrinti, kad visų asmenų žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės būtų konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo politikos pagrindas; Parlamentas pabrėžia dialogo ir bendradarbiavimo su JT svarbą vykdant veiksmingas ir patikimas taikos palaikymo misijas, turinčias aiškius tikslus, aiškius pajėgumus siekti rezultatų ir galinčias pasiekti apčiuopiamų ir patikimų rezultatų; ragina sukurti veiksmingus mechanizmus, taip pat: i)įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 ir visas paskesnes rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo, atsižvelgiant į tikslą moterims sudaryti sąlygas visapusiškai, lygiateisiškai ir prasmingai dalyvauti taikos palaikymo misijose ir joms skirtose JT struktūrose ir joms vadovauti, ii) įgyvendinti vaikų ir jaunimo perspektyvą, kaip nurodyta Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkėje ir Vaiko teisių konvencijoje, be kita ko, remiant ir stiprinant tarptautines pastangas JT lygmeniu siekiant nutraukti vaikų naudojimą ginkluoto konflikto metu, iii) įgyvendinti neįgaliųjų perspektyvą, įskaitant visų pirma tuos, kurie patiria tarpsektorinę diskriminaciją ir kuriems kyla pavojus pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją, taip pat iv) poreikį užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir civilių gyventojų apsaugą, nes tai yra taikos palaikymo įgaliojimų pagrindas; pakartoja, kad moterys atlieka itin svarbų vaidmenį tarpininkaujant, kai sprendžiami konfliktai, ir vykdant taikos palaikymo misijas; primena, kad joms nepakankamai atstovaujama visais lygmenimis JT ir ES misijose ir kad itin svarbu apsaugoti moteris ir mergaites konfliktų metu ir po jų; ragina ES valstybes nares padėti didesniam skaičiui Europos ginkluotųjų pajėgų prisidėti prie JT vykdomo taikos palaikymo; pabrėžia, kad svarbu teikti ES paramą šalims, atsigaunančioms po smurtinių konfliktų; todėl ragina glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant nestabilios pereinamojo laikotarpio aplinkos problemas, be kita ko, stiprinant nacionalinę atsakomybę ir įtvirtinant taikos kūrimo naudą ir stiprinant sąveiką su vietos bendruomenėmis, užtikrinant jų apsaugą ir paramą joms; ragina reformuoti atitinkamas struktūras, kad būtų panaikintas JT personalo, dirbančio karinėse operacijose ir civilinėse misijose, nebaudžiamumas, taip pat sukurti veikiančius ir skaidrius priežiūros ir tvirtos atskaitomybės mechanizmus tais atvejais, kai pasitaiko piktnaudžiavimo ir ypač seksualinio smurto veiksmų; palankiai vertina JT specialiosios pranešėjos neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Agnes Callamard darbą ir indėlį kovoje su nebaudžiamumu, atliekant tyrimus dėl įtariamų neteisminių žmogžudysčių atvejų, nepaisant patirtų bauginimų ir grasinimų; |
| --- | --- |

u)

tęsti tolesnį dialogą dėl JT sistemos pajėgumo įgyvendinti ir išplėsti konfliktų prevencijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą pajėgumus, dar kartą patvirtinant bendrą įsipareigojimą laikytis taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos, tarptautinės teisės, įskaitant teritorinį vientisumą, nepriklausomybę ir suverenumą, kaip tai nurodyta Helsinkio baigiamajame akte ir ESBO (Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija) Paryžiaus chartijos principuose, ir užtikrinti, kad visų asmenų žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės būtų konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo politikos pagrindas; Parlamentas pabrėžia dialogo ir bendradarbiavimo su JT svarbą vykdant veiksmingas ir patikimas taikos palaikymo misijas, turinčias aiškius tikslus, aiškius pajėgumus siekti rezultatų ir galinčias pasiekti apčiuopiamų ir patikimų rezultatų; ragina sukurti veiksmingus mechanizmus, taip pat: i)įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 ir visas paskesnes rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo, atsižvelgiant į tikslą moterims sudaryti sąlygas visapusiškai, lygiateisiškai ir prasmingai dalyvauti taikos palaikymo misijose ir joms skirtose JT struktūrose ir joms vadovauti, ii) įgyvendinti vaikų ir jaunimo perspektyvą, kaip nurodyta Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkėje ir Vaiko teisių konvencijoje, be kita ko, remiant ir stiprinant tarptautines pastangas JT lygmeniu siekiant nutraukti vaikų naudojimą ginkluoto konflikto metu, iii) įgyvendinti neįgaliųjų perspektyvą, įskaitant visų pirma tuos, kurie patiria tarpsektorinę diskriminaciją ir kuriems kyla pavojus pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją, taip pat iv) poreikį užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir civilių gyventojų apsaugą, nes tai yra taikos palaikymo įgaliojimų pagrindas; pakartoja, kad moterys atlieka itin svarbų vaidmenį tarpininkaujant, kai sprendžiami konfliktai, ir vykdant taikos palaikymo misijas; primena, kad joms nepakankamai atstovaujama visais lygmenimis JT ir ES misijose ir kad itin svarbu apsaugoti moteris ir mergaites konfliktų metu ir po jų; ragina ES valstybes nares padėti didesniam skaičiui Europos ginkluotųjų pajėgų prisidėti prie JT vykdomo taikos palaikymo; pabrėžia, kad svarbu teikti ES paramą šalims, atsigaunančioms po smurtinių konfliktų; todėl ragina glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant nestabilios pereinamojo laikotarpio aplinkos problemas, be kita ko, stiprinant nacionalinę atsakomybę ir įtvirtinant taikos kūrimo naudą ir stiprinant sąveiką su vietos bendruomenėmis, užtikrinant jų apsaugą ir paramą joms; ragina reformuoti atitinkamas struktūras, kad būtų panaikintas JT personalo, dirbančio karinėse operacijose ir civilinėse misijose, nebaudžiamumas, taip pat sukurti veikiančius ir skaidrius priežiūros ir tvirtos atskaitomybės mechanizmus tais atvejais, kai pasitaiko piktnaudžiavimo ir ypač seksualinio smurto veiksmų; palankiai vertina JT specialiosios pranešėjos neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Agnes Callamard darbą ir indėlį kovoje su nebaudžiamumu, atliekant tyrimus dėl įtariamų neteisminių žmogžudysčių atvejų, nepaisant patirtų bauginimų ir grasinimų;

| v) | toliau vykdyti nuoseklų dialogą visuose JT forumuose, visų pirma JT Generalinėje Asamblėjoje, dėl poreikio apsaugoti LGBTI asmenų žmogaus teises, laikantis ES gairių, kuriomis siekiama skatinti LGBTI asmenis naudotis visomis žmogaus teisėmis daugiašaliuose forumuose ir užtikrinti tų teisių apsaugą (5), taip pat ES gairių dėl mirties bausmės (6) ir atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintus Džokjakartos principus (7); skatinti JT organus ir nares, vertinant žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant translyčius ir interseksualius asmenis, taip pat žmogaus teisių pažeidimus, kurių aukomis jie yra, įtraukti „lytinę tapatybę ir raišką“ bei „lytinius požymius“; naudoti visas turimas diplomatines priemones siekiant pasauliniu mastu remti tos pačios lyties asmenų bendru sutarimu vykdomų veiksmų dekriminalizavimą, panaikinti mirties bausmę kaip sankciją už tos pačios lyties bendru sutarimu vykdomus veiksmus, priimti teisės aktus, pagal kuriuos būtų galima teisiškai pripažinti lytinę tapatybę ir uždrausti interseksualių asmenų lyties organų žalojimą ir vadinamąją atvertimo terapijos praktiką visame pasaulyje; |
| --- | --- |

v)

toliau vykdyti nuoseklų dialogą visuose JT forumuose, visų pirma JT Generalinėje Asamblėjoje, dėl poreikio apsaugoti LGBTI asmenų žmogaus teises, laikantis ES gairių, kuriomis siekiama skatinti LGBTI asmenis naudotis visomis žmogaus teisėmis daugiašaliuose forumuose ir užtikrinti tų teisių apsaugą (5), taip pat ES gairių dėl mirties bausmės (6) ir atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintus Džokjakartos principus (7); skatinti JT organus ir nares, vertinant žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant translyčius ir interseksualius asmenis, taip pat žmogaus teisių pažeidimus, kurių aukomis jie yra, įtraukti „lytinę tapatybę ir raišką“ bei „lytinius požymius“; naudoti visas turimas diplomatines priemones siekiant pasauliniu mastu remti tos pačios lyties asmenų bendru sutarimu vykdomų veiksmų dekriminalizavimą, panaikinti mirties bausmę kaip sankciją už tos pačios lyties bendru sutarimu vykdomus veiksmus, priimti teisės aktus, pagal kuriuos būtų galima teisiškai pripažinti lytinę tapatybę ir uždrausti interseksualių asmenų lyties organų žalojimą ir vadinamąją atvertimo terapijos praktiką visame pasaulyje;

| w) | skatinti JT veiksmų nuoseklumą okupacijos ar teritorijos aneksijos atvejais; primena, kad tarptautinė humanitarinė turėtų būti pagrindas, kuriuo vadovaujamasi vykdant tarptautinius veiksmus visais tokiais atvejais, įskaitant užsitęsusios okupacijos ir daugybės įšaldytų konfliktų Rytų partnerystės šalyse atvejus; Parlamentas remia vis didesnį JT skiriamą dėmesį verslo veiklai, susijusiai su tarptautinį susirūpinimą keliančiomis situacijomis, ir ragina Tarybą atidžiai stebėti ES įsisteigusias įmones, įtrauktas į tokias JT ataskaitas ar duomenų bazes; |
| --- | --- |

w)

skatinti JT veiksmų nuoseklumą okupacijos ar teritorijos aneksijos atvejais; primena, kad tarptautinė humanitarinė turėtų būti pagrindas, kuriuo vadovaujamasi vykdant tarptautinius veiksmus visais tokiais atvejais, įskaitant užsitęsusios okupacijos ir daugybės įšaldytų konfliktų Rytų partnerystės šalyse atvejus; Parlamentas remia vis didesnį JT skiriamą dėmesį verslo veiklai, susijusiai su tarptautinį susirūpinimą keliančiomis situacijomis, ir ragina Tarybą atidžiai stebėti ES įsisteigusias įmones, įtrauktas į tokias JT ataskaitas ar duomenų bazes;

| x) | toliau plėtoti ES tarpininkavimo ir diplomatinius pajėgumus krizių prevencijos ir valdymo bei konfliktų sprendimo srityje, be kita ko, įšaldytų ar naujų konfliktų atveju, arba bent jų mažinimo srityje, derinant veiksmus su JT pastangomis, Berlyno procesu dėl Libijos, kuris yra geras ES paramos ir sąveikos su JT vadovaujamomis tarpininkavimo pastangomis pavyzdys, užtikrinant visapusišką ir prasmingą moterų dalyvavimą tarpininkavimo veikloje, taip pat ES toliau tvirtai remiant nuo konfliktų nukentėjusių partnerių, taip pat Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose; raginti JT teikti prioritetą prevencijai, tarpininkavimui, susitaikymui ir politiniams konfliktų sprendimams, kartu šalinant pagrindines krizių priežastis ir jas skatinančius veiksnius; raginti prisiimti tvirtesnius daugiašalius įsipareigojimus siekiant rasti tvarius politinius dabartinių konfliktų sprendimus ir toliau remti JT specialiųjų pasiuntinių darbą, veiksmus ir iniciatyvas, kuriais siekiama išspręsti šiuos konfliktus; Parlamentas palankiai vertina gerus ES ir JT bendradarbiavimo rezultatus siekiant bendrų vystymosi tikslų ir užkertant kelią tolesniam besitęsiančių konfliktų eskalavimui; atsižvelgdamas į tai, mano, kad ES turėtų toliau raginti tarptautinę bendruomenę visapusiškai įgyvendinti neteisėtos Krymo aneksijos nepripažinimo politiką; |
| --- | --- |

x)

toliau plėtoti ES tarpininkavimo ir diplomatinius pajėgumus krizių prevencijos ir valdymo bei konfliktų sprendimo srityje, be kita ko, įšaldytų ar naujų konfliktų atveju, arba bent jų mažinimo srityje, derinant veiksmus su JT pastangomis, Berlyno procesu dėl Libijos, kuris yra geras ES paramos ir sąveikos su JT vadovaujamomis tarpininkavimo pastangomis pavyzdys, užtikrinant visapusišką ir prasmingą moterų dalyvavimą tarpininkavimo veikloje, taip pat ES toliau tvirtai remiant nuo konfliktų nukentėjusių partnerių, taip pat Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose; raginti JT teikti prioritetą prevencijai, tarpininkavimui, susitaikymui ir politiniams konfliktų sprendimams, kartu šalinant pagrindines krizių priežastis ir jas skatinančius veiksnius; raginti prisiimti tvirtesnius daugiašalius įsipareigojimus siekiant rasti tvarius politinius dabartinių konfliktų sprendimus ir toliau remti JT specialiųjų pasiuntinių darbą, veiksmus ir iniciatyvas, kuriais siekiama išspręsti šiuos konfliktus; Parlamentas palankiai vertina gerus ES ir JT bendradarbiavimo rezultatus siekiant bendrų vystymosi tikslų ir užkertant kelią tolesniam besitęsiančių konfliktų eskalavimui; atsižvelgdamas į tai, mano, kad ES turėtų toliau raginti tarptautinę bendruomenę visapusiškai įgyvendinti neteisėtos Krymo aneksijos nepripažinimo politiką;

| y) | primygtinai raginti visas JT valstybes nares ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti visas pagrindines JT žmogaus teisių konvencijas, įskaitant JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokių žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir jos fakultatyvų protokolą, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvius protokolus, taip pat laikytis šiose priemonėse nustatytų prievolių teikti informaciją ir įsipareigojimų sąžiningai bendradarbiauti JT žmogaus teisių mechanizmuose; |
| --- | --- |

y)

primygtinai raginti visas JT valstybes nares ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti visas pagrindines JT žmogaus teisių konvencijas, įskaitant JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokių žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir jos fakultatyvų protokolą, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvius protokolus, taip pat laikytis šiose priemonėse nustatytų prievolių teikti informaciją ir įsipareigojimų sąžiningai bendradarbiauti JT žmogaus teisių mechanizmuose;

| z) | išlikti lydere mobilizuojant visas priemones, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkės iki 2030 m. tikslus ir tolesnius susijusius uždavinius, numatytus visose ES vidaus ir išorės politikos srityse, taip pat nacionalinėse strategijos ir valstybių narių prioritetuose; Parlamentas pabrėžia, kad reikia skubiai tinkamai paremti ir pripažinti svarbų ir itin reikalingą humanitarinių agentūrų, pvz., Pasaulio maisto programos organizacijos, darbą; palankiai vertina sprendimą 2020 m. Nobelio premiją skirti Pasaulio maisto programai už ją įgyvendinant dedamas pastangas kovoti su badu, padėti sudaryti geresnes sąlygas taikai nuo konfliktų nukentėjusiose vietovėse ir už tai, kad ji veikia kaip varomoji jėga siekiant užkirsti kelią bado, kaip karo ir konfliktų ginklo, naudojimui; |
| --- | --- |

z)

išlikti lydere mobilizuojant visas priemones, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkės iki 2030 m. tikslus ir tolesnius susijusius uždavinius, numatytus visose ES vidaus ir išorės politikos srityse, taip pat nacionalinėse strategijos ir valstybių narių prioritetuose; Parlamentas pabrėžia, kad reikia skubiai tinkamai paremti ir pripažinti svarbų ir itin reikalingą humanitarinių agentūrų, pvz., Pasaulio maisto programos organizacijos, darbą; palankiai vertina sprendimą 2020 m. Nobelio premiją skirti Pasaulio maisto programai už ją įgyvendinant dedamas pastangas kovoti su badu, padėti sudaryti geresnes sąlygas taikai nuo konfliktų nukentėjusiose vietovėse ir už tai, kad ji veikia kaip varomoji jėga siekiant užkirsti kelią bado, kaip karo ir konfliktų ginklo, naudojimui;

| aa) | pakartoti savo susirūpinimą dėl neigiamo laivų poveikio jūros aplinkai, įskaitant taršą, visų pirma dėl neteisėto naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išmetimo ir pavojingų atliekų, įskaitant radioaktyviąsias medžiagas, branduolines atliekas ir pavojingas chemines medžiagas, išmetimo, taip pat dėl fizinio poveikio koralams; Parlamentas ragina JT valstybes nares toliau teikti pirmenybę veiksmams, susijusiems su jūros taršos iš sausumos šaltinių sprendimu, kurie yra jų nacionalinių tvaraus vystymosi strategijų ir programų dalis, ir daryti pažangą įgyvendinant Visuotinę jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos veiksmų programą ir Monrealio deklaraciją dėl jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos; ragina JT valstybes nares gerinti jūrų ir pakrančių ekosistemų mokslinį supratimą ir vertinimą, nes tai yra vienas iš esminių patikimo sprendimų priėmimo pagrindų vykdant Johanesburgo įgyvendinimo plane nustatytus veiksmus; ragina JT valstybes nares parengti nacionalines, regionines ir tarptautines jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo bei jūrų biologinės įvairovės, ypač trapių ekosistemų, nykimo sustabdymo programas; |
| --- | --- |

aa)

pakartoti savo susirūpinimą dėl neigiamo laivų poveikio jūros aplinkai, įskaitant taršą, visų pirma dėl neteisėto naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išmetimo ir pavojingų atliekų, įskaitant radioaktyviąsias medžiagas, branduolines atliekas ir pavojingas chemines medžiagas, išmetimo, taip pat dėl fizinio poveikio koralams; Parlamentas ragina JT valstybes nares toliau teikti pirmenybę veiksmams, susijusiems su jūros taršos iš sausumos šaltinių sprendimu, kurie yra jų nacionalinių tvaraus vystymosi strategijų ir programų dalis, ir daryti pažangą įgyvendinant Visuotinę jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos veiksmų programą ir Monrealio deklaraciją dėl jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos; ragina JT valstybes nares gerinti jūrų ir pakrančių ekosistemų mokslinį supratimą ir vertinimą, nes tai yra vienas iš esminių patikimo sprendimų priėmimo pagrindų vykdant Johanesburgo įgyvendinimo plane nustatytus veiksmus; ragina JT valstybes nares parengti nacionalines, regionines ir tarptautines jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo bei jūrų biologinės įvairovės, ypač trapių ekosistemų, nykimo sustabdymo programas;

| ab) | pritarti JT generalinio sekretoriaus raginimui užtikrinti įperkamą ir prieinamą COVID-19 vakciną, kuri turi būti laikoma visuotine viešąja gėrybe; įgyvendinti nuostatas, įtrauktas į neseniai priimtas Tarybos išvadas dėl ES vaidmens stiprinant Pasaulio sveikatos organizaciją (PSO), visų pirma kiek tai susiję su pasirengimo ekstremalioms sveikatai situacijomis ir reagavimo į jas pajėgumais; palankiai vertina PSO darbą koordinuojant vyriausybių pastangas kovoti su COVID-19 pandemija; Parlamentas ragina atlikti nešališką, skaidrų ir nepriklausomą viruso plitimo ir kovos su COVID-19 pandemija tyrimą, ir kad jį atliktų, be kita ko, ir PSO; remia PSO reformą, kad ateityje ji galėtų veiksmingiau reaguoti į ekstremaliąsias situacijas ir sukurti tarptautinį kovos su virusu konsorciumą, kad visoms šalims būtų užtikrinta prieiga prie COVID-19 vakcinų, taip pat būsimos vakcinų, ir būtų užtikrintas jų teisingas platinimas; pakartoja, kad pritaria Taivano įtraukimui į Pasaulio sveikatos asamblėją; smerkia tai, kad dauguma autoritarinių režimų piktnaudžiauja nustatytomis kovos su COVID-19 priemonėmis, kad sustiprintų savo galią, toliau silpnindami žmogaus teises, imdamiesi griežtesnių priemonių opozicijos ir pilietinės visuomenės atžvilgiu, kurstydami neapykantos kampanijas prieš mažumoms priklausančias grupes, nustatydami tolesnes piliečių teises ir laisves ribojančias priemones ir siekdami geopolitinio pranašumo užsienyje; pabrėžia, kad tarptautinė žmogaus teisių teisė ir pažadas iki 2030 m. pasiekti DVT turėtų ir toliau būti visų atsakomųjų veiksmų, nukreiptų į pandemiją kertiniai akmenys; ragina ES prisidėti prie JT lygmens politinio įsipareigojimo iki 2030 m. išnaikinti AIDS epidemiją, nes ji vis dar kelia grėsmę visuomenės sveikatai visame pasaulyje; rekomenduoja Tarybai toliau siekti didesnės JT valstybių narių sąveikos, kad būtų panaikinti teisės aktai, politika ir praktika, kuriais sudaromos kliūtys siekiant gauti su ŽIV susijusias paslaugas ir didinama rizika užsikrėsti ŽIV, ypatingą dėmesį skiriant marginalizuotoms ar pažeidžiamoms grupėms; pabrėžia, jog svarbu, kad ES ragintų stiprinti teisėkūros ir reguliavimo sistemas ir skatinti politikos suderinamumą, kad būtų užtikrinta visuotinė sveikatos apsauga, be kita ko, priimant teisės aktus ir įgyvendinant politiką, kuria sudaromos geresnės galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, produktais ir skiepais, ypač nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims; |
| --- | --- |

ab)

pritarti JT generalinio sekretoriaus raginimui užtikrinti įperkamą ir prieinamą COVID-19 vakciną, kuri turi būti laikoma visuotine viešąja gėrybe; įgyvendinti nuostatas, įtrauktas į neseniai priimtas Tarybos išvadas dėl ES vaidmens stiprinant Pasaulio sveikatos organizaciją (PSO), visų pirma kiek tai susiję su pasirengimo ekstremalioms sveikatai situacijomis ir reagavimo į jas pajėgumais; palankiai vertina PSO darbą koordinuojant vyriausybių pastangas kovoti su COVID-19 pandemija; Parlamentas ragina atlikti nešališką, skaidrų ir nepriklausomą viruso plitimo ir kovos su COVID-19 pandemija tyrimą, ir kad jį atliktų, be kita ko, ir PSO; remia PSO reformą, kad ateityje ji galėtų veiksmingiau reaguoti į ekstremaliąsias situacijas ir sukurti tarptautinį kovos su virusu konsorciumą, kad visoms šalims būtų užtikrinta prieiga prie COVID-19 vakcinų, taip pat būsimos vakcinų, ir būtų užtikrintas jų teisingas platinimas; pakartoja, kad pritaria Taivano įtraukimui į Pasaulio sveikatos asamblėją; smerkia tai, kad dauguma autoritarinių režimų piktnaudžiauja nustatytomis kovos su COVID-19 priemonėmis, kad sustiprintų savo galią, toliau silpnindami žmogaus teises, imdamiesi griežtesnių priemonių opozicijos ir pilietinės visuomenės atžvilgiu, kurstydami neapykantos kampanijas prieš mažumoms priklausančias grupes, nustatydami tolesnes piliečių teises ir laisves ribojančias priemones ir siekdami geopolitinio pranašumo užsienyje; pabrėžia, kad tarptautinė žmogaus teisių teisė ir pažadas iki 2030 m. pasiekti DVT turėtų ir toliau būti visų atsakomųjų veiksmų, nukreiptų į pandemiją kertiniai akmenys; ragina ES prisidėti prie JT lygmens politinio įsipareigojimo iki 2030 m. išnaikinti AIDS epidemiją, nes ji vis dar kelia grėsmę visuomenės sveikatai visame pasaulyje; rekomenduoja Tarybai toliau siekti didesnės JT valstybių narių sąveikos, kad būtų panaikinti teisės aktai, politika ir praktika, kuriais sudaromos kliūtys siekiant gauti su ŽIV susijusias paslaugas ir didinama rizika užsikrėsti ŽIV, ypatingą dėmesį skiriant marginalizuotoms ar pažeidžiamoms grupėms; pabrėžia, jog svarbu, kad ES ragintų stiprinti teisėkūros ir reguliavimo sistemas ir skatinti politikos suderinamumą, kad būtų užtikrinta visuotinė sveikatos apsauga, be kita ko, priimant teisės aktus ir įgyvendinant politiką, kuria sudaromos geresnės galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, produktais ir skiepais, ypač nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims;

| ac) | atsižvelgia į generalinio sekretoriaus pranešimą „Bendra atsakomybė, pasaulinis solidarumas: reagavimas į COVID-19 socialinį ir ekonominį poveikį“ ir todėl primygtinai reikalauti, kad vyriausybės reaguotų į COVID-19 pandemiją veiksmingai, įtraukiai ir visapusiškai besilaikydamos savo pareigų ir įsipareigojimų žmogaus teisių srityje; raginti JT valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant apsaugoti vaikus, kurių pažeidžiamumą gali ypač padidinti COVID-19 pandemija; remti Centrinį pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju fondą, Pasaulio maisto programą, JT pabėgėlių organizaciją ir kitas JT institucijas bei programas, kurios atlieka svarbų vaidmenį teikdamos humanitarinę pagalbą reaguojant į COVID-19 krizę; pritarti raginimams pasibaigus COVID-19 surengti JT aukščiausiojo lygio susitikimą dėl tarptautinio ekonomikos atstatymo ir sisteminių reformų 2021 m., nes tai būtų svarbus forumas įtraukesnei ir labiau teisėmis grindžiamai valdymo erdvei; |
| --- | --- |

ac)

atsižvelgia į generalinio sekretoriaus pranešimą „Bendra atsakomybė, pasaulinis solidarumas: reagavimas į COVID-19 socialinį ir ekonominį poveikį“ ir todėl primygtinai reikalauti, kad vyriausybės reaguotų į COVID-19 pandemiją veiksmingai, įtraukiai ir visapusiškai besilaikydamos savo pareigų ir įsipareigojimų žmogaus teisių srityje; raginti JT valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant apsaugoti vaikus, kurių pažeidžiamumą gali ypač padidinti COVID-19 pandemija; remti Centrinį pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju fondą, Pasaulio maisto programą, JT pabėgėlių organizaciją ir kitas JT institucijas bei programas, kurios atlieka svarbų vaidmenį teikdamos humanitarinę pagalbą reaguojant į COVID-19 krizę; pritarti raginimams pasibaigus COVID-19 surengti JT aukščiausiojo lygio susitikimą dėl tarptautinio ekonomikos atstatymo ir sisteminių reformų 2021 m., nes tai būtų svarbus forumas įtraukesnei ir labiau teisėmis grindžiamai valdymo erdvei;

| ad) | sustiprinti ES veiksmų ir pagalbos matomumą visuose daugiašaliuose forumuose ir vietoje, visų pirma programos „Team Europe“, pagal kurią viską sudėjus susidaro 36 mlrd. EUR suma, kuria siekiama pašalinti pražūtingus COVID-19 krizės padarinius šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose, visų pirma Afrikoje; |
| --- | --- |

ad)

sustiprinti ES veiksmų ir pagalbos matomumą visuose daugiašaliuose forumuose ir vietoje, visų pirma programos „Team Europe“, pagal kurią viską sudėjus susidaro 36 mlrd. EUR suma, kuria siekiama pašalinti pražūtingus COVID-19 krizės padarinius šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose, visų pirma Afrikoje;

| ae) | atlikti aktyvų, tvirtą ir plataus užmojo vadovaujamąjį vaidmenį rengiantis 26-ajai JT klimato kaitos konferencijai (COP 26), be kita ko, žmogaus teisių požiūriu, visų pirma skatinant visuotinį teisės į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką pripažinimą ir remiant JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir aplinkos klausimais įgaliojimus; Parlamentas pažymi, kad klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas yra vieni didžiausių dabartinių iššūkių; remia JT aplinkosaugos teisių iniciatyvą, kurioje pripažįstama, kad aplinkos apsaugos teisių pažeidimai daro didelį poveikį įvairioms žmogaus teisėms; pabrėžia, kad biologinė įvairovė ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susijusios ir priklausomos vienos nuo kitų; primina valstybių įsipareigojimus žmogaus teisių srityje saugoti biologinę įvairovę, be kita ko, suteikiant galimybę naudotis veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis biologinės įvairovės nykimo ir naikinimo atvejais; todėl Parlamentas ragina ES ir valstybes nares skatinti pripažinti natūralios aplinkos naikinimą tarptautiniu nusikaltimu pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; laikosi nuomonės, kad ES, bendradarbiaudama su JT, turėtų įgyvendinti konkrečias priemones, kad atsparumas taptų ekonomikos atkūrimo pastangų pagrindu ir nelaimių rizikos mažinimą integruoti į visas ES politikos sritis, laikantis Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje 2015–2030 m. nustatytų tikslų; mano, kad ES turėtų sustiprinti partnerystę su dabartine JAV administracija, remdama pasaulinės anglies dioksido poveikio neutralumo koalicijos sukūrimą su šalimis, kurios jau įsipareigojo iki 2050 m. pasiekti nulinį išmetamųjų teršalų kiekį, bendradarbiauti su kitomis šalimis rengiant išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo planus ir technologijas ir skatinti naują tarptautinę biologinės įvairovės apsaugos strategiją; |
| --- | --- |

ae)

atlikti aktyvų, tvirtą ir plataus užmojo vadovaujamąjį vaidmenį rengiantis 26-ajai JT klimato kaitos konferencijai (COP 26), be kita ko, žmogaus teisių požiūriu, visų pirma skatinant visuotinį teisės į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką pripažinimą ir remiant JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir aplinkos klausimais įgaliojimus; Parlamentas pažymi, kad klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas yra vieni didžiausių dabartinių iššūkių; remia JT aplinkosaugos teisių iniciatyvą, kurioje pripažįstama, kad aplinkos apsaugos teisių pažeidimai daro didelį poveikį įvairioms žmogaus teisėms; pabrėžia, kad biologinė įvairovė ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susijusios ir priklausomos vienos nuo kitų; primina valstybių įsipareigojimus žmogaus teisių srityje saugoti biologinę įvairovę, be kita ko, suteikiant galimybę naudotis veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis biologinės įvairovės nykimo ir naikinimo atvejais; todėl Parlamentas ragina ES ir valstybes nares skatinti pripažinti natūralios aplinkos naikinimą tarptautiniu nusikaltimu pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; laikosi nuomonės, kad ES, bendradarbiaudama su JT, turėtų įgyvendinti konkrečias priemones, kad atsparumas taptų ekonomikos atkūrimo pastangų pagrindu ir nelaimių rizikos mažinimą integruoti į visas ES politikos sritis, laikantis Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje 2015–2030 m. nustatytų tikslų; mano, kad ES turėtų sustiprinti partnerystę su dabartine JAV administracija, remdama pasaulinės anglies dioksido poveikio neutralumo koalicijos sukūrimą su šalimis, kurios jau įsipareigojo iki 2050 m. pasiekti nulinį išmetamųjų teršalų kiekį, bendradarbiauti su kitomis šalimis rengiant išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo planus ir technologijas ir skatinti naują tarptautinę biologinės įvairovės apsaugos strategiją;

| af) | pakartoti, kad reikia užtikrinti vienodą teisės apsaugą ir lygybę teismuose, įgalinimą ir visapusišką bei veiksmingą dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir visapusišką, lygiateisį ir veiksmingą čiabuvių tautų, įskaitant moteris ir mergaites, dalyvavimą politiniame, ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime; palankiai vertina JT specialiojo pranešėjo čiabuvių tautų teisių klausimais, JT ekspertų grupės čiabuvių tautų teisių klausimais (EMRIP) ir JT nuolatinio forumo čiabuvių klausimais (UNPFII) darbą; skatina JT sistemos valstybes ir subjektus stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant spręsti problemas, su kuriomis susiduria čiabuvių tautos, ir didinti techninį bendradarbiavimą bei finansinę paramą šioje srityje; |
| --- | --- |

af)

pakartoti, kad reikia užtikrinti vienodą teisės apsaugą ir lygybę teismuose, įgalinimą ir visapusišką bei veiksmingą dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir visapusišką, lygiateisį ir veiksmingą čiabuvių tautų, įskaitant moteris ir mergaites, dalyvavimą politiniame, ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime; palankiai vertina JT specialiojo pranešėjo čiabuvių tautų teisių klausimais, JT ekspertų grupės čiabuvių tautų teisių klausimais (EMRIP) ir JT nuolatinio forumo čiabuvių klausimais (UNPFII) darbą; skatina JT sistemos valstybes ir subjektus stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant spręsti problemas, su kuriomis susiduria čiabuvių tautos, ir didinti techninį bendradarbiavimą bei finansinę paramą šioje srityje;

| ag) | toliau tęsti ir plėsti bendradarbiavimą JT sistemoje siekiant skatinti veiksmingus ir etiškus bendrus standartus tokiose naujose politikos srityse, kaip antai, duomenų suskirstymas ir apsauga, išsamus patikrinimas, kova su nebaudžiamumu, dirbtinis intelektas ar kibernetinė erdvė, ir kartu tinkamą paramą toms šalims, kurios gali pageidauti išplėsti savo reguliavimo pajėgumus ir standartų įdiegimą; raginti glaudžiau koordinuoti kibernetinės gynybos veiklą, kiek tai susiję su taisyklėmis, normomis, bendru sutarimu ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis kibernetinėje erdvėje; siūlyti, kad Europos kibernetinio saugumo kertiniai akmenys, pavyzdžiui, Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (BDAR) ir Tinklų ir informacijos saugumo (TIS) direktyva, galėtų būti puikus pagrindas, kuriuo pageidaujančios šalys galėtų remtis savo duomenų apsaugos ir kibernetinio saugumo reguliavimo sistemoms taikydamos integruotojo saugumo koncepciją; nurodyti, kad ES lygmens geriausios praktikos pavyzdžiais ir įgyta patirtimi JT sistemoje galima dalytis su JT agentūromis, numatytomis šioms užduotims vykdyti, taip pat atsižvelgiant į atskirų šalių prašymus; |
| --- | --- |

ag)

toliau tęsti ir plėsti bendradarbiavimą JT sistemoje siekiant skatinti veiksmingus ir etiškus bendrus standartus tokiose naujose politikos srityse, kaip antai, duomenų suskirstymas ir apsauga, išsamus patikrinimas, kova su nebaudžiamumu, dirbtinis intelektas ar kibernetinė erdvė, ir kartu tinkamą paramą toms šalims, kurios gali pageidauti išplėsti savo reguliavimo pajėgumus ir standartų įdiegimą; raginti glaudžiau koordinuoti kibernetinės gynybos veiklą, kiek tai susiję su taisyklėmis, normomis, bendru sutarimu ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis kibernetinėje erdvėje; siūlyti, kad Europos kibernetinio saugumo kertiniai akmenys, pavyzdžiui, Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (BDAR) ir Tinklų ir informacijos saugumo (TIS) direktyva, galėtų būti puikus pagrindas, kuriuo pageidaujančios šalys galėtų remtis savo duomenų apsaugos ir kibernetinio saugumo reguliavimo sistemoms taikydamos integruotojo saugumo koncepciją; nurodyti, kad ES lygmens geriausios praktikos pavyzdžiais ir įgyta patirtimi JT sistemoje galima dalytis su JT agentūromis, numatytomis šioms užduotims vykdyti, taip pat atsižvelgiant į atskirų šalių prašymus;

| ah) | spręsti problemas, susijusias su neteisėtų finansinių srautų prevencija ir kova su jais, taip pat stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir gerąją patirtį turto grąžinimo ir susigrąžinimo srityje, be kita ko, taikant veiksmingesnes priemones esamiems įsipareigojimams pagal JT konvenciją prieš korupciją ir JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą bei jos protokolus įgyvendinti; įgyvendinti veiksmingas, įtraukias ir tvarias korupcijos prevencijos ir kovos su ja priemones pagal Darbotvarkę iki 2030 m.; įgyvendinti ir remti kovos su mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir korupcija iniciatyvas; |
| --- | --- |

ah)

spręsti problemas, susijusias su neteisėtų finansinių srautų prevencija ir kova su jais, taip pat stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir gerąją patirtį turto grąžinimo ir susigrąžinimo srityje, be kita ko, taikant veiksmingesnes priemones esamiems įsipareigojimams pagal JT konvenciją prieš korupciją ir JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą bei jos protokolus įgyvendinti; įgyvendinti veiksmingas, įtraukias ir tvarias korupcijos prevencijos ir kovos su ja priemones pagal Darbotvarkę iki 2030 m.; įgyvendinti ir remti kovos su mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir korupcija iniciatyvas;

| ai) | apsvarstyti galimybę labai įsiskolinusioms besivystančioms šalims taikyti papildomas skolos mažinimo priemones, kad būtų išvengta įsipareigojimų nevykdymo ir būtų sukurta erdvė DVT investicijoms, ir šiuo atžvilgiu remti JT Generalinio Sekretoriaus raginimą sukurti valstybės skolos restruktūrizavimo mechanizmą, kuris būtų ilgesnio laikotarpio atsako į COVID-19 krizę ir jos ekonominį poveikį dalis; |
| --- | --- |

ai)

apsvarstyti galimybę labai įsiskolinusioms besivystančioms šalims taikyti papildomas skolos mažinimo priemones, kad būtų išvengta įsipareigojimų nevykdymo ir būtų sukurta erdvė DVT investicijoms, ir šiuo atžvilgiu remti JT Generalinio Sekretoriaus raginimą sukurti valstybės skolos restruktūrizavimo mechanizmą, kuris būtų ilgesnio laikotarpio atsako į COVID-19 krizę ir jos ekonominį poveikį dalis;

| aj) | spręsti migracijos ir priverstinio perkėlimo, įskaitant jų pagrindines priežastis, klausimus ir bendradarbiauti įgyvendinant Pasaulinį susitarimą dėl migracijos ir Pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių; primena, kad žmogaus teisės turėtų išlikti Pasaulinio susitarimo pagrindu, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems migrantams, pvz., vaikams, nepilnamečiams ir moterims; toliau stiprinti bendrą įsipareigojimą išsaugoti humanitarinę erdvę ir gerinti humanitarinės pagalbos sistemą ir pabrėžti teisės į prieglobstį užtikrinimo visame pasaulyje svarbą; remti ir stiprinti atitinkamų JT organų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), darbą; dar kartą patvirtinti svarbų UNRWA vaidmenį teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi Palestinos pabėgėliams; raginti JT valstybes nares išlaikyti ir padidinti įnašus į UNRWA ir paremti UNRWA generalinio komisaro pasiūlymą surengti konferenciją, kurios metu būtų sukurta nuspėjamesnė, tvaresnė ir atskaitingesnė JTPDO finansavimo srautų ir išlaidų sistema ateičiai ir kad daugiau JT valstybių narių ir tarptautinių paramos teikėjų įsipareigotų tai daryti; |
| --- | --- |

aj)

spręsti migracijos ir priverstinio perkėlimo, įskaitant jų pagrindines priežastis, klausimus ir bendradarbiauti įgyvendinant Pasaulinį susitarimą dėl migracijos ir Pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių; primena, kad žmogaus teisės turėtų išlikti Pasaulinio susitarimo pagrindu, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems migrantams, pvz., vaikams, nepilnamečiams ir moterims; toliau stiprinti bendrą įsipareigojimą išsaugoti humanitarinę erdvę ir gerinti humanitarinės pagalbos sistemą ir pabrėžti teisės į prieglobstį užtikrinimo visame pasaulyje svarbą; remti ir stiprinti atitinkamų JT organų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), darbą; dar kartą patvirtinti svarbų UNRWA vaidmenį teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi Palestinos pabėgėliams; raginti JT valstybes nares išlaikyti ir padidinti įnašus į UNRWA ir paremti UNRWA generalinio komisaro pasiūlymą surengti konferenciją, kurios metu būtų sukurta nuspėjamesnė, tvaresnė ir atskaitingesnė JTPDO finansavimo srautų ir išlaidų sistema ateičiai ir kad daugiau JT valstybių narių ir tarptautinių paramos teikėjų įsipareigotų tai daryti;

| ak) | toliau propaguoti religijos ar tikėjimo laisvę; raginti dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti religinių ir kitų mažumų teises; raginti geriau užtikrinti religinių mažumų apsaugą nuo persekiojimo ir smurto; raginti panaikinti įstatymus, kuriais kriminalizuojama šventvagystė ar atsimetimas nuo religijos ir kurie naudojami kaip dingstis religinėms mažumoms ir netikintiems asmenims persekioti; remti specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais darbą; |
| --- | --- |

ak)

toliau propaguoti religijos ar tikėjimo laisvę; raginti dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti religinių ir kitų mažumų teises; raginti geriau užtikrinti religinių mažumų apsaugą nuo persekiojimo ir smurto; raginti panaikinti įstatymus, kuriais kriminalizuojama šventvagystė ar atsimetimas nuo religijos ir kurie naudojami kaip dingstis religinėms mažumoms ir netikintiems asmenims persekioti; remti specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais darbą;

| al) | toliau stiprinti integruotą paramą lyčių lygybei ir moterų įgalėjimui, laikantis Pekino deklaracijos ir jos veiksmų platformos; raginti visas JT valstybes nares toliau remti ir įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės, kuriose įvertinamas neproporcingas konfliktų poveikis moterims ir mergaitėms ir orientuojamas darbas bei veiksmai, kuriais skatinama lyčių lygybė ir stiprinamas moterų dalyvavimas, apsauga ir teisės per visą konflikto ciklą, pradedant konfliktų prevencija ir baigiant atstatymu po konflikto; šiuo atžvilgiu ypatingą dėmesį skirti smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties, žalingą praktiką ir smurtą šeimoje bei šeiminį smurtą, panaikinimui ir moterų prasmingo bei lygiateisio aktyvaus dalyvavimo visose visuomeninio gyvenimo ir sprendimų priėmimo srityse rėmimui, taip pat moterų teisių propagavimui; remti ir stiprinti tarptautines pastangas pasitelkiant JT siekiant užtikrinti lyčių aspekto analizę bei lyčių ir žmogaus teisių integravimą į visą JT veiklą; Parlamentas primena, kad seksualinis smurtas, pvz., žaginimas, yra naudojamas kaip karo taktika ir tai yra karo nusikaltimas, ir ragina užtikrinti didesnę moterų ir mergaičių apsaugą konfliktinėse situacijose, ypač kai tai susiję su seksualiniu smurtu; laikosi nuomonės, kad ES turėtų sutelkti daugiau paramos, be kita ko, skirdama tinkamą finansavimą, skirtą remti padalinio JT Moterys darbui, nes jis atlieka svarbų vaidmenį JT moterų teisių rėmimo sistemoje ir suburia visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų galima formuoti politikos pokyčius ir koordinuoti politikos veiksmus; |
| --- | --- |

al)

toliau stiprinti integruotą paramą lyčių lygybei ir moterų įgalėjimui, laikantis Pekino deklaracijos ir jos veiksmų platformos; raginti visas JT valstybes nares toliau remti ir įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės, kuriose įvertinamas neproporcingas konfliktų poveikis moterims ir mergaitėms ir orientuojamas darbas bei veiksmai, kuriais skatinama lyčių lygybė ir stiprinamas moterų dalyvavimas, apsauga ir teisės per visą konflikto ciklą, pradedant konfliktų prevencija ir baigiant atstatymu po konflikto; šiuo atžvilgiu ypatingą dėmesį skirti smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties, žalingą praktiką ir smurtą šeimoje bei šeiminį smurtą, panaikinimui ir moterų prasmingo bei lygiateisio aktyvaus dalyvavimo visose visuomeninio gyvenimo ir sprendimų priėmimo srityse rėmimui, taip pat moterų teisių propagavimui; remti ir stiprinti tarptautines pastangas pasitelkiant JT siekiant užtikrinti lyčių aspekto analizę bei lyčių ir žmogaus teisių integravimą į visą JT veiklą; Parlamentas primena, kad seksualinis smurtas, pvz., žaginimas, yra naudojamas kaip karo taktika ir tai yra karo nusikaltimas, ir ragina užtikrinti didesnę moterų ir mergaičių apsaugą konfliktinėse situacijose, ypač kai tai susiję su seksualiniu smurtu; laikosi nuomonės, kad ES turėtų sutelkti daugiau paramos, be kita ko, skirdama tinkamą finansavimą, skirtą remti padalinio JT Moterys darbui, nes jis atlieka svarbų vaidmenį JT moterų teisių rėmimo sistemoje ir suburia visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų galima formuoti politikos pokyčius ir koordinuoti politikos veiksmus;

| am) | prisiimti plataus užmojo ir konstruktyvų vaidmenį JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos Protokolo dėl prekybos žmonėmis prevencijos, sustabdymo ir baudimo už vertimąsi ja įgyvendinimo peržiūros mechanizme, kad būtų toliau stiprinamos tarptautinės pastangos kovoti su prekyba žmonėmis, įskaitant moterų, vaikų ir migrantų, kuriems gresia didesnis išnaudojimo pavojus, perspektyvas; |
| --- | --- |

am)

prisiimti plataus užmojo ir konstruktyvų vaidmenį JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos Protokolo dėl prekybos žmonėmis prevencijos, sustabdymo ir baudimo už vertimąsi ja įgyvendinimo peržiūros mechanizme, kad būtų toliau stiprinamos tarptautinės pastangos kovoti su prekyba žmonėmis, įskaitant moterų, vaikų ir migrantų, kuriems gresia didesnis išnaudojimo pavojus, perspektyvas;

| an) | aktyviai konsultuotis su Parlamentu dėl Tarybos išvadų įgyvendinimo proceso ir įtraukti Parlamentą į visas politikos sritis, kuriose parlamentinė diplomatija gali sukurti vertingą sinergiją ir, apskritai, sustiprinti visos ES informavimo veiklą, teigiamą poveikį ir lyderystę; |
| --- | --- |

an)

aktyviai konsultuotis su Parlamentu dėl Tarybos išvadų įgyvendinimo proceso ir įtraukti Parlamentą į visas politikos sritis, kuriose parlamentinė diplomatija gali sukurti vertingą sinergiją ir, apskritai, sustiprinti visos ES informavimo veiklą, teigiamą poveikį ir lyderystę;

| ao) | raginti nedelsiant imtis veiksmų siekiant spręsti didėjančią žmogaus teisių krizę Sindziange, bent jau ištirti visame regione vykdoma, kaip pranešama, etninį ir religinį persekiojimą; atsižvelgdamas į tai, Parlamentas ragina sukurti nepriklausomą JT žmogaus teisių Kinijoje stebėsenos mechanizmą, kurį galėtų sudaryti JT specialusis pranešėjas, ŽTT ekspertų grupė arba specialusis pasiuntinys; pritaria raginimui JTŽTT surengti specialią sesiją krizės klausimu; |
| --- | --- |

ao)

raginti nedelsiant imtis veiksmų siekiant spręsti didėjančią žmogaus teisių krizę Sindziange, bent jau ištirti visame regione vykdoma, kaip pranešama, etninį ir religinį persekiojimą; atsižvelgdamas į tai, Parlamentas ragina sukurti nepriklausomą JT žmogaus teisių Kinijoje stebėsenos mechanizmą, kurį galėtų sudaryti JT specialusis pranešėjas, ŽTT ekspertų grupė arba specialusis pasiuntinys; pritaria raginimui JTŽTT surengti specialią sesiją krizės klausimu;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai ir susipažinti – Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 118, 2020 4 8, p. 165.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0008.

(3)  OL C 433, 2019 12 23, p. 86.

(4)  OL C 86, 2018 3 6, p. 33.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN /foraff/137584.pdf

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/lt/pdf

(7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 8 d., antradienis

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/163

---

P9_TA(2021)0263

Atitinkami ETIAS pakeitimai: policijos ir teisminis bendradarbiavimas ***I

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos prieigos prie kitų ES informacinių sistemų sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1862 ir Reglamentas (ES) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 67/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0003),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 11 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui padalyti pirmiau nurodytą Komisijos pasiūlymą į dvi dalis ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 11 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui padalyti pirmiau nurodytą Komisijos pasiūlymą į dvi dalis ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, į 82 straipsnio 1 dalies d punktą ir 87 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, į 82 straipsnio 1 dalies d punktą ir 87 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0025/2019),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. kovo 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. kovo 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0254/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0254/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)1000A

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2018/1862 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1150.)

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/164

---

P9_TA(2021)0264

Atitinkami ETIAS pakeitimai: sienos ir vizos ***I

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos prieigos prie kitų ES informacinių sistemų ETIAS naudojimo tikslais sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1240, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Reglamentas (ES) 2017/2226 ir Reglamentas (ES) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 67/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0004),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 77 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 77 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0024/2019),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. kovo 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. kovo 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0255/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0255/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0002

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1860, (ES) 2018/1861 ir (ES) 2019/817, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1152.)

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/165 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/165

---

P9_TA(2021)0265

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Vokietijos paraiška „EGF/2020/003 DE/GMH Guss“

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Vokietijos paraišką „EGF/2020/003 DE/GMH Guss“ (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

(2022/C 67/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0207 – C9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0207 – C9-0156/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (3) (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. TIS), ypač į jo 9 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (3) (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. TIS), ypač į jo 9 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0189/2021),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama;

| B. | kadangi Vokietija pateikė paraišką „EGF/2020/003 DE/GMH Guss“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), nes ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. liepos 31 d. iki 2020 m. lapkričio 30 d. iš keturių įmonės „GMH Guss GmbH“, priskiriamos NACE 2 red. 24 skyriui (Pagrindinių metalų gamyba), NUTS 2 lygio Diuseldorfo (DEA1) (4) ir Arnsbergo (DEA5) (5) regionuose įsikūrusių patronuojamujų bendrovių buvo atleisti 585 darbuotojai (6); |
| --- | --- |

B.

kadangi Vokietija pateikė paraišką „EGF/2020/003 DE/GMH Guss“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), nes ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. liepos 31 d. iki 2020 m. lapkričio 30 d. iš keturių įmonės „GMH Guss GmbH“, priskiriamos NACE 2 red. 24 skyriui (Pagrindinių metalų gamyba), NUTS 2 lygio Diuseldorfo (DEA1) (4) ir Arnsbergo (DEA5) (5) regionuose įsikūrusių patronuojamujų bendrovių buvo atleisti 585 darbuotojai (6);

| C. | kadangi paraiška susijusi su 585 darbuotojais, atleistais iš darbo keturiose įmonės „GMH Guss GmbH“ patronuojamosiose bendrovėse Vokietijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi paraiška susijusi su 585 darbuotojais, atleistais iš darbo keturiose įmonės „GMH Guss GmbH“ patronuojamosiose bendrovėse Vokietijoje;

| D. | kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš bendrovės valstybėje narėje turi būti atleista mažiausiai 500 darbuotojų; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš bendrovės valstybėje narėje turi būti atleista mažiausiai 500 darbuotojų;

| E. | kadangi Vokietijos liejyklų pramonė susiduria su tokiais dideliais iššūkiais, kaip tarptautinės prekybos prekėmis ir paslaugomis pokyčiai, produkcijos perteklius Kinijoje, ypač automobilių ir įrengimų pramonėje, taip pat veiklos perkėlimas į trečiąsias šalis, įskaitant ES šalis kandidates, kuriose taikomi žemesni aplinkos apsaugos standartai (7), o pramonės šakos yra stipriai subsidijuojamos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Vokietijos liejyklų pramonė susiduria su tokiais dideliais iššūkiais, kaip tarptautinės prekybos prekėmis ir paslaugomis pokyčiai, produkcijos perteklius Kinijoje, ypač automobilių ir įrengimų pramonėje, taip pat veiklos perkėlimas į trečiąsias šalis, įskaitant ES šalis kandidates, kuriose taikomi žemesni aplinkos apsaugos standartai (7), o pramonės šakos yra stipriai subsidijuojamos;

| F. | kadangi „GMH Guss“ sunkumai prasidėjo, kai pagrindinis patronuojamosios bendrovės „Walter Hundhausen GmbH“ klientas, užsakantis 60 proc. patronuojamosios bendrovės produkcijos, nusprendė tam tikras tiekimo grandinės dalis perkelti į Turkiją; |
| --- | --- |

F.

kadangi „GMH Guss“ sunkumai prasidėjo, kai pagrindinis patronuojamosios bendrovės „Walter Hundhausen GmbH“ klientas, užsakantis 60 proc. patronuojamosios bendrovės produkcijos, nusprendė tam tikras tiekimo grandinės dalis perkelti į Turkiją;

| G. | kadangi konkuruojanti Taivano bendrovė MEITA atidarė dvi liejyklas Obrenovaco mieste (Serbija), kuriose daugiausia produkcijos gaminama Europos automobilių pramonei, o dėl subsidijų bei mažesnių darbo sąnaudų MEITA galėjo pasiūlyti daug mažesnes kainas nei jos konkurentė įmonė „GMH Guss“; |
| --- | --- |

G.

kadangi konkuruojanti Taivano bendrovė MEITA atidarė dvi liejyklas Obrenovaco mieste (Serbija), kuriose daugiausia produkcijos gaminama Europos automobilių pramonei, o dėl subsidijų bei mažesnių darbo sąnaudų MEITA galėjo pasiūlyti daug mažesnes kainas nei jos konkurentė įmonė „GMH Guss“;

| H. | kadangi dėl šių su globalizacija susijusių iššūkių, visų pirma darančių įtaką Šiaurės Reino-Vestfalijos žemei, kurioje pagaminama 25 proc. Vokietijos metalo liejinių, bendra metalo liejinių gamyba Vokietijoje 2018–2019 m. (8) sumažėjo 8,9 proc.; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl šių su globalizacija susijusių iššūkių, visų pirma darančių įtaką Šiaurės Reino-Vestfalijos žemei, kurioje pagaminama 25 proc. Vokietijos metalo liejinių, bendra metalo liejinių gamyba Vokietijoje 2018–2019 m. (8) sumažėjo 8,9 proc.;

| 1. | pritaria Komisijai, kad tenkinamos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos ir kad Vokietija turi teisę pagal šį reglamentą gauti finansinę 1 081 706 EUR paramą, kuri sudaro 60 proc. visų išlaidų, siekiančių 1 802 845 EUR, ir apima prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų išlaidas (1 730 731 EUR) ir parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidas (72 114 EUR); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Vokietijos valdžios institucijos paraišką pateikė 2020 m. gruodžio 15 d. ir kad, Vokietijai pateikus papildomą informaciją, Komisija 2021 m. balandžio 27 d. baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad visi procedūriniai reikalavimai įvykdyti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad paraiška susijusi su iš viso 585 darbuotojais, kurie buvo atleisti iš darbo Vokietijos pramonės sektoriuje; apgailestauja, jog Vokietija tikisi, kad tik 476 iš visų kriterijus atitinkančių paramos gavėjų, iš kurių yra 455 vyrai ir 21 moteris ir kurių dauguma yra 30–54 metų amžiaus, dalyvaus įgyvendinant šias priemones (tiksliniai paramos gavėjai); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad manoma, jog šie atleidimai turės didelį poveikį vietos ekonomikai, nes jie įvyko Rūro regione esant dideliam nedarbui (2020 m. rugsėjo mėn. – 10,7 proc.) dėl nuo praėjusio amžiaus septintojo dešimtmečio kilusių struktūrinių problemų ir COVID-19 pandemijos padarinių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad dauguma atleistų darbuotojų yra pasiekę antrąją profesinės karjeros pusę, jų kvalifikacijos lygis žemas ir jie dažnai prastai moka vokiečių kalbą; be to, pabrėžia, kad, kaip paaiškinta paraiškoje, didelis skaičius paramos gavėjų yra migrantų kilmės vyrai ir kad sėkmingą jų reintegraciją į darbo rinką galėtų palengvinti kiti jų šeimų ūkių nariai, kurie dažnai daug geriau moka vokiečių kalbą nei buvę darbuotojai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia ir palankiai vertina tai, kad kuriamos panašios grupės, atsižvelgiant į buvusių paveiktų darbuotojų asmeninę padėtį; pabrėžia, kad buvę darbuotojai, nediskriminuojant ir nepriklausomai nuo jų pilietybės, turi būti integruoti ir remiami priemonėmis, įtrauktomis į šį EGF lėšų projektą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad Sąjungos socialinė atsakomybė – suteikti šiems atleistiems darbuotojams būtiną kvalifikaciją atsižvelgiant į ekologišką ir teisingą Sąjungos pramonės transformaciją pagal Europos žaliąjį kursą, nes jie dirbo sektoriuje, kuriame išmetama daug anglies dioksido; todėl palankiai vertina pagal EGF darbuotojams teikiamas prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, kurios apima kvalifikacijos kėlimo priemones ir vokiečių kalbos kursus, praktinius seminarus, profesinį orientavimą, konsultavimą darbo klausimais, taip pat mokymo išmokas ir verslo pradžios konsultacijas, kad sritis ir visa darbo rinka taptų tvaresnė ir atsparesnė ateityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad Vokietija 2020 m. rugpjūčio 1 d. tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas ir kad dėl to išlaidų tinkamumo finansuoti EGF lėšomis laikotarpis bus 2020 m. rugpjūčio 1 d.–2022 m. gruodžio 15 d.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu, Vokietija patyrė 2020 m. lapkričio 1 d. ir kad parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti teikiant EGF finansinę paramą nuo 2020 m. lapkričio 1 d. iki 2023 m. birželio 15 d.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad Vokietija, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais, parengė suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą ir kad EGF bendrai finansuojamai intervencijai valdyti buvo įsteigtas stebėsenos komitetas, kurį sudaro Darbo ir socialinių reikalų ministerijos, valstybinių užimtumo tarnybų, perkėlimo bendrovės, socialinių partnerių atstovų, profesinės sąjungos „IG Metall“ atstovai, atleidžiančiosios įmonės ir jos patronuojamųjų įmonių likvidatoriai, taip pat darbo tarybų atstovai; pabrėžia, kad susijusių įmonių socialiniai partneriai jau daugelį mėnesių ir metų iki EGF lėšų mobilizavimo bendradarbiavo siekdami pagerinti sunkias ekonomines sąlygas ir padėtį, – tai apėmė ir didelius kompromisus darbo užmokesčio srityje, su kuriais sutiko darbuotojai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad Vokietijos valdžios institucijos patvirtino, jog reikalavimus atitinkantys veiksmai papildo Europos socialinio fondo (ESF) priemones, siūlomas pagal ESF Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės veiksmų programą, bet jų nepakeičia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, kuriuos įmonės turi vykdyti pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(4)  Patronuojamosios bendrovės „Friedrich Wilhelms-Hütte Eisenguss GmbH“ ir „Friedrich Wilhems-Hütte GmbH“, įsikūrusios Miulheime prie Rūro.

(5)  Patronuojamoji bendrovė „Dieckerhoff Guss GmbH“ Gevelsberge ir patronuojamoji bendrovė „Walter Hundhausen GmbH“ (taip pat pagrindinė „GMH Guss GmbH“ buveinė) Švertėje.

(6)  Kaip tai suprantama pagal EGF reglamento 3 straipsnį.

(7)  „Deutsche Bank“ tyrimas (2020): Automobilindustrie – Produktion in China überflügelt heimische Fertigung; EUROFOUND (2016): -ERM report 2016: Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe; EUROFOUND (2020): ERM report 2020: Restructuring across borders. Skaičiuojama kaip bendrasis kompensuotasis tonažas (angl. Compensated Gross Tonnage, CGT).

(8)  Stephen, Sophie (2020): Deutsche Gussproduktion 2019 und Ausblick 2020, in: GIESSEREI, 04/2020.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Vokietijos paraišką „EGF/2020/003 DE/GMH Guss“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2021/1021.)

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/169

---

P9_TA(2021)0266

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Belgijos paraiška „EGF/2020/005 BE/Swissport“

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Belgijos paraišką „EGF/2020/005 BE/Swissport“ (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

(2022/C 67/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0212 – C9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0212 – C9-0159/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (3) (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. TIS), ypač į jo 9 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (3) (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. TIS), ypač į jo 9 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0188/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0188/2021),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama;

| B. | kadangi Belgija pateikė paraišką „EGF/2020/005 BE/Swissport“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), nes ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. birželio 9 d. iki 2020 m. spalio 9 d. iš įmonės „Swissport Belgium“ buvo atleisti 1 468 darbuotojai (4); |
| --- | --- |

B.

kadangi Belgija pateikė paraišką „EGF/2020/005 BE/Swissport“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), nes ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. birželio 9 d. iki 2020 m. spalio 9 d. iš įmonės „Swissport Belgium“ buvo atleisti 1 468 darbuotojai (4);

| C. | kadangi 2021 m. balandžio 27 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl sprendimo dėl EGF lėšų mobilizavimo Belgijos reikmėms siekiant remti 1 468 tikslinių paramos gavėjų reintegraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2021 m. balandžio 27 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl sprendimo dėl EGF lėšų mobilizavimo Belgijos reikmėms siekiant remti 1 468 tikslinių paramos gavėjų reintegraciją į darbo rinką;

| D. | kadangi paraiška teikiama dėl 1 468 darbuotojų, kurie buvo atleisti iš įmonės „Swissport Belgium“; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška teikiama dėl 1 468 darbuotojų, kurie buvo atleisti iš įmonės „Swissport Belgium“;

| E. | kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš valstybės narės įmonės turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška pateikta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytus intervencijos kriterijus, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš valstybės narės įmonės turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus iš jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko;

| F. | kadangi COVID-19 pandemija ir dėl jos kilusi pasaulinė ekonomikos krizė itin sukrėtė Belgijos kelionių sektorių, ypač Briuselio oro uoste veiklą vykdančius oro vežėjus ir įmones: pirmąją izoliavimo priemonių taikymo savaitę (2020 m. kovo 16–22 d.) skrydžių skaičius sumažėjo 58 proc., palyginti su 2020 m. sausio mėn., o vėlesnėmis savaitėmis keleivinių lėktuvų judėjimas šiame oro uoste beveik visiškai sustojo; |
| --- | --- |

F.

kadangi COVID-19 pandemija ir dėl jos kilusi pasaulinė ekonomikos krizė itin sukrėtė Belgijos kelionių sektorių, ypač Briuselio oro uoste veiklą vykdančius oro vežėjus ir įmones: pirmąją izoliavimo priemonių taikymo savaitę (2020 m. kovo 16–22 d.) skrydžių skaičius sumažėjo 58 proc., palyginti su 2020 m. sausio mėn., o vėlesnėmis savaitėmis keleivinių lėktuvų judėjimas šiame oro uoste beveik visiškai sustojo;

| G. | kadangi per visus 2020 m., palyginti su 2019 m., tarptautinis keleivių srautas sumažėjo 60 proc. (nuo 4,5 mlrd. iki 1,8 mlrd. keleivių), o 50 proc. visų orlaivių liko stovėti angaruose; kadangi „Swissport Belgium“, viena iš dviejų Briuselio oro uosto antžeminių paslaugų teikėjų, suteikdavo 60 proc. oro uosto tvarkymo ir valymo paslaugų; |
| --- | --- |

G.

kadangi per visus 2020 m., palyginti su 2019 m., tarptautinis keleivių srautas sumažėjo 60 proc. (nuo 4,5 mlrd. iki 1,8 mlrd. keleivių), o 50 proc. visų orlaivių liko stovėti angaruose; kadangi „Swissport Belgium“, viena iš dviejų Briuselio oro uosto antžeminių paslaugų teikėjų, suteikdavo 60 proc. oro uosto tvarkymo ir valymo paslaugų;

| H. | kadangi 2020 m. birželio 9 d., po daugybės savaičių neveiklos dėl beveik neteiktų antžeminių paslaugų Briuselio oro uoste, pritrūkus lėšų paskelbtas „Swissport Belgium“ bankrotas, todėl buvo atleisti susiję darbuotojai; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2020 m. birželio 9 d., po daugybės savaičių neveiklos dėl beveik neteiktų antžeminių paslaugų Briuselio oro uoste, pritrūkus lėšų paskelbtas „Swissport Belgium“ bankrotas, todėl buvo atleisti susiję darbuotojai;

| I. | kadangi prieš prasidedant pandemijai įmonė „Swissport Belgium“ sėkmingai vykdė gaivinimo planą ir numatė 37 proc. mažiau nuostolių 2020 m., palyginti su 2019 m., tačiau 2020 m. birželio 9 d. Briuselio teismas paskelbė įmonės bankrotą; |
| --- | --- |

I.

kadangi prieš prasidedant pandemijai įmonė „Swissport Belgium“ sėkmingai vykdė gaivinimo planą ir numatė 37 proc. mažiau nuostolių 2020 m., palyginti su 2019 m., tačiau 2020 m. birželio 9 d. Briuselio teismas paskelbė įmonės bankrotą;

| J. | kadangi, esant dideliam netikrumui dėl trumpalaikio keleivių oro transporto sektoriaus atsigavimo, nebuvo nė vienos įmonės, kuri būtų norėjusi perimti įmonės „Swissport Belgium“ vykdytą aptarnavimo veiklą; |
| --- | --- |

J.

kadangi, esant dideliam netikrumui dėl trumpalaikio keleivių oro transporto sektoriaus atsigavimo, nebuvo nė vienos įmonės, kuri būtų norėjusi perimti įmonės „Swissport Belgium“ vykdytą aptarnavimo veiklą;

| K. | kadangi esama realios rizikos 2021 m. sulaukti tolesnių antžeminių paslaugų teikėjų bankrotų; |
| --- | --- |

K.

kadangi esama realios rizikos 2021 m. sulaukti tolesnių antžeminių paslaugų teikėjų bankrotų;

| L. | kadangi tai vienas pirmųjų EGF lėšų mobilizavimo dėl COVID-19 krizės atvejų po to, kai Europos Parlamentas priėmė savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (5), kurioje pažymima, kad EGF lėšos galėtų būti mobilizuotos siekiant paremti dėl COVID-19 sukeltos pasaulinės krizės visam laikui iš darbo atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis nepakeičiant Reglamento (ES) Nr. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

kadangi tai vienas pirmųjų EGF lėšų mobilizavimo dėl COVID-19 krizės atvejų po to, kai Europos Parlamentas priėmė savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (5), kurioje pažymima, kad EGF lėšos galėtų būti mobilizuotos siekiant paremti dėl COVID-19 sukeltos pasaulinės krizės visam laikui iš darbo atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis nepakeičiant Reglamento (ES) Nr. 1309/2013;

| M. | kadangi Komisija paskelbė, jog sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę, nustatė ekonomikos gaivinimo planą ir atkreipė dėmesį į tai, kad EGF turi būti naudojamas kaip nepaprastosios padėties priemonė (6); |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija paskelbė, jog sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę, nustatė ekonomikos gaivinimo planą ir atkreipė dėmesį į tai, kad EGF turi būti naudojamas kaip nepaprastosios padėties priemonė (6);

| 1. | pritaria Komisijai, kad tenkinamos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos ir kad Belgija turi teisę pagal šį reglamentą gauti finansinę 3 719 224 EUR paramą, kuri sudaro 60 proc. visų išlaidų, siekiančių 6 198 708 EUR ir apimančių prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų išlaidas (5 977 108 EUR) ir parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidas (221 600 EUR); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos paraišką pateikė 2020 m. gruodžio 22 d. ir kad, Belgijai pateikus papildomą informaciją, Komisija 2021 m. balandžio 27 d. baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad visi procedūriniai reikalavimai įvykdyti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad paraiška pateikta dėl 1 468 darbuotojų (1086 vyrų ir 382 moterų), kurie buvo atleisti iš įmonės „Swissport Belgium“; teigiamai vertina tai, kad numatyta, jog priemonėmis pasinaudos visi atleisti darbuotojai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad dėl staigaus tam tikrų pagrindinių Belgijos sektorių (viešojo maitinimo, turizmo, kultūros ir pan.) uždarymo nedarbo lygis Briuselyje 2020 m. trečiąjį ketvirtį pasiekė 15 proc. (7) ir kad didelė buvusių įmonės „Swissport Belgium“ darbuotojų dalis priskiriami nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, nes tai dažniausiai žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojai, o maždaug trečdalis jų (32,5 proc.) yra vyresni nei 50 metų amžiaus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad visi darbuotojai, nediskriminuojant ir nepriklausomai nuo jų pilietybės, turi būti integruoti ir remiami priemonėmis, įtrauktomis į šį EGF lėšų mobilizavimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad Belgija 2020 m. birželio 9 d. tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas ir kad dėl to išlaidų tinkamumo finansuoti EGF lėšomis laikotarpis bus 2020 m. birželio 9 d.–2022 m. gruodžio 22 d.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos turi būti teikiamos darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims įgyvendinant šiuos veiksmus: informavimo, pagalbos ieškant darbo ir profesinio orientavimo, mokymo, pagalbos bei paramos verslui kurti veiksmus, taip pat teikiant paskatas ir išmokas, teigiamai vertina tai, kad mažiau atstovaujamos lyties darbuotojams, kurie pasirenka profesinį mokymą srityje, kurios darbo vietose vyrauja ypač didelė lyčių disproporcija (8), bus išmokama papildoma 700 EUR priemoka; pakartoja, kad lyčių aspekto integravimas yra svarbi Sąjungos biudžeto dalis, ir mano, kad jis turėtų būti skatinamas visais EGF finansinės paramos įgyvendinimo etapais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu, Belgija patyrė 2020 m. birželio 10 d. ir kad parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti teikiant EGF finansinę paramą nuo 2020 m. birželio 10 d. iki 2023 m. birželio 22 d.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad Belgija, pasikonsultavusi su darbuotojų atstovais ir socialiniais partneriais, taip pat su užimtumo centru, kuris specializuojasi aviacijos sektoriaus srityje, parengė suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad Belgijos institucijos patvirtino, jog reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama parama naudojant kitus Sąjungos fondus ar kitas finansines priemones ir jog suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad EGF finansinė parama turėtų būti teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau; pabrėžia, kad reikia kuo labiau sutrumpinti Komisijos atliekamo paraiškų vertinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, kuriuos įmonės turi vykdyti pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į pastaruoju metu išaugusį paraiškų dėl EGF finansinės paramos skaičių; reiškia susirūpinimą dėl užsitęsusio pasaulinės ekonomikos krizės, kurią sukėlė COVID-19 pandemija, poveikio užimtumui ir dėl to, ar EGF yra pakankama priemonė siekiant patenkinti visus būsimus poreikius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tvirtai pritaria tam, kad 2021–2027 m. laikotarpiu EGF veikla būtų tęsiama laikantis solidarumo principo, sykiu dėmesį nukreipiant nuo restruktūrizacijos priežasties prie jos poveikio; teigiamai vertina tai, kad pagal naująsias taisykles priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas taip pat bus pagrindas sprendžiant, ar pareiškėjas atitinka paramos gavimo kriterijus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(4)  Kaip tai suprantama EGF reglamento 3 straipsnyje.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0141.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage

(8)  Profesijos, kuriose dirba bent 75 proc. tos pačios lyties asmenų.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Belgijos paraišką „EGF/2020/005 BE/Swissport“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2021/1020.)

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/173

---

P9_TA(2021)0267

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Nyderlandų paraiška „EGF/2020/004 NL/KLM“

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Nyderlandų paraišką „EGF/2020/004 NL/KLM“ (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

(2022/C 67/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0226 – C9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0226 – C9-0161/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (toliau – EGF reglamentas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (toliau – EGF reglamentas) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinis susitarimas) (3), ypač į jo 9 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinis susitarimas) (3), ypač į jo 9 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto laiškus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Regioninės plėtros komiteto laiškus,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0187/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0187/2021),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama;

| B. | kadangi Nyderlandai pateikė paraišką „EGF/2020/004 NL/KLM“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), nes paraiškos ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. rugpjūčio 15 d. iki 2020 m. gruodžio 15 d. iš bendrovės „KLM Royal Dutch Airlines“ buvo atleistas1 851 darbuotojas (4) NUTS 2 lygmens regione Šiaurės Olandijoje (NL32) Nyderlanduose; |
| --- | --- |

B.

kadangi Nyderlandai pateikė paraišką „EGF/2020/004 NL/KLM“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), nes paraiškos ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. rugpjūčio 15 d. iki 2020 m. gruodžio 15 d. iš bendrovės „KLM Royal Dutch Airlines“ buvo atleistas1 851 darbuotojas (4) NUTS 2 lygmens regione Šiaurės Olandijoje (NL32) Nyderlanduose;

| C. | kadangi paraiška susijusi su 1 851 darbuotoju, atleistu iš bendrovės „KLM Royal Dutch Airlines“: iš jų 650 atleisti ataskaitiniu laikotarpiu, 1 201 – prieš ataskaitinį laikotarpį arba jam pasibaigus, ir galima nustatyti aiškų priežastinį ryšį su įvykiu, lėmusiu atleidimą ataskaitiniu laikotarpiu; |
| --- | --- |

C.

kadangi paraiška susijusi su 1 851 darbuotoju, atleistu iš bendrovės „KLM Royal Dutch Airlines“: iš jų 650 atleisti ataskaitiniu laikotarpiu, 1 201 – prieš ataskaitinį laikotarpį arba jam pasibaigus, ir galima nustatyti aiškų priežastinį ryšį su įvykiu, lėmusiu atleidimą ataskaitiniu laikotarpiu;

| D. | kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš bendrovės valstybėje narėje turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš bendrovės valstybėje narėje turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų;

| E. | kadangi Komisija pripažino, kad COVID-19 sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę ir primygtinai ragino įgyvendinti ekonomikos gaivinimo planą „Next Generation EU“, kuriame akcentuojamas esminis EGF vaidmuo padedant atleistiems darbuotojams; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija pripažino, kad COVID-19 sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę ir primygtinai ragino įgyvendinti ekonomikos gaivinimo planą „Next Generation EU“, kuriame akcentuojamas esminis EGF vaidmuo padedant atleistiems darbuotojams;

| F. | kadangi aviacijos sektorius patyrė didžiulį sukrėtimą dėl COVID-19 pandemijos, nes buvo apribotas keliavimas ir dėl to 2020 m. balandžio mėn. tarptautinis oro eismas sumažėjo 98,9 proc., palyginti su 2019 m. balandžio mėn., ir 64 proc. pasaulio orlaivių liko stovėti angaruose; |
| --- | --- |

F.

kadangi aviacijos sektorius patyrė didžiulį sukrėtimą dėl COVID-19 pandemijos, nes buvo apribotas keliavimas ir dėl to 2020 m. balandžio mėn. tarptautinis oro eismas sumažėjo 98,9 proc., palyginti su 2019 m. balandžio mėn., ir 64 proc. pasaulio orlaivių liko stovėti angaruose;

| G. | kadangi 2020 m. tarptautinė keleivinio transporto paklausa sumažėjo 75,6 proc., palyginti su 2019 m. ir, remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos parengta pasauline keleivių srauto prognoze, prireiks 3–4 metų, kol aviacijos sektorius atsigaus ir pasieks prieškrizinį lygį; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2020 m. tarptautinė keleivinio transporto paklausa sumažėjo 75,6 proc., palyginti su 2019 m. ir, remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos parengta pasauline keleivių srauto prognoze, prireiks 3–4 metų, kol aviacijos sektorius atsigaus ir pasieks prieškrizinį lygį;

| H. | kadangi tai vienas pirmųjų EGF lėšų mobilizavimo dėl COVID-19 krizės atvejų po to, kai Europos Parlamentas priėmė 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (5), kurioje pažymima, kad EGF lėšos galėtų būti mobilizuotos siekiant paremti dėl COVID-19 sukeltos pasaulinės krizės visam laikui iš darbo atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis nepakeičiant Reglamento (ES) Nr. 1309/2013; |
| --- | --- |

H.

kadangi tai vienas pirmųjų EGF lėšų mobilizavimo dėl COVID-19 krizės atvejų po to, kai Europos Parlamentas priėmė 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (5), kurioje pažymima, kad EGF lėšos galėtų būti mobilizuotos siekiant paremti dėl COVID-19 sukeltos pasaulinės krizės visam laikui iš darbo atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis nepakeičiant Reglamento (ES) Nr. 1309/2013;

| I. | kadangi iki pandemijos pradžios KLM finansiniai rezultatai 2015–2019 m. nuolat gerėjo, o jos grynasis pelnas padidėjo nuo 54 mln. EUR 2015 finansiniais metais iki 449 mln. EUR 2019 finansiniais metais; |
| --- | --- |

I.

kadangi iki pandemijos pradžios KLM finansiniai rezultatai 2015–2019 m. nuolat gerėjo, o jos grynasis pelnas padidėjo nuo 54 mln. EUR 2015 finansiniais metais iki 449 mln. EUR 2019 finansiniais metais;

| J. | kadangi 2020 m. KLM skraidinamų keleivių skaičius sumažėjo 68 proc. ir KLM pajamos sumažėjo 53,8 proc., palyginti su 2019 m., todėl KLM 2020 m. susikaupė 1 154 mln. EUR veiklos nuostolių, palyginti su 714 mln. EUR pelnu 2019 m. (6), ir jos vadovybė dėl to paskelbė restruktūrizavimo planą, pagal kurį darbuotojų skaičius mažinamas apie 5 000 viso darbo laiko ekvivalentų (7); |
| --- | --- |

J.

kadangi 2020 m. KLM skraidinamų keleivių skaičius sumažėjo 68 proc. ir KLM pajamos sumažėjo 53,8 proc., palyginti su 2019 m., todėl KLM 2020 m. susikaupė 1 154 mln. EUR veiklos nuostolių, palyginti su 714 mln. EUR pelnu 2019 m. (6), ir jos vadovybė dėl to paskelbė restruktūrizavimo planą, pagal kurį darbuotojų skaičius mažinamas apie 5 000 viso darbo laiko ekvivalentų (7);

| K. | kadangi Komisija paskelbė, jog sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę, parengė ekonomikos gaivinimo planą ir atkreipė dėmesį į tai, kad EGF turi būti naudojamas kaip nepaprastosios padėties priemonė (8); |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija paskelbė, jog sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę, parengė ekonomikos gaivinimo planą ir atkreipė dėmesį į tai, kad EGF turi būti naudojamas kaip nepaprastosios padėties priemonė (8);

| 1. | pritaria Komisijai, kad tenkinamos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos ir kad pagal tą reglamentą Nyderlandai turi teisę gauti finansinę 5 019 218 EUR dydžio paramą, kuri sudaro 60 proc. visų išlaidų, siekiančių 8 365 364 EUR ir apimančių 8 030 750 EUR dydžio prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų išlaidas ir 334 614 EUR dydžio parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Nyderlandų valdžios institucijos paraišką pateikė 2020 m. gruodžio 22 d. ir kad, Nyderlandams pateikus papildomos informacijos, Komisija 2021 m. gegužės 6 d. baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl ilgo proceso tokiomis sudėtingomis aplinkybėmis ir ragina Komisiją paspartinti vertinimo procesą, užtikrinant, kad atleisti darbuotojai galėtų laiku pasinaudoti Sąjungos parama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad paraiška susijusi su iš viso 1 851 darbuotoju, atleistu iš darbo „KLM Royal Dutch Airlines“; atkreipia dėmesį į tai, jog Nyderlandai tikisi, kad tik 1 201 iš visų kriterijus atitinkančių paramos gavėjų dalyvaus įgyvendinant šias priemones (tiksliniai paramos gavėjai); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad Nyderlandai nusprendė per EGF neteikti pajamų paramos atleistiems darbuotojams; atkreipia dėmesį į tai, kad Nyderlandų vyriausybė pradėjo teikti bendrą darbo užmokesčio paramos dotaciją visoms bendrovėms, kurių apyvarta nuo COVID-19 krizės nukentėjo daugiau kaip 20 proc., ir kad „KLM Group“ pateikė paraišką dėl NOW dotacijos (nyd. Noodmaatregel Overbrugging voorWerkgelegenheid); atkreipia dėmesį į tai, kad „KLM Group“ pateikė paraišką visam NOW dotacijos laikotarpiui ir jau gavo 683 mln. EUR išankstinius mokėjimus, ir jai turėtų būti skirta papildoma 488 mln. EUR suma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad būtent valstybė narė turi nuspręsti, kokiam reikalavimus atitinkančių darbuotojų skaičiui turėtų būti skiriama parama; ragina Nyderlandus be jokios diskriminacijos užtikrinti, kad būtų įtraukti pažeidžiamiausi asmenys, kurie, tikėtina, patirs daugiausia sunkumų darbo rinkoje; pabrėžia, kad naudinga sudaryti sąlygas visiems atleistiems darbuotojams, kuriems tai geriausia išeitis, būti integruotiems ir remiamiems pagal į šį EGF projektą įtrauktas priemones; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad darbuotojų atleidimo socialinis poveikis turėtų būti didelis, nes KLM yra antras pagal dydį Nyderlandų privačiojo sektoriaus darbdavys, 2019 m. turėjęs daugiau kaip 33 000 darbuotojų (9); primena, kad šie asmenys atleisti tuo metu, kai Šiaurės Olandijoje augo nedarbas: ketvirtąjį 2020 m. ketvirtį nedarbo lygis regione išaugo 1,5 procentinio punkto iki 4,8 proc., palyginti su tuo pačiu 2019 m. ketvirčiu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad Nyderlandai 2021 m. vasario 1 d. tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, todėl laikotarpis, kuriuo bus galima gauti finansinę EGF paramą išlaidoms finansuoti, bus 2021 m. vasario 1 d. – 2023 m. vasario 1 d.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos darbuotojams, apima šiuos veiksmus: profesinį orientavimą, paramą ieškant darbo tam tikruose sektoriuose, mokymą, konsultuojamąjį ugdymą ir (arba) švietimą bei finansines konsultacijas; palankiai vertina tai, kad valdžios institucijos daugiausia dėmesio skiria tam, kad darbuotojai būtų perkvalifikuoti, siekiant padėti jiems pereiti į sektorius, kuriuose trūksta darbuotojų, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos priežiūros, logistikos, technologijų ir informacijos valdymo sektorius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu, Nyderlandai patyrė 2021 m. vasario 1 d., ir kad laikotarpis, kuriuo bus galima gauti finansinę EGF paramą parengiamosioms, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidoms finansuoti, bus 2021 m. vasario 1 d. –2023 m. rugpjūčio 1 d.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad Nyderlandai, pasikonsultavę su suinteresuotaisiais subjektais ir socialiniais partneriais, įskaitant aštuonias profesines sąjungas, parengė suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą ir, glaudžiai bendradarbiaudami su atitinkamomis darbo tarybomis, įsteigė paramos grupę, siekdami užtikrinti šių paslaugų koordinavimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad Nyderlandų valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama pagalba iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina proceso metu nuolat mažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina toliau dėti pastangas komunikacijos srityje, susijusiose su priemonėmis, kurios remiamos iš Sąjungos biudžeto per EGF; pabrėžia, kad svarbu skleisti informaciją apie Sąjungos pridėtinę vertę ir paramą pažeidžiamiems sektoriams bei darbuotojams, ypač atsižvelgiant į COVID-19 padarinius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja, kad EGF parama negali pakeisti veiksmų, kuriuos įmonės privalo vykdyti pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad, pasak Komisijos, įvykdyti visi procedūriniai reikalavimai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tvirtai pritaria tam, kad 2021–2027 m. EGF būtų ir toliau naudojamas vadovaujantis solidarumu, sykiu dėmesį nukreipiant nuo restruktūrizacijos priežasties į jos poveikį; teigiamai vertina tai, kad pagal naująsias taisykles priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas taip pat bus pagrindas sprendžiant, ar pareiškėjas atitinka paramos gavimo kriterijus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(4)  Kaip tai suprantama pagal EGF reglamento 3 straipsnį.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0141.

(6)  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf.

(7)  KLM naujienlaiškis: https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/.

(8)  COM(2020)0442.

(9)  2019 m. KLM metinė ataskaita: https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf.

(10)  Vadovaudamasi ES valstybės pagalbos taisyklėmis, 2020 m. liepos 13 d. Europos Komisija patvirtino Nyderlandų 3,4 mlrd. EUR valstybės pagalbos priemonę, kurią sudaro valstybės garantija bendrovei KLM suteiktoms paskoloms ir subordinuotoji valstybės paskola, kad būtų skubiai užtikrintas bendrovės likvidumas atsižvelgiant į koronaviruso protrūkį. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Nyderlandų paraišką „EGF/2020/004 NL/KLM“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2021/1022.)

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/177 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/177

---

P9_TA(2021)0268

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Suomijos paraiška „EGF/2020/007 FI/Finnair“

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Suomijos paraišką „EGF/2020/007 FI/Finnair“ (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

(2022/C 67/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0227 – C9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0227 – C9-0162/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinis susitarimas) (3), ypač į jo 9 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (toliau – 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinis susitarimas) (3), ypač į jo 9 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0186/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0186/2021),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos permainų ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos permainų ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; kadangi ši pagalba yra darbuotojams ir įmonėms, kuriose jie dirbo, teikiama finansinė parama;

| B. | kadangi Suomija pateikė paraišką „EGF/2020/007 FI/Finnair“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) po to, kai bendrovė „Finnair Oyj“ ir viena subrangovė (4) paraiškos ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. rugpjūčio 25 d. iki 2020 m. gruodžio 25 d. atleido 508 darbuotojus (5) Suomijos NUTS 2 lygmens Helsinkio-Ūsimos regione (FI1B); |
| --- | --- |

B.

kadangi Suomija pateikė paraišką „EGF/2020/007 FI/Finnair“ dėl finansinės paramos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) po to, kai bendrovė „Finnair Oyj“ ir viena subrangovė (4) paraiškos ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. rugpjūčio 25 d. iki 2020 m. gruodžio 25 d. atleido 508 darbuotojus (5) Suomijos NUTS 2 lygmens Helsinkio-Ūsimos regione (FI1B);

| C. | kadangi 2021 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl sprendimo dėl EGF lėšų mobilizavimo, siekiant paremti 500 tikslinių paramos gavėjų, t. y. darbuotojų, atleistų iš darbo NACE 2 red. 51 skyriui („Oro transportas“) priskiriamame ekonomikos sektoriuje, reintegraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2021 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl sprendimo dėl EGF lėšų mobilizavimo, siekiant paremti 500 tikslinių paramos gavėjų, t. y. darbuotojų, atleistų iš darbo NACE 2 red. 51 skyriui („Oro transportas“) priskiriamame ekonomikos sektoriuje, reintegraciją į darbo rinką;

| D. | kadangi paraiška susijusi su 504 darbuotojais, kurie buvo atleisti iš bendrovės „Finnair Oyj“, ir keturiais darbuotojais, atleistais iš vienos subrangovės, Suomijoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška susijusi su 504 darbuotojais, kurie buvo atleisti iš bendrovės „Finnair Oyj“, ir keturiais darbuotojais, atleistais iš vienos subrangovės, Suomijoje;

| E. | kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš bendrovės valstybėje narėje turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį iš bendrovės valstybėje narėje turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų;

| F. | kadangi Komisija pripažino, kad COVID-19 sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę ir primygtinai ragino įgyvendinti ekonomikos gaivinimo planą „Next Generation EU“, kuriame akcentuojamas esminis EGF vaidmuo padedant atleistiems darbuotojams; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija pripažino, kad COVID-19 sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę ir primygtinai ragino įgyvendinti ekonomikos gaivinimo planą „Next Generation EU“, kuriame akcentuojamas esminis EGF vaidmuo padedant atleistiems darbuotojams;

| G. | kadangi aviacijos sektorius patyrė didžiulį sukrėtimą dėl COVID-19 pandemijos, nes, apribojus keliones, tarptautinis oro eismas 2020 m. balandžio mėn. sumažėjo 98,9 proc., palyginti su 2019 m. balandžio mėn. (6), o viso sektoriaus pelnas, gautas iš keleivių nuskristų kilometrų, 2020 m. birželio mėn. sumažėjo 86,5 proc., palyginti su 2019 m. birželio mėn. (7); |
| --- | --- |

G.

kadangi aviacijos sektorius patyrė didžiulį sukrėtimą dėl COVID-19 pandemijos, nes, apribojus keliones, tarptautinis oro eismas 2020 m. balandžio mėn. sumažėjo 98,9 proc., palyginti su 2019 m. balandžio mėn. (6), o viso sektoriaus pelnas, gautas iš keleivių nuskristų kilometrų, 2020 m. birželio mėn. sumažėjo 86,5 proc., palyginti su 2019 m. birželio mėn. (7);

| H. | kadangi 2020 m. tarptautinė keleivinio transporto paklausa sumažėjo 75,6 proc., palyginti su 2019 m.; kadangi, remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos parengta pasauline keleivių srauto prognoze, prireiks 3–4 metų, kol aviacijos sektorius atsigaus ir pasieks prieškrizinį lygį; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2020 m. tarptautinė keleivinio transporto paklausa sumažėjo 75,6 proc., palyginti su 2019 m.; kadangi, remiantis Tarptautinės oro transporto asociacijos parengta pasauline keleivių srauto prognoze, prireiks 3–4 metų, kol aviacijos sektorius atsigaus ir pasieks prieškrizinį lygį;

| I. | kadangi tai vienas pirmųjų EGF lėšų mobilizavimo dėl COVID-19 krizės atvejų po to, kai Europos Parlamentas priėmė 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (8), kurioje pažymima, kad EGF lėšos galėtų būti mobilizuotos siekiant paremti dėl COVID-19 sukeltos pasaulinės krizės visam laikui iš darbo atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis nepakeičiant Reglamento (ES) Nr. 1309/2013; |
| --- | --- |

I.

kadangi tai vienas pirmųjų EGF lėšų mobilizavimo dėl COVID-19 krizės atvejų po to, kai Europos Parlamentas priėmė 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (8), kurioje pažymima, kad EGF lėšos galėtų būti mobilizuotos siekiant paremti dėl COVID-19 sukeltos pasaulinės krizės visam laikui iš darbo atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis nepakeičiant Reglamento (ES) Nr. 1309/2013;

| J. | kadangi iki pandemijos pradžios bendrovės „Finnair“ finansiniai rezultatai buvo tvirti, 2019 m. pervežtų keleivių skaičius buvo išaugęs 10,3 proc., o bendrovės pajamos 2019 m. buvo padidėjusios 9,2 proc. ir siekė 3 097 mln. EUR, palyginti su 2 836 mln. EUR 2018 m.; |
| --- | --- |

J.

kadangi iki pandemijos pradžios bendrovės „Finnair“ finansiniai rezultatai buvo tvirti, 2019 m. pervežtų keleivių skaičius buvo išaugęs 10,3 proc., o bendrovės pajamos 2019 m. buvo padidėjusios 9,2 proc. ir siekė 3 097 mln. EUR, palyginti su 2 836 mln. EUR 2018 m.;

| K. | kadangi ir Suomijoje, ir kitose valstybėse taikyti suvaržymai padarė itin neigiamą poveikį bendrovės „Finnair“ veiklai, pirmiausia tarptautinių ir tarpžemyninių skrydžių požiūriu; kadangi oro transportas yra svarbi transporto rūšis: jis sujungia tokias atokias vietoves, kaip Suomija, su likusiu pasauliu; |
| --- | --- |

K.

kadangi ir Suomijoje, ir kitose valstybėse taikyti suvaržymai padarė itin neigiamą poveikį bendrovės „Finnair“ veiklai, pirmiausia tarptautinių ir tarpžemyninių skrydžių požiūriu; kadangi oro transportas yra svarbi transporto rūšis: jis sujungia tokias atokias vietoves, kaip Suomija, su likusiu pasauliu;

| L. | kadangi Helsinkio oro uostas yra stambus oro transporto centras, o bendrovė „Finnair“ – svarbi oro transporto paslaugų tarp Europos ir Azijos teikėja, be to, kadangi 2020 m. sausio mėn. į Kiniją vykstančių keleivių skaičius buvo padidėjęs 58 proc., palyginti su 2019 m. sausio mėn.; kadangi dėl epideminės padėties 2020 m. vasario mėn. smarkiai – 73 proc. – sumažėjo keleivių skaičius; |
| --- | --- |

L.

kadangi Helsinkio oro uostas yra stambus oro transporto centras, o bendrovė „Finnair“ – svarbi oro transporto paslaugų tarp Europos ir Azijos teikėja, be to, kadangi 2020 m. sausio mėn. į Kiniją vykstančių keleivių skaičius buvo padidėjęs 58 proc., palyginti su 2019 m. sausio mėn.; kadangi dėl epideminės padėties 2020 m. vasario mėn. smarkiai – 73 proc. – sumažėjo keleivių skaičius;

| M. | kadangi, palyginti su 2019 m., 2020 m. bendrovės „Finnair“ pervežtų keleivių skaičius sumažėjo 76,2 proc., o jos pajamos krito 73,2 proc., taigi bendrovės sukauptas veiklos nuostolis 2020 m. siekė 464,5 mln. EUR (9); kadangi reaguodama į tai bendrovė „Finnair“ turėjo sumažinti išlaidas, kad įveiktų šią krizę: lėšos buvo taupomos nekilnojamojo turto, orlaivių nuomos, IT (su bedrovės klientais susijusių procesų skaitmeninimo ir automatizavimo), pardavimo ir platinimo kaštų bei administracinių išlaidų ir kompensavimo sistemų srityse; kadangi dėl to darbo jėgos apimtį teko sumažinti 700 darbo vietų (10), beveik visiems darbuotojams dalį metų teko praleisti nemokamose atostogose, o 2021 m. nemokamose atostogose tebebuvo daug darbuotojų; |
| --- | --- |

M.

kadangi, palyginti su 2019 m., 2020 m. bendrovės „Finnair“ pervežtų keleivių skaičius sumažėjo 76,2 proc., o jos pajamos krito 73,2 proc., taigi bendrovės sukauptas veiklos nuostolis 2020 m. siekė 464,5 mln. EUR (9); kadangi reaguodama į tai bendrovė „Finnair“ turėjo sumažinti išlaidas, kad įveiktų šią krizę: lėšos buvo taupomos nekilnojamojo turto, orlaivių nuomos, IT (su bedrovės klientais susijusių procesų skaitmeninimo ir automatizavimo), pardavimo ir platinimo kaštų bei administracinių išlaidų ir kompensavimo sistemų srityse; kadangi dėl to darbo jėgos apimtį teko sumažinti 700 darbo vietų (10), beveik visiems darbuotojams dalį metų teko praleisti nemokamose atostogose, o 2021 m. nemokamose atostogose tebebuvo daug darbuotojų;

| N. | kadangi ilgalaikis bendrovės „Finnair“ tikslas – užtikrinti, kad jos veikla ne vėliau kaip 2045 m. taptų anglies dioksido poveikio požiūriu neutrali, o ne vėliau kaip 2025 m. pabaigoje būtų 50 proc. sumažintas grynasis išmetamas teršalų kiekis, palyginti su 2019 m. (11), be to, bendrovės teigimu, „Finnair“ ir pandemijos metu nenutrūkstamai daro pažangą tvarumo srityje bei investuoja į tausius biodegalus; |
| --- | --- |

N.

kadangi ilgalaikis bendrovės „Finnair“ tikslas – užtikrinti, kad jos veikla ne vėliau kaip 2045 m. taptų anglies dioksido poveikio požiūriu neutrali, o ne vėliau kaip 2025 m. pabaigoje būtų 50 proc. sumažintas grynasis išmetamas teršalų kiekis, palyginti su 2019 m. (11), be to, bendrovės teigimu, „Finnair“ ir pandemijos metu nenutrūkstamai daro pažangą tvarumo srityje bei investuoja į tausius biodegalus;

| O. | kadangi aviacijos sektoriaus indėlis į Suomijos ekonomiką yra didelis ir sudaro 3,2 proc. viso BVP (12), o darbuotojų atleidimas didžiausioje valstybės oro transporto bendrovėje „Finnair“ daro rimtą poveikį Helsinkio-Ūsimos regionui bei nacionalinei ekonomikai; |
| --- | --- |

O.

kadangi aviacijos sektoriaus indėlis į Suomijos ekonomiką yra didelis ir sudaro 3,2 proc. viso BVP (12), o darbuotojų atleidimas didžiausioje valstybės oro transporto bendrovėje „Finnair“ daro rimtą poveikį Helsinkio-Ūsimos regionui bei nacionalinei ekonomikai;

| P. | kadangi 2020 m. aviacijos sektoriuje dirbo 42 000 asmenų (23 000 tiesioginių ir 19 000 netiesioginių darbo vietų), taigi šie atleidimai rimtai paveiks nacionalinę ekonomiką; kadangi bedarbių, darbo ieškančių asmenų, skaičius Helsinkio-Ūsimos regione, kuriame susidurta su minėtaisiais atleidimais, padidėjo 0,8 procentinio punkto – nuo 6,4 proc. 2019 m. iki 7,2 proc. 2020 m., |
| --- | --- |

P.

kadangi 2020 m. aviacijos sektoriuje dirbo 42 000 asmenų (23 000 tiesioginių ir 19 000 netiesioginių darbo vietų), taigi šie atleidimai rimtai paveiks nacionalinę ekonomiką; kadangi bedarbių, darbo ieškančių asmenų, skaičius Helsinkio-Ūsimos regione, kuriame susidurta su minėtaisiais atleidimais, padidėjo 0,8 procentinio punkto – nuo 6,4 proc. 2019 m. iki 7,2 proc. 2020 m.,

| Q. | kadangi dėl krizės nulemto didėjančio nedarbo iš naujo įdarbinti buvusius bendrovės „Finnair“ darbuotojus gali būti sudėtinga; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl krizės nulemto didėjančio nedarbo iš naujo įdarbinti buvusius bendrovės „Finnair“ darbuotojus gali būti sudėtinga;

| R. | kadangi Komisija paskelbė, jog sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę, parengė ekonomikos gaivinimo planą ir akcentavo EGF, kaip nepaprastosios padėties atveju naudotinos priemonės, vaidmenį (13); |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisija paskelbė, jog sveikatos krizė sukėlė ekonomikos krizę, parengė ekonomikos gaivinimo planą ir akcentavo EGF, kaip nepaprastosios padėties atveju naudotinos priemonės, vaidmenį (13);

| 1. | pritaria Komisijai, kad EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos tenkinamos ir kad pagal tą reglamentą Suomija turi teisę gauti finansinę 1 752 360 EUR dydžio paramą, kuri sudaro 60 proc. visų išlaidų, siekiančių 2 920 600 EUR ir apimančių 2 730 600 EUR dydžio prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų išlaidas ir 190 000 EUR dydžio parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Suomijos valdžios institucijos paraišką pateikė 2020 m. gruodžio 30 d., o Komisija savo vertinimą baigė 2021 m. gegužės 6 d. ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; apgailestauja, kad, turint galvoje esamas aplinkybes, taip ilgai užtruko Komisijos vertinimas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad visi procedūriniai reikalavimai įvykdyti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad paraiška susijusi su iš viso 508 darbuotojais, atleistais iš bendrovės „Finnair Oyj“ ir vienos subrangovės; taip pat pažymi, jog Suomija tikisi, kad 500 iš visų kriterijus atitinkančių paramos gavėjų dalyvaus įgyvendinant priemones (tiksliniai paramos gavėjai); |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, jog tikėtina, kad socialinis atleidimų poveikis darbuotojams Helsinkio-Ūsimos regione, kuriame veikia bendrovės „Finnair“ operacijų centras ir kuriame bedarbių darbo ieškančių asmenų skaičius 2020 m. vasario – balandžio mėn. išaugo 22,5 proc., o 2019–2020 m. – 0,8 procentinio punkto (14), bus didelis, taigi atleistiems darbuotojams nebus lengva įsidarbinti iš naujo; todėl puikiai vertina tai, jog atleisti darbuotojai galėtų pasinaudoti jų poreikiams pritaikytu orientavimu ir pagalba ieškant darbo, įskaitant jų poreikiams pritaikytas kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo paslaugas, kad jie turėtų daugiau galimybių iš naujo įsidarbinti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad visi darbuotojai – nediskriminuojami ir nepriklausomai nuo savo pilietybės – turi būti integruoti ir remiami taikant priemones, įtrauktas į šį EGF projektą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad 44 proc. kriterijus atitinkančių asmenų yra moterys, o labiausiai nukentėjusi yra 30–54 metų amžiaus grupė; pažymi, kad antra pagal dydį yra 55–64 metų amžiaus grupė (28,20 proc.), kuri gali susidurti su papildomais reintegracijos į darbo rinką iššūkiais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams Suomija pradėjo teikti 2020 m. spalio 21 d., taigi tinkamumo gauti finansinę EGF paramą laikotarpis truks nuo 2020 m. spalio 21 d. iki 2022 m. gruodžio 30 d.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, kurias ketinama teikti darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, sudaro šie veiksmai: konsultuojamasis ugdymas ir kitos parengiamosios priemonės, užimtumo ir verslo paslaugos, mokymai, darbo užmokesčio subsidijos, veiklos pradžios dotacijos, kelionpinigiai ir išmokos už apgyvendinimą bei persikėlimą; palankiai vertina tai, kad paramos gavėjams rengiami profesinės kvalifikacijos mokymai, įskaitant kursus, pvz., dirbtinio intelekto, skaitmeninio saugumo ir robotikos srityse; be to, palankiai vertina tai, jog Suomija taiko darbo užmokesčio subsidijas, siekdama sumažinti paramos gavėjų darbo užmokesčio sąnaudas, ir veiklos pradžios dotacijas, siekdama skatinti verslo veiklos kūrimą, tačiau primena, kad ši parama turėtų priklausyti nuo aktyvaus šių paramos gavėjų dalyvavimo darbo paieškose arba mokymų veikloje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu, Suomija patyrė 2020 m. spalio 21 d., taigi išlaidos už parengiamąją, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir atskaitomybės veiklą bus tinkamos finansuoti EGF lėšomis nuo 2020 m. spalio 21 d. iki 2023 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad Suomija parengė suderintą individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą konsultuodamasi su darbo grupe; pabrėžia, kad parengiamoji veikla apėmė susitikimus su Ūsimos ekonominio vystymosi, transporto ir aplinkos centrų bei užimtumo ir ekonominio vystymosi tarnybų, bendrovės „Finnair“ ir profesinių sąjungų, konkrečiai – „Ilmailualan Unioni“ (IAU), „Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt“ (FINTO), „Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry“ (AKT) ir „Trade Union Pro“, atstovais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, jog Suomijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama pagalba iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos bendrovės atsakingos pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tvirtai pritaria tam, kad 2021–2027 m. laikotarpiu EGF būtų ir toliau naudojamas vadovaujantis solidarumu, sykiu dėmesį nukreipiant nuo restruktūrizacijos priežasties į jos poveikį; teigiamai vertina tai, kad pagal naująsias taisykles priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas taip pat bus pagrindas sprendžiant, ar pareiškėjas atitinka paramos gavimo kriterijus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(4)  Bendrovė „Hub Logistics Finland Oy“, veikianti Helsinkio-Ūsimos regione.

(5)  Kaip nustatyta EGF reglamento 3 straipsnyje.

(6)  ATAG. 2020 Aviation Benefits Beyond Borders Report, žr. https://aviationbenefits.org/media/167517/aw-oct-final-atag_abbb-2020-publication-digital.pdf.

(7)  IATA. Air Passenger Market Analysis June 2020, žr. https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0141.

(9)  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3801600

(10)  News | Finnair

(11)  News | Finnair

(12)  „Air Transport Action Group“ (ATAG), Aviation Benefits Beyond Borders, žr. https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/

(13)  COM(2020)0442.

(14)  Suomijos statistikos duomenų bazė: https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Suomijos paraišką „EGF/2020/007 FI/Finnair“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2021/1023.)

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/182

---

P9_TA(2021)0269

Atitinkami ETIAS pakeitimai: ECRIS-TCN ***I

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 67/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0003),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 11 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui padalyti į pirmiau nurodytą Komisijos pasiūlymą į dvi dalis ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 11 d. Pirmininkų sueigos sprendimą leisti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui padalyti į pirmiau nurodytą Komisijos pasiūlymą į dvi dalis ir juo remiantis parengti du atskirus teisėkūros pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 82 straipsnio 2 dalies d punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 82 straipsnio 2 dalies d punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0025/2019),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. kovo 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. kovo 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0083/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0083/2021),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001B

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/816 ir (ES) 2019/818, kiek tai susiję su prieigos prie kitų ES informacinių sistemų Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos naudojimo tikslais sąlygų nustatymu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1151.)

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/183

---

P9_TA(2021)0270

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto pereinamojo laikotarpio pratęsimas

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2021 m. gegužės 6 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pratęsiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas pereinamasis laikotarpis (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

(2022/C 67/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2021)3114), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2021)3114),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. gegužės 12 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. gegužės 12 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2021 m. birželio 3 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2021 m. birželio 3 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 85 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 85 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2021 m. birželio 8 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2021 m. birželio 8 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pereinamuoju laikotarpiu iki 2021 m. birželio 18 d. to reglamento 4 straipsnyje nustatyta tarpuskaitos prievolė netaikoma ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias investavimo riziką, tiesiogiai susijusią su pensijų sistemos įstaigų finansiniu mokumu, ir subjektams, įsteigtiems siekiant pensijų sistemos įstaigos įsipareigojimų neįvykdymo atveju teikti kompensacijas tokių pensijų sistemos įstaigų nariams; kadangi tas pereinamasis laikotarpis buvo nustatytas siekiant išvengti neigiamo išvestinių finansinių priemonių sutarčių centrinės tarpuskaitos poveikio būsimų pensininkų pensinėms išmokoms ir suteikti laiko parengti perspektyvius techninius sprendimus, kad pensijų sistemos įstaigos galėtų perkelti piniginį ir nepiniginį įkaitą kaip kintamąsias garantines įmokas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 648/2012 89 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pereinamuoju laikotarpiu iki 2021 m. birželio 18 d. to reglamento 4 straipsnyje nustatyta tarpuskaitos prievolė netaikoma ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias investavimo riziką, tiesiogiai susijusią su pensijų sistemos įstaigų finansiniu mokumu, ir subjektams, įsteigtiems siekiant pensijų sistemos įstaigos įsipareigojimų neįvykdymo atveju teikti kompensacijas tokių pensijų sistemos įstaigų nariams; kadangi tas pereinamasis laikotarpis buvo nustatytas siekiant išvengti neigiamo išvestinių finansinių priemonių sutarčių centrinės tarpuskaitos poveikio būsimų pensininkų pensinėms išmokoms ir suteikti laiko parengti perspektyvius techninius sprendimus, kad pensijų sistemos įstaigos galėtų perkelti piniginį ir nepiniginį įkaitą kaip kintamąsias garantines įmokas;

| B. | kadangi pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 85 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą Komisija įgaliojama du kartus, kiekvieną kartą vieniems metams, pratęsti tą pereinamąjį laikotarpį, jei ji padaro išvadą, kad tokie perspektyvūs techniniai sprendimai dar neparengti ir kad neigiamas išvestinių finansinių priemonių sutarčių centrinės tarpuskaitos poveikis būsimų pensininkų pensinėms išmokoms išliko; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 85 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą Komisija įgaliojama du kartus, kiekvieną kartą vieniems metams, pratęsti tą pereinamąjį laikotarpį, jei ji padaro išvadą, kad tokie perspektyvūs techniniai sprendimai dar neparengti ir kad neigiamas išvestinių finansinių priemonių sutarčių centrinės tarpuskaitos poveikis būsimų pensininkų pensinėms išmokoms išliko;

| C. | kadangi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) savo 2020 m. gruodžio mėn. ataskaitoje rekomendavo Komisijai pratęsti išimties galiojimą vieniems metams ir taip suteikti pagrindinėms sandorio šalims papildomo laiko savo prieigos modeliams patobulinti, kad jie taptų plačiau prieinami pensijų sistemos įstaigoms, ir kartu išvengti situacijos, kai tarpuskaitos prievolė pensijų sistemos įstaigoms būtų įvedama po COVID-19 rinkos dinamikos; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) savo 2020 m. gruodžio mėn. ataskaitoje rekomendavo Komisijai pratęsti išimties galiojimą vieniems metams ir taip suteikti pagrindinėms sandorio šalims papildomo laiko savo prieigos modeliams patobulinti, kad jie taptų plačiau prieinami pensijų sistemos įstaigoms, ir kartu išvengti situacijos, kai tarpuskaitos prievolė pensijų sistemos įstaigoms būtų įvedama po COVID-19 rinkos dinamikos;

| D. | kadangi Komisija, atsižvelgdama į ESMA ataskaitą, laikosi nuomonės, kad pereinamąjį laikotarpį iš tiesų būtina metams pratęsti, kad numatomus sprendimus būtų galima gerai apgalvoti ir dar patobulinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija, atsižvelgdama į ESMA ataskaitą, laikosi nuomonės, kad pereinamąjį laikotarpį iš tiesų būtina metams pratęsti, kad numatomus sprendimus būtų galima gerai apgalvoti ir dar patobulinti;

| E. | kadangi dėl šios priežasties Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą, kuriuo pereinamasis laikotarpis pratęsiamas iki 2022 m. birželio 18 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl šios priežasties Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą, kuriuo pereinamasis laikotarpis pratęsiamas iki 2022 m. birželio 18 d.;

| F. | kadangi šis deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka, kad Sąjungos pensijų sistemos įstaigoms būtų užtikrintas tikrumas, kurio joms reikia dėl centrinės tarpuskaitos išimties; |
| --- | --- |

F.

kadangi šis deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka, kad Sąjungos pensijų sistemos įstaigoms būtų užtikrintas tikrumas, kurio joms reikia dėl centrinės tarpuskaitos išimties;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/185

---

P9_TA(2021)0271

Muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės nustatymas ***II

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2022/C 67/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (07234/1/2021 – C9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (07234/1/2021 – C9-0196/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0474), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0474),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0196/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 67.

(2)  OL C 158, 2021 4 30, p. 133.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/186 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/186

---

P9_TA(2021)0272

2021–2027 m. „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ***II

2021 m. birželio 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo įsteigiamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2022/C 67/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06980/2/2021 – C9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06980/2/2021 – C9-0195/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0382) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0382) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0447), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0447),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0197/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0197/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 165.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 84.

(3)  2019 4 4 priimti tekstai, P8_TA(2019)0350.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl ESF+ investicijų į kovą su vaikų skurdu

2019 m. ES buvo 18 mln. vaikų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis; kai kuriose valstybėse narėse tokių vaikų buvo labai daug. COVID-19 protrūkis ir jo socialiniai bei ekonominiai padariniai padidino nelygybę bei skurdą ir padarė didesnį poveikį būtent jiems. Vaikų skurdas yra paplitęs visose valstybėse narėse ir tebėra didesnis nei darbingo amžiaus suaugusiųjų.

Todėl Komisija palankiai vertina subalansuotą susitarimą, pagal kurį ESF+ tampa viena svarbiausių priemonių vaikų skurdo problemai spręsti. Susitarime pripažįstama, kad reikia skubiai investuoti į vaikus visose valstybėse narėse.

2021 m. kovo 24 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos vaiko garantijos sukūrimo, kad šią problemą būtų galima spręsti struktūriškai. Programuodama ESF+ Komisija visomis išgalėmis sieks užtikrinti, kad valstybės narės skirtų tinkamą ESF+ finansavimą ir taip prisidėtų prie Europos vaiko garantijų sistemos įgyvendinimo. Be to, ji skatins valstybes nares taip pat naudoti kitas ES finansavimo priemones ir turimus nacionalinius išteklius tinkamoms investicijoms šioje srityje remti.

Komisijos pareiškimas dėl ESF+ investicijų į jaunimo užimtumą

Komisija pabrėžia, kad po COVID-19 protrūkio jaunimas neproporcingai nukentėjo nuo socialinės ir ekonominės krizės. Nuo 2019 m. gruodžio mėn. iki 2020 m. gruodžio mėn. jaunimo nedarbas ES padidėjo 3 procentiniais punktais ir bedarbių jaunuolių skaičius pasiekė daugiau kaip 3,1 mln. Komisija taip pat primena, kad jaunimo nedarbas nuolat gerokai viršija suaugusiųjų nedarbą – naujausiais duomenimis, skirtumas viršijo 10 procentinių punktų (17,8 %, palyginti su 6,6 % 2020 m. gruodžio mėn.).

Komisija palankiai vertina teisėkūros institucijų pasiektą susitarimą, kuriuo pripažįstama, kad su šiuo iššūkiu susiduria visos valstybės narės. ESF+ yra svarbiausia ES finansavimo priemonė įgyvendinti neseniai priimtai sustiprintai Jaunimo garantijų iniciatyvai ir kitoms atitinkamoms priemonėms pagal Jaunimo užimtumo rėmimo iniciatyvą.

Programuodama ESF+ Komisija visomis išgalėmis sieks užtikrinti, kad valstybės narės skirtų tinkamą ESF+ finansavimą ir taip prisidėtų prie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo. Be to, ji skatins valstybes nares naudoti ir kitas ES finansavimo priemones bei turimus nacionalinius išteklius tinkamoms investicijoms šioje srityje remti.

---

2021 m. birželio 9 d., trečiadienis

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/188 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/188

---

P9_TA(2021)0273

ES skaitmeninis COVID pažymėjimas. ES piliečiai ***I

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 67/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0130),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0104/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0104/2021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2021 m. balandžio 29 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2021)0145).

---

P9_TC1-COD(2021)0068

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas asmenims laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/953.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Komisija pritaria tam, kad nebrangios ir prieinamos COVID-19 vakcinos ir SARS-CoV-2 infekcijos testai yra itin svarbūs kovojant su COVID-19 pandemija. Atsižvelgiant į tai, kad įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (ES) 2021/953 ir (ES) 2021/954 paskiepyti bus ne visi gyventojai, galimybė naudotis nebrangiais ir plačiai prieinamais testais yra svarbi siekiant palengvinti laisvą judėjimą ir judumą Europoje.

Siekdama paremti valstybių narių tyrimų pajėgumus, Komisija jau sutelkė lėšas pagal skubios paramos priemonę greitiesiems antigenų testams įsigyti ir pradėjo daugiau kaip pusės milijardo greitųjų antigenų testų bendrus viešuosius pirkimus. Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus federacija, gaudama finansavimą iš Skubios paramos priemonės lėšų, taip pat remia valstybes nares, kad jos padidintų tyrimų pajėgumus.

Siekdama toliau remti galimybę atlikti nebrangius testus, visų pirma asmenims, kurie kasdien kerta sieną arba dažnai vyksta į darbą ar mokyklą, lanko artimus giminaičius, kreipiasi dėl medicininės priežiūros arba rūpinasi artimaisiais, Komisija įsipareigoja pagal skubios paramos priemonę sutelkti papildomų 100 mln. EUR lėšų SARS-CoV-2 infekcijos testams, kurie pagal Reglamentą (ES) 2021/953 suteikia teisę išduoti testo pažymėjimą, įsigyti. Prireikus galėtų būti sutelkta daugiau lėšų papildomai prie šios 100 mln. EUR sumos, jei tam pritars biudžeto valdymo institucija.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/190 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/190

---

P9_TA(2021)0274

ES skaitmeninis COVID pažymėjimas. Trečiųjų šalių piliečiai ***I

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, skirtų trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 67/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0140), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0140),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 77 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0100/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 77 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0100/2021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2021 m. balandžio 29 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2021)0146).

---

P9_TC1-COD(2021)0071

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/954.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Komisija pritaria tam, kad nebrangios ir prieinamos COVID-19 vakcinos ir SARS-CoV-2 infekcijos testai yra itin svarbūs kovojant su COVID-19 pandemija. Atsižvelgiant į tai, kad įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (ES) 2021/953 ir (ES) 2021/954 paskiepyti bus ne visi gyventojai, galimybė naudotis nebrangiais ir plačiai prieinamais testais yra svarbi siekiant palengvinti laisvą judėjimą ir judumą Europoje.

Siekdama paremti valstybių narių tyrimų pajėgumus, Komisija jau sutelkė lėšas pagal skubios paramos priemonę greitiesiems antigenų testams įsigyti ir pradėjo daugiau kaip pusės milijardo greitųjų antigenų testų bendrus viešuosius pirkimus. Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus federacija, gaudama finansavimą iš Skubios paramos priemonės lėšų, taip pat remia valstybes nares, kad jos padidintų tyrimų pajėgumus.

Siekdama toliau remti galimybę atlikti nebrangius testus, visų pirma asmenims, kurie kasdien kerta sieną arba dažnai vyksta į darbą ar mokyklą, lanko artimus giminaičius, kreipiasi dėl medicininės priežiūros arba rūpinasi artimaisiais, Komisija įsipareigoja pagal skubios paramos priemonę sutelkti papildomų 100 mln. EUR lėšų SARS-CoV-2 infekcijos testams, kurie pagal Reglamentą (ES) 2021/953 suteikia teisę išduoti testo pažymėjimą, įsigyti. Prireikus galėtų būti sutelkta daugiau lėšų papildomai prie šios 100 mln. EUR sumos, jei tam pritars biudžeto valdymo institucija.

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/192 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/192

---

P9_TA(2021)0279

2021–2027 m. Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“ ***II

2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2022/C 67/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06879/1/2021 – C9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06879/1/2021 – C9-0191/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0460) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0460) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0459),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0198/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria savo pareiškimams, pridėtiems prie šios rezoliucijos, kurie bus paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos, kurie bus paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su visais prie šios rezoliucijos pridedamais pareiškimais būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL C 45, 2019 2 4, p. 1.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 295.

(3)  OL C 108, 2021 3 26, p. 312.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas dėl pagalbos, skiriamos pagal finansines priemones, sustabdymo

Europos Parlamentas pažymi, kad Reglamente (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, pateikiama bendra nuoroda, kad esama galimybės sustabdyti pagalbą nenurodant konkretaus tokio sprendimo pagrindo. Tokiu būdu pagalba turėtų būti sustabdyta tais atvejais, kai šalis partnerė nuolat nesilaiko demokratijos, teisinės valstybės ar gero valdymo principų arba nepaiso žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių arba tarptautiniu mastu pripažintų branduolinės saugos standartų.

Vis dėlto Europos Parlamentas pažymi, kad, kitaip nei kitų geografinių bendradarbiavimo sričių atveju, specialiose kaimynystės regionui skirtose nuostatose, visų pirma 20 straipsnio 2 dalyje, numatyta didesnė parama pilietinei visuomenei, konfliktų prevencijai ir taikos kūrimui, žmonių tarpusavio ryšiams, įskaitant vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, parama žmogaus teisių padėties ar su krize susijusių paramos priemonių gerinimui didelio ar nuolatinio demokratijos, žmogaus teisių ar teisinės valstybės padėties blogėjimo atveju arba padidėjus konfliktų grėsmei. Europos Parlamentas mano, kad tokia didesnė parama pirmiau minėtose srityse taip pat turėtų būti teikiama, jei minėtas padėties blogėjimas vyksta šalyse, kurios nepriklauso kaimynystės regionui, ir primena, kad, visų pirma, 4 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad veiksmai pagal temines programas taip pat gali būti vykdomi tais atvejais, kai geografinė programa yra sustabdyta.

Europos Parlamentas mano, kad bet koks pagal šias priemones teikiamos pagalbos sustabdymas pakeistų pagal įprastą teisėkūros procedūrą sutartą bendrą finansinį režimą. Kaip viena iš teisėkūros institucijų ir vienas iš biudžeto valdymo instituciją sudarančių narių Europos Parlamentas šiuo požiūriu turi teisę visapusiškai įgyvendinti savo prerogatyvas, jeigu toks sprendimas būtų priimtas.

Europos Parlamento pareiškimas dėl Tarybos sprendimo 2010/427/ES ir strateginio koordinavimo

Europos Parlamentas pažymi, kad Tarybos sprendimo 2010/427/ES 9 straipsnyje pateiktos nuorodos į Sąjungos išorės veiksmų priemones yra nebeaktualios, todėl mano, kad siekiant teisinio aiškumo šis straipsnis turėtų būti atnaujintas Europos Sąjungos sutarties 27 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, kad būtų atsižvelgta į 2021–2027 m. DFP laikotarpiu taikomas Sąjungos išorės pagalbos priemones, t. y. į Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, Pasirengimo narystei paramos priemonę ir Europos branduolinės saugos tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, taip pat į Sprendimą dėl užjūrio asociacijos, įskaitant Grenlandiją.

Europos Parlamentas ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) sukurti strateginio koordinavimo struktūrą, sudarytą iš visų atitinkamų Komisijos tarnybų ir EIVT, siekiant užtikrinti nuoseklumą, sinergiją, skaidrumą ir atskaitomybę, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/947, kuriuo sukuriama Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, 5 straipsnyje.

Komisijos pareiškimas dėl geopolitinio dialogo su Europos Parlamentu dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“

Europos Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento politinės kontrolės funkcijas, nustatytas Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnyje, įsipareigoja vesti abiejų institucijų aukšto lygio geopolitinį dialogą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (KVTBP) „Globali Europa“, įgyvendinimo. Šis dialogas turėtų sudaryti sąlygas keistis nuomonėmis su Europos Parlamentu, į kurio poziciją dėl KVTBP įgyvendinimo bus visapusiškai atsižvelgta.

Palaikant geopolitinį dialogą bus aptariamos bendros gairės dėl KVTBP įgyvendinimo, be kita ko, dėl programavimo prieš priimant programavimo dokumentus, ir dėl konkrečių temų, pavyzdžiui, dėl naujiems uždaviniams ir prioritetams skirto rezervo naudojimo arba dėl svertų taikymo, dėl kurio gali pasikeisti migracijai skirtas finansavimas arba sustabdytas paramos teikimas šaliai partnerei, kai ji nuolat nesilaiko demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principų.

Geopolitinio dialogo struktūra bus tokia:

| i) | Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo bei Komisijos narių, atsakingų už tarptautinę partnerystę, kaimynystės politiką ir plėtrą, ir Europos Parlamento aukšto lygio dialogas; |
| --- | --- |

i)

Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo bei Komisijos narių, atsakingų už tarptautinę partnerystę, kaimynystės politiką ir plėtrą, ir Europos Parlamento aukšto lygio dialogas;

| ii) | nuolatinis dialogas vyresniųjų pareigūnų lygmeniu su AFET ir DEVE darbo grupėmis siekiant užtikrinti tinkamą pasirengimą aukšto lygio dialogui ir tolesnę su juo susijusią veiklą. |
| --- | --- |

ii)

nuolatinis dialogas vyresniųjų pareigūnų lygmeniu su AFET ir DEVE darbo grupėmis siekiant užtikrinti tinkamą pasirengimą aukšto lygio dialogui ir tolesnę su juo susijusią veiklą.

Aukšto lygio dialogas vyks bent du kartus per metus. Vienas iš posėdžių gali sutapti su posėdžiu, per kurį Komisija pateiks metinį biudžeto projektą.

Komisijos pareiškimas dėl 50 ir 51 konstatuojamųjų dalių bei 8 straipsnio 10 dalies

Pagal regionines migracijos rėmimo programas bus remiamos visapusiškos, subalansuotos ir konkretiems tikslams pritaikytos partnerystės su atitinkamomis kilmės ar tranzito šalimis ir priimančiosiomis šalimis, laikantis lankstaus skatinamojo požiūrio ir įgyvendinant koordinavimo mechanizmą pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“. Prireikus jas papildys veiksmai pagal šalių programas.

Siekdama užtikrinti, kad šios lėšos būtų naudojamos kuo veiksmingiau ir darytų kuo didesnį poveikį, atsižvelgiant į Sąjungos ir šalių partnerių politikos prioritetus, Europos Komisija aktyviai įgyvendins šiuos prioritetus pasitelkdama visas atitinkamas Sąjungos priemones ir sinchronizuotai bei veiksmingai koordinuodama veiksmus su valstybėmis narėmis. Ji užtikrins, kad Europos Parlamentas ir Taryba būtų išsamiai ir reguliariai informuojami, kad būtų galima keistis nuomonėmis.

---

2021 m. birželio 10 d., ketvirtadienis

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/195

---

P9_TA(2021)0280

Ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) (1)

(2022/C 67/34)

Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projektas (2021/2053(INL)–2019/0900(APP))

EUROPOS PARLAMENTAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 228 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos pritarimą (2),

atsižvelgdamas į Europos Komisijos nuomonę (3),

laikydamasis specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos turėtų būti nustatytos laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 20 straipsnio 2 dalies d punkto ir 228 straipsnio, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) nuostatų; |
| --- | --- |

(1)

ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos turėtų būti nustatytos laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 20 straipsnio 2 dalies d punkto ir 228 straipsnio, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) nuostatų;

| (2) | Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (4) paskutinį kartą iš dalies keistas 2008 metais. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas turėtų būti panaikintas ir pakeistas reglamentu, priimtu remiantis SESV 228 straipsnio 4 dalimi. |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (4) paskutinį kartą iš dalies keistas 2008 metais. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas turėtų būti panaikintas ir pakeistas reglamentu, priimtu remiantis SESV 228 straipsnio 4 dalimi.

| (3) | Chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą pripažįstama kaip pagrindinė Sąjungos piliečių teisė. Chartijos 43 straipsnyje pripažįstama teisė kreiptis į Europos ombudsmeną dėl netinkamų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų administravimo veiksmų. Siekiant užtikrinti, kad tos teisės būtų veiksmingos ir kad būtų padidintas ombudsmeno gebėjimas atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus, taip pagrindžiant ombudsmeno nepriklausomumą, nuo kurio jie abu priklauso, jam turėtų būti suteiktos visos priemonės, būtinos Sutartyse ir šiame reglamente nurodytoms ombudsmeno pareigoms sėkmingai vykdyti; |
| --- | --- |

(3)

Chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą pripažįstama kaip pagrindinė Sąjungos piliečių teisė. Chartijos 43 straipsnyje pripažįstama teisė kreiptis į Europos ombudsmeną dėl netinkamų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų administravimo veiksmų. Siekiant užtikrinti, kad tos teisės būtų veiksmingos ir kad būtų padidintas ombudsmeno gebėjimas atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus, taip pagrindžiant ombudsmeno nepriklausomumą, nuo kurio jie abu priklauso, jam turėtų būti suteiktos visos priemonės, būtinos Sutartyse ir šiame reglamente nurodytoms ombudsmeno pareigoms sėkmingai vykdyti;

| (4) | nustatant sąlygas, kuriomis skundas gali būti pateiktas ombudsmenui, turėtų būti laikomasi visiškos, laisvos ir lengvos prieigos principo, tinkamai atsižvelgiant į specialius apribojimus, atsirandančius dėl teisinių ir administracinių procedūrų; |
| --- | --- |

(4)

nustatant sąlygas, kuriomis skundas gali būti pateiktas ombudsmenui, turėtų būti laikomasi visiškos, laisvos ir lengvos prieigos principo, tinkamai atsižvelgiant į specialius apribojimus, atsirandančius dėl teisinių ir administracinių procedūrų;

| (5) | ombudsmenas turėtų veikti tinkamai atsižvelgdamas į Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų, kurių veiklą jis tiria, kompetenciją; |
| --- | --- |

(5)

ombudsmenas turėtų veikti tinkamai atsižvelgdamas į Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų, kurių veiklą jis tiria, kompetenciją;

| (6) | būtina nustatyti procedūras, kurių reikia laikytis, kai ombudsmenas, atlikęs tyrimus, nustato netinkamo administravimo atvejus. Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas turėtų pateikti išsamų pranešimą Europos Parlamentui. Ombudsmenui taip pat turėtų būti suteikta teisė į tą metinį pranešimą įtraukti jo rekomendacijų laikymosi lygio vertinimą; |
| --- | --- |

(6)

būtina nustatyti procedūras, kurių reikia laikytis, kai ombudsmenas, atlikęs tyrimus, nustato netinkamo administravimo atvejus. Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas turėtų pateikti išsamų pranešimą Europos Parlamentui. Ombudsmenui taip pat turėtų būti suteikta teisė į tą metinį pranešimą įtraukti jo rekomendacijų laikymosi lygio vertinimą;

| (7) | siekiant sustiprinti ombudsmeno vaidmenį ir skatinti geriausią administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose, pageidautina leisti ombudsmenui, nedarant poveikio jo pirminei pareigai nagrinėti skundus, vykdyti tyrimus savo iniciatyva, kai jis tai mano esant reikalinga, ir visų pirma pasikartojančiais ar ypač rimtais netinkamo administravimo atvejais; |
| --- | --- |

(7)

siekiant sustiprinti ombudsmeno vaidmenį ir skatinti geriausią administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose, pageidautina leisti ombudsmenui, nedarant poveikio jo pirminei pareigai nagrinėti skundus, vykdyti tyrimus savo iniciatyva, kai jis tai mano esant reikalinga, ir visų pirma pasikartojančiais ar ypač rimtais netinkamo administravimo atvejais;

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (5), papildytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 (6), turėtų būti taikomas prašymams dėl galimybės visuomenei susipažinti su ombudsmeno dokumentais, išskyrus prašymus, gautus atliekant tyrimą, kurių atveju prašymus turėtų nagrinėti ta Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, kuri yra iniciatorė; |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (5), papildytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 (6), turėtų būti taikomas prašymams dėl galimybės visuomenei susipažinti su ombudsmeno dokumentais, išskyrus prašymus, gautus atliekant tyrimą, kurių atveju prašymus turėtų nagrinėti ta Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, kuri yra iniciatorė;

| (9) | ombudsmenas turėtų turėti galimybę susipažinti su visa informacija, reikalinga jo pareigoms atlikti. Tuo tikslu Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą tyrimui reikalingą informaciją. Tais atvejais, kai vykdydamas ombudsmeno pareigas jis turi susipažinti su Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų arba valstybių narių valdžios institucijų turima įslaptinta informacija, ombudsmenas turėtų turėti teisę susipažinti su tokia informacija, su sąlyga, kad buvo užtikrinta, jog buvo laikytasi jos apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

(9)

ombudsmenas turėtų turėti galimybę susipažinti su visa informacija, reikalinga jo pareigoms atlikti. Tuo tikslu Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą tyrimui reikalingą informaciją. Tais atvejais, kai vykdydamas ombudsmeno pareigas jis turi susipažinti su Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų arba valstybių narių valdžios institucijų turima įslaptinta informacija, ombudsmenas turėtų turėti teisę susipažinti su tokia informacija, su sąlyga, kad buvo užtikrinta, jog buvo laikytasi jos apsaugos taisyklių;

| (10) | ombudsmenas ir jo personalas turėtų būti įpareigoti konfidencialiai tvarkyti bet kokią informaciją, kurią jie gavo vykdydami savo pareigas, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos pranešti valstybių narių institucijoms apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su nusikalstama veika ir apie kuriuos jis sužinojo tyrimo metu. Ombudsmenas taip pat turėtų galėti informuoti Sąjungos atitinkamą instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie faktus, kurie kelia abejonių dėl jų darbuotojo elgesio. Ombudsmeno pareiga konfidencialiai tvarkyti visą atliekant jo pareigas gautą informaciją neturėtų pažeisti ombudsmeno pareigos veikti kiek įmanoma gerbiant atvirumo principą, kaip nustatyta SESV 15 straipsnio 1 dalyje. Visų pirma, kad galėtų tinkamai vykdyti savo pareigas ir pagrįsti išvadas, ombudsmenas savo ataskaitose turėtų galėti remtis bet kokia viešai prieinama informacija; |
| --- | --- |

(10)

ombudsmenas ir jo personalas turėtų būti įpareigoti konfidencialiai tvarkyti bet kokią informaciją, kurią jie gavo vykdydami savo pareigas, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos pranešti valstybių narių institucijoms apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su nusikalstama veika ir apie kuriuos jis sužinojo tyrimo metu. Ombudsmenas taip pat turėtų galėti informuoti Sąjungos atitinkamą instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie faktus, kurie kelia abejonių dėl jų darbuotojo elgesio. Ombudsmeno pareiga konfidencialiai tvarkyti visą atliekant jo pareigas gautą informaciją neturėtų pažeisti ombudsmeno pareigos veikti kiek įmanoma gerbiant atvirumo principą, kaip nustatyta SESV 15 straipsnio 1 dalyje. Visų pirma, kad galėtų tinkamai vykdyti savo pareigas ir pagrįsti išvadas, ombudsmenas savo ataskaitose turėtų galėti remtis bet kokia viešai prieinama informacija;

| (11) | ombudsmenui, kai tai būtina jo pareigoms atlikti, turėtų būti suteikta galimybė bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir keistis informacija, laikantis taikytinos nacionalinės ir Sąjungos teisės, ir su kitomis Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ar agentūromis laikantis taikytinos Sąjungos teisės; |
| --- | --- |

(11)

ombudsmenui, kai tai būtina jo pareigoms atlikti, turėtų būti suteikta galimybė bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir keistis informacija, laikantis taikytinos nacionalinės ir Sąjungos teisės, ir su kitomis Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ar agentūromis laikantis taikytinos Sąjungos teisės;

| (12) | ombudsmeną kadencijos pradžioje visai kadencijai turėtų rinkti Europos Parlamentas, parinkdamas jį iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai ir kurie visiškai užtikrina savo nepriklausomumą ir kompetenciją. Be to, turėtų būti nustatytos bendrosios sąlygos, inter alia, dėl ombudsmeno pareigų pasibaigimo, ombudsmeno pakeitimo, su ombudsmeno pareigomis nesuderinamų aplinkybių, ombudsmeno atlyginimo, privilegijų ir imunitetų; |
| --- | --- |

(12)

ombudsmeną kadencijos pradžioje visai kadencijai turėtų rinkti Europos Parlamentas, parinkdamas jį iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai ir kurie visiškai užtikrina savo nepriklausomumą ir kompetenciją. Be to, turėtų būti nustatytos bendrosios sąlygos, inter alia, dėl ombudsmeno pareigų pasibaigimo, ombudsmeno pakeitimo, su ombudsmeno pareigomis nesuderinamų aplinkybių, ombudsmeno atlyginimo, privilegijų ir imunitetų;

| (13) | turėtų būti patikslinta, kad ombudsmeno būstinė yra Europos Parlamento būstinėje, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 6 dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos (toliau – Protokolas Nr. 6) vienintelio straipsnio a punkte; |
| --- | --- |

(13)

turėtų būti patikslinta, kad ombudsmeno būstinė yra Europos Parlamento būstinėje, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 6 dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos (toliau – Protokolas Nr. 6) vienintelio straipsnio a punkte;

| (14) | ombudsmenas turėtų užtikrinti lyčių lygybę savo sekretoriate, tinkamai atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų, nustatytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (7) (toliau – Tarnybos nuostatai) 1d straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(14)

ombudsmenas turėtų užtikrinti lyčių lygybę savo sekretoriate, tinkamai atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų, nustatytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (7) (toliau – Tarnybos nuostatai) 1d straipsnio 2 dalį;

| (15) | pasikonsultavęs su Europos Parlamentu, Taryba ir Europos Komisija, ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo nuostatas. Jei per ombudsmeno nustatytą laikotarpį šios institucijos nepateikia nuomonės, jis gali priimti atitinkamas įgyvendinimo nuostatas. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aukščiausius ombudsmeno pareigų vykdymo standartus, šiame reglamente turėtų būti nustatytas būtiniausias įgyvendinimo nuostatų turinys, |
| --- | --- |

(15)

pasikonsultavęs su Europos Parlamentu, Taryba ir Europos Komisija, ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo nuostatas. Jei per ombudsmeno nustatytą laikotarpį šios institucijos nepateikia nuomonės, jis gali priimti atitinkamas įgyvendinimo nuostatas. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aukščiausius ombudsmeno pareigų vykdymo standartus, šiame reglamente turėtų būti nustatytas būtiniausias įgyvendinimo nuostatų turinys,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reguliavimo dalykas ir principai

1.   Šiuo reglamentu nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas).

2.   Eidamas savo pareigas ombudsmenas yra visiškai nepriklausomas ir jo veiklai nereikalingas joks išankstinis leidimas.

3.   Ombudsmenas padeda atskleisti netinkamo administravimo atvejus Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų veikloje, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, kai šis vykdo savo teismines funkcijas, tinkamai atsižvelgdamas į SESV 20 straipsnio 2 dalies d punktą ir 228 straipsnį bei Chartijos 41 straipsnį dėl teisės į gerą administravimą.

Ombudsmenui negali būti skundžiamas joks jokios kitos valdžios institucijos ar asmens veiksmas.

4.   Tinkamais atvejais ombudsmenas teikia rekomendacijas, sprendimų pasiūlymus ir pasiūlymus dėl patobulinimų, kad būtų išspręstas konkretus klausimas.

5.   Vykdydamas savo pareigas ombudsmenas negali ginčyti teismo sprendimo teisingumo ar teismo kompetencijos priimti sprendimą.

2 straipsnis

Skundai

1.   Kiekvienas Sąjungos pilietis arba kiekvienas bet kurioje valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą būstinę turintis fizinis arba juridinis asmuo gali tiesiogiai ar per Europos Parlamento narį pateikti ombudsmenui skundą dėl netinkamo administravimo.

2.   Skunde turi būti aiškiai nurodomas skundo dalykas ir skundo pateikėjo tapatybė. Skundo pateikėjas gali prašyti, kad skundas ar jo dalys liktų konfidencialūs.

3.   Skundas turi būti pateiktas ne vėliau kaip per dvejus metus nuo tos dienos, kai skundo pateikėjas sužinojo apie faktus, kuriais jis grindžia savo skundą. Prieš pateikdamas skundą, skundo pateikėjas kreipiasi į atitinkamas Sąjungos institucijas, organus, tarnybas ar agentūras.

4.   Ombudsmenas atmeta skundą kaip nepriimtiną, jei jis nepatenka į jo įgaliojimų sritį arba jei netenkinami 2 ir 3 dalyse nustatyti procedūriniai reikalavimai. Jeigu skundas nepatenka į ombudsmeno įgaliojimų sritį, jis gali patarti skundo pateikėjui kreiptis į kitą instituciją.

5.   Jei ombudsmenas nustato, kad skundas yra akivaizdžiai nepagrįstas, jis baigia skundo nagrinėjimą ir apie tą išvadą informuoja jo pateikėją. Jei skundo pateikėjas apie savo skundą informavo atitinkamą Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą, ombudsmenas taip pat apie tai praneša atitinkamai institucijai.

6.   Skundai, susiję su Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų bei jų darbuotojų darbo santykiais, priimami tik tuo atveju, jeigu atitinkamas asmuo išnaudojo visas vidaus administracines procedūras, t. y. Tarnybos nuostatų 90 straipsnyje nurodytas procedūras, o atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros kompetentinga institucija yra priėmusi sprendimą arba pasibaigė atsakymo pateikimo terminas. Ombudsmenas taip pat turi teisę tikrinti priemones, kurių ėmėsi atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros kompetentinga institucija, kad užtikrintų galimų priekabiavimo aukų apsaugą ir atkurtų sveiką ir saugią darbo aplinką, kurioje gerbiamas susijusių asmenų orumas, kol vyksta administracinis tyrimas, jei tie susiję asmenys pasinaudojo visomis su šiomis priemonėmis susijusiomis vidaus administracinėmis procedūromis.

7.   Ombudsmenas informuoja atitinkamą Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie užregistruotą skundą, kai tik tas užregistruotas skundas paskelbiamas priimtinu priimamas sprendimas pradėti tyrimą.

8.   Ombudsmenui pateikiami skundai nedaro įtakos terminams pateikti apeliaciją administracinėje procedūroje arba teismo procese.

9.   Jei dėl to, kad skunde pateikiami faktai nagrinėjami ar buvo išnagrinėti teisme, ombudsmenas pripažįsta skundą nepriimtinu arba nusprendžia nutraukti jo nagrinėjimą, visų ombudsmeno iki to momento atliktų tyrimų rezultatai pridedami prie bylos ir ta byla uždaroma.

10.   Ombudsmenas kuo anksčiau praneša skundo pateikėjui apie veiksmus, kurių jis ėmėsi nagrinėdamas skundą, ir kiek įmanoma siekia rasti sprendimą kartu su atitinkama institucija, organu, tarnyba ar agentūra, kad būtų panaikinta netinkamo administravimo praktika. Ombudsmenas praneša skundo pateikėjui apie siūlomą sprendimą ir atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pateiktas pastabas, jei tokių buvo. Skundo pateikėjas bet kuriuo skundo nagrinėjimo etapu gali pateikti pastabų arba papildomos informacijos, kuri nebuvo žinoma skundo teikimo momentu.

Radus sprendimą, kuriam pritarė skundo pateikėjas ir atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, ombudsmenas gali baigti nagrinėti bylą, netaikydamas 4 straipsnyje numatytos procedūros.

3 straipsnis

Tyrimas

1.   Eidamas savo pareigas ombudsmenas atlieka, jo nuomone, reikalingus tyrimus savo paties iniciatyva arba nagrinėdamas pateiktą skundą.

2.   Pradėjęs tokį tyrimą, ombudsmenas nepagrįstai nedelsdamas apie tai praneša atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai. Nedarant poveikio 5 straipsniui, atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra gali savo iniciatyva arba ombudsmeno prašymu pateikti komentarų ar įrodymų, kurie gali būti naudingi.

3.   Ombudsmenas gali vykdyti tyrimus savo iniciatyva, kai jis tai mano esant reikalinga, ir visų pirma pasikartojančiais, sistemingais ar ypač rimtais netinkamo administravimo atvejais, ir traktuoti tuos atvejus kaip viešojo intereso klausimus. Tokių tyrimų kontekste jis taip pat gali teikti pasiūlymus ir iniciatyvas, kad paskatintų gerą administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose.

4 straipsnis

Ombudsmeno ir institucijų bendravimas

1.   Kai, atlikus tyrimą, nustatomi netinkamo administravimo atvejai, ombudsmenas nepagrįstai nedelsdamas informuoja atitinkamą Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie tyrimo rezultatus ir tinkamais atvejais pateikia rekomendacijų.

2.   Atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra per tris mėnesius pateikia ombudsmenui išsamią nuomonę. Atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai pateikus pagrįstą prašymą, ombudsmenas gali tą terminą pratęsti. Tas pratęsimas negali viršyti dviejų mėnesių. Jei atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra nepateikia nuomonės iki pirminio trijų mėnesių termino arba pratęsto termino pabaigos, ombudsmenas gali užbaigti tyrimą be tokios nuomonės.

3.   Užbaigus tyrimą ombudsmenas siunčia pranešimą atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai ir, jei tai būtina atsižvelgiant į nustatyto netinkamo administravimo atvejo pobūdį ar mastą, Europos Parlamentui. Savo pranešime ombudsmenas gali pateikti rekomendacijų. Ombudsmenas praneša skundo pateikėjui apie tyrimo rezultatus, atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pateiktą nuomonę ir visas ataskaitoje pateiktas rekomendacijas.

4.   Atlikdamas Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros veiklos tyrimą, kai tinkama, ombudsmenas gali savo iniciatyva arba Europos Parlamentui paprašius tinkamu lygmeniu būti išklausytas Europos Parlamento posėdyje.

5.   Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas pateikia Europos Parlamentui pranešimą apie savo atliktų tyrimų rezultatus. Į pranešimą įtraukiamas ombudsmeno rekomendacijų laikymosi vertinimas, sprendimų pasiūlymai ir pasiūlymai dėl patobulinimų. Tinkamais atvejais į pranešimą taip pat įtraukiami ombudsmeno tyrimų, susijusių su priekabiavimu, informavimu apie pažeidimus, interesų konfliktais Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ar agentūrose, rezultatai.

5 straipsnis

Informacijos teikimas ombudsmenui

1.   Šiame straipsnyje informacijos teikimas apima visas fizines ir elektronines priemones, kuriomis ombudsmenas ir jo sekretoriatas gali susipažinti su informacija, įskaitant dokumentus, nesvarbu, kokios jie būtų formos.

2.   ES įslaptinta informacija – bet kuri informacija arba medžiaga, kuri pažymėta ES slaptumo žyma ir kurią neteisėtai atskleidus būtų padaryta tam tikro dydžio žala Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams.

3.   Vadovaudamosi šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis, Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros bei valstybių narių kompetentingos institucijos ombudsmeno prašymu arba savo iniciatyva nepagrįstai nedelsdamos pateikia ombudsmenui visą informaciją, kurios jis paprašė tyrimo tikslais.

4.   ES įslaptinta informacija ombudsmenui suteikiama laikantis šių principų ir sąlygų:

| a) | Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, teikianti ES įslaptintą informaciją, turi būti užbaigusi savo atitinkamas vidaus procedūras, o tais atvejais, kai įslaptintos informacijos rengėjas yra trečioji šalis, pastaroji turi būti davusi išankstinį raštišką sutikimą; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, teikianti ES įslaptintą informaciją, turi būti užbaigusi savo atitinkamas vidaus procedūras, o tais atvejais, kai įslaptintos informacijos rengėjas yra trečioji šalis, pastaroji turi būti davusi išankstinį raštišką sutikimą;

| b) | nustatyta būtinybė ombudsmenui žinoti; |
| --- | --- |

b)

nustatyta būtinybė ombudsmenui žinoti;

| c) | būtina užtikrinti, kad teisė susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija suteikiama tik asmenims, turintiems atitinkamo saugumo lygio asmens patikimumo pažymėjimą pagal nacionalinę teisę ir gavusiems kompetentingos saugumo institucijos leidimą. |
| --- | --- |

c)

būtina užtikrinti, kad teisė susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija suteikiama tik asmenims, turintiems atitinkamo saugumo lygio asmens patikimumo pažymėjimą pagal nacionalinę teisę ir gavusiems kompetentingos saugumo institucijos leidimą.

5.   Atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, teikdama ES įslaptintą informaciją, įvertina, ar ombudsmenas veiksmingai taiko vidaus saugumo taisykles ir fizines bei procedūrines priemones ES įslaptintai informacijai apsaugoti. Tuo tikslu ombudsmenas ir Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra taip pat gali sudaryti susitarimą, kuriuo nustatoma bendra ES įslaptintos informacijos teikimą reglamentuojanti sistema.

6.   Pagal 4 ir 5 dalis galimybė susipažinti su ES įslaptinta informacija suteikiama atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros patalpose, nebent su ombudsmenu būtų susitarta kitaip.

7.   Nedarant poveikio 3 daliai, valstybių narių kompetentingos institucijos gali atsisakyti suteikti ombudsmenui informaciją, kuriai taikomi nacionaliniai įstatymai dėl įslaptintos informacijos apsaugos arba nuostatos, draudžiančios jos perdavimą.

Vis dėlto atitinkama valstybė narė gali pateikti ombudsmenui tokią informaciją savo kompetentingos institucijos nustatytomis sąlygomis.

8.   Kai Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ar agentūros ir valstybių narių institucijos ruošiasi suteikti ombudsmenui ES įslaptintą informaciją ar kitą visuomenei neprieinamą informaciją, jos iš anksto informuoja apie tai ombudsmeną.

Ombudsmenas užtikrina, kad tokia informacija būtų tinkamai apsaugota ir visų pirma neatskleidžia jos skundo pateikėjui ar visuomenei be išankstinio Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros arba atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos sutikimo. ES įslaptintos informacijos atveju sutikimas duodamas raštu.

9.   Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ar agentūros, atsisakantys leisti susipažinti su ES įslaptinta informacija, raštu pateikia ombudsmenui pagrindimą, kuriame nurodomos bent atsisakymo priežastys.

10.   Ombudsmenas 8 dalyje nurodytą informaciją saugo tik tol, kol tyrimas galutinai užbaigiamas.

Ombudsmenas gali prašyti, kad Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra arba valstybė narė tokią informaciją saugotų bent penkerius metus.

11.   Jei prašoma pagalba nebuvo suteikta, ombudsmenas apie tai gali pranešti Europos Parlamentui, kuris imasi tinkamų veiksmų.

6 straipsnis

Visuomenės galimybė susipažinti su ombudsmeno turimais dokumentais

Ombudsmenas nagrinėja prašymus dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, išskyrus tuos, kurie gauti atliekant tyrimą ir ombudsmeno laikomi to tyrimo metu arba po jo užbaigimo, laikydamasis Reglamente (EB) Nr. 1049/2001, papildytame Reglamentu (EB) Nr. 1367/2006, , nustatytų sąlygų ir apribojimų.

7 straipsnis

Pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymai

1.   Ombudsmeno prašymu Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų pareigūnai ir kiti tarnautojai duoda parodymus dėl faktų, kurie susiję su ombudsmeno atliekamu tyrimu.

2.   Tie pareigūnai ir kiti tarnautojai turi kalbėti savo institucijos, organo, tarnybos ar agentūros vardu. Jie ir toliau laikosi pagal jiems taikomas taisykles nustatytų įpareigojimų.

8 straipsnis

Tyrimai, susiję su informavimu apie pažeidimus

1.   Ombudsmenas gali atlikti tyrimą, siekdamas nustatyti netinkamą administravimo tvarkant informaciją, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 22a straipsnyje, atvejus, kuriuos jam atskleidė pareigūnas ar kitas tarnautojas pagal atitinkamas Tarnybos nuostatuose nustatytas taisykles.

2.   Tokiais atvejais pareigūnui ar kitam tarnautojui taikoma Tarnybos nuostatuose numatyta apsauga nuo galimų žalingų padarinių dėl Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros veiksmų, kurių ji imasi dėl praneštos informacijos.

3.   Ombudsmenas taip pat gali ištirti, ar atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai tiriant tokį atvejį būta netinkamo administravimo veiksmų, be kita ko, susijusių su atitinkamo pareigūno ar kito tarnautojo apsauga.

9 straipsnis

Profesinė paslaptis

1.   Ombudsmenas ir jo darbuotojai neatskleidžia informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gauna atlikdami tyrimą. Nedarant poveikio 2 daliai, jie visų pirma neatskleidžia jokios ombudsmenui pateiktos ES įslaptintos informacijos ar Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų vidaus dokumentų arba dokumentų, kurie patenka į Sąjungos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos taikymo sritį, taip pat informacijos, kuri galėtų pakenkti skundo pateikėjo ar bet kurio kito susijusio asmens teisėms.

2.   Nedarant poveikio bendrai visų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų pareigai teikti ataskaitas Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (8) 8 straipsnį, jei ombudsmenui atliekant tyrimą nustatyti faktai gali būti laikomi nusikalstama veika arba su ja susiję, ombudsmenas apie tai praneša kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 (9) 24 straipsnį Europos prokuratūrai bei OLAF tiek, kiek atitinkamas atvejis patenka į jų kompetencijos sritį.

3.   Prireikus ir susitarus su Europos prokuratūra ar OLAF, ombudsmenas taip pat informuoja apie tai Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar kitas tarnautojas ir kuri gali pradėti atitinkamas procedūras.

10 straipsnis

Bendradarbiavimas su valstybių narių institucijomis ir Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ir agentūromis

1.   Ombudsmenas, kai tai būtina jo pareigoms atlikti, gali bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis, laikydamasis taikomų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų.

2.   Neviršydamas savo pareigų, ombudsmenas taip pat gali bendradarbiauti su kitomis Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ir agentūromis, visų pirma su tomis, kurios yra atsakingos už pagrindinių teisių propagavimą ir apsaugą. Ombudsmenas vengia bet kokio tų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų veiklos sutapimo ar dubliavimosi.

3.   Su šio reglamento įgyvendinimu susijęs pranešimas valstybių narių institucijoms pateikiamas per valstybių narių nuolatines atstovybes Sąjungoje, išskyrus atvejus, kai atitinkama nuolatinė atstovybė sutinka, kad ombudsmeno sekretoriatas gali tiesiogiai kreiptis į atitinkamos valstybės narės institucijas.

11 straipsnis

Ombudsmeno rinkimai

1.   Ombudsmenas renkamas ir gali būti perrenkamas kitai kadencijai pagal SESV 228 straipsnio 2 dalį iš kandidatų, atrinktų laikantis skaidrios procedūros.

2.   Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus kvietimą teikti kandidatūras, ombudsmenas parenkamas iš asmenų, kurie:

| — | yra Sąjungos piliečiai, |
| --- | --- |

—

yra Sąjungos piliečiai,

| — | turi visas pilietines ir politines teises, |
| --- | --- |

—

turi visas pilietines ir politines teises,

| — | visiškai užtikrina savo nepriklausomumą, |
| --- | --- |

—

visiškai užtikrina savo nepriklausomumą,

| — | atitinka reikalavimus, keliamus asmenims, norintiems užimti aukštas pareigas teisminėje institucijoje savo šalyje, arba turi pripažintą kompetenciją ir patirtį, kad galėtų atlikti ombudsmeno pareigas, ir |
| --- | --- |

—

atitinka reikalavimus, keliamus asmenims, norintiems užimti aukštas pareigas teisminėje institucijoje savo šalyje, arba turi pripažintą kompetenciją ir patirtį, kad galėtų atlikti ombudsmeno pareigas, ir

| — | nebuvo nacionalinių vyriausybių nariai arba Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos ar Europos Komisijos nariai dvejus metus iki kvietimo teikti kandidatūras paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

—

nebuvo nacionalinių vyriausybių nariai arba Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos ar Europos Komisijos nariai dvejus metus iki kvietimo teikti kandidatūras paskelbimo dienos.

12 straipsnis

Ombudsmeno pareigų pasibaigimas

1.   Ombudsmenas baigia eiti savo pareigas pasibaigus jo kadencijos laikotarpiui arba jei atsistatydina ar yra atleidžiamas iš pareigų.

2.   Ombudsmenas toliau eina savo pareigas tol, kol paskiriamas naujas ombudsmenas, išskyrus atvejį, kai jis atleidžiamas iš pareigų.

3.   Ombudsmenui nustojus eiti pareigas dar prieš baigiantis kadencijai, per tris mėnesius nuo tada, kai pareigybė atsilaisvina, likusiam Europos Parlamento kadencijos laikotarpiui išrenkamas naujas ombudsmenas. Iki tol, kol bus išrinktas naujas ombudsmenas, už skubius klausimus, patenkančius į ombudsmeno pareigų sritį, atsakingas 16 straipsnio 2 dalyje nurodytas sekretoriato vadovas.

13 straipsnis

Atleidimas

Jei Europos Parlamentas ketina kreiptis dėl ombudsmeno atleidimo pagal SESV 228 straipsnio 2 dalį, prieš pateikdamas tokį prašymą jis išklauso ombudsmeną.

14 straipsnis

Ombudsmeno pareigų vykdymas

1.   Savo pareigas ombudsmenas atlieka vadovaudamasis SESV 228 straipsnio 3 dalimi. Ombudsmenas nesiima jokių su tų pareigų pobūdžiu nesuderinamų veiksmų.

2.   Pradėdamas eiti savo pareigas ombudsmenas iškilmingai prisiekia Teisingumo Teismui, kad eidamas Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas jis bus visiškai nepriklausomas ir nešališkas ir kad tiek vykdydamas savo pareigas, tiek ir baigęs jas eiti jis paisys su jomis susijusių įsipareigojimų. Iškilminga priesaika visų pirma apima pareigą elgtis sąžiningai ir diskretiškai, kiek tai susiję su jam baigus eiti savo pareigas pateikiamų pasiūlymų eiti tam tikras kitas pareigas ar tam tikrų privilegijų priėmimu.

3.   Savo kadencijos metu ombudsmenas negali turėti jokių kitų politinių ar administracinių pareigų ar dirbti kito mokamo ar nemokamo darbo.

15 straipsnis

Atlyginimas, privilegijos ir imunitetai

1.   Ombudsmeno atlyginimas, išmokos ir pensija yra tokio paties lygio kaip Teisingumo Teismo teisėjo.

2.   Ombudsmenui ir jo sekretoriato pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomi prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 11–14 ir 17 straipsniai.

16 straipsnis

Ombudsmeno sekretoriatas

1.   Ombudsmenui skiriamas tinkamas biudžetas, kuris turi būti pakankamas siekiant užtikrinti ombudsmeno nepriklausomumą ir sudaryti sąlygas vykdyti jo pareigas.

2.   Ombudsmenui padeda sekretoriatas. Ombudsmenas skiria sekretoriato vadovą.

3.   Ombudsmeno sekretoriato pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomi Europos Tarnybos nuostatai. Sekretoriato darbuotojų skaičius nustatomas kasmet, tvirtinant biudžetą.

4.   Tuo atveju, kai Sąjungos pareigūnai deleguojami į ombudsmeno sekretoriatą, tas delegavimas laikomas delegavimu tarnybos interesais pagal Tarnybos nuostatų 37 straipsnio pirmos pastraipos a punktą ir 38 straipsnį.

17 straipsnis

Ombudsmeno būstinė

Ombudsmeno būstinė yra Europos Parlamento būstinėje, kaip nustatyta Protokolo Nr. 6 vienintelio straipsnio a punkte.

18 straipsnis

Įgyvendinimo nuostatos

Ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo nuostatas pasikonsultavęs su Europos Parlamentu, Taryba ir Europos Komisija. Tos įgyvendinimo nuostatos atitinka šį reglamentą ir apima bent nuostatas dėl:

| a) | skundą pateikusio asmens ir atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros procesinių teisių; |
| --- | --- |

a)

skundą pateikusio asmens ir atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros procesinių teisių;

| b) | skundų gavimo, tvarkymo ir baigimo nagrinėti; |
| --- | --- |

b)

skundų gavimo, tvarkymo ir baigimo nagrinėti;

| c) | tyrimų savo iniciatyva; ir |
| --- | --- |

c)

tyrimų savo iniciatyva; ir

| d) | paskesnių tyrimų. |
| --- | --- |

d)

paskesnių tyrimų.

19 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

1.   Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas panaikinamas.

2.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3.   Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

---

(1)  Pagal Darbo tvarkos taisyklių 46 straipsnio trečią pastraipą Parlamentas nusprendė atidėti balsavimą dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, kol Taryba ir Komisija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 228 straipsnio 4 dalį pateiks savo poziciją dėl toliau pateikto reglamento projekto (A9-0174/2021).

1

(2)  ... m. ... ... d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  ... m. ... ... d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (OL L 113, 1994 5 4, p. 15).

4

(5)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

5

(6)  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

6

(7)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

7

(8)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

8

(9)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

9

---

| 2022 2 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/203 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/203

---

P9_TA(2021)0281

Pereinamojo laikotarpio nuostatos siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį (Reglamento (ES) 2016/1628 dalinis pakeitimas) ***I

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį, iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos tam tikriems mechanizmams su 56 kW–130 kW ir didesnės kaip 300 kW galios varikliais (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 67/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0254), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0254),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0185/2021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 2 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P9_TC1-COD(2021)0129

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį, iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos, taikomos tam tikriems mechanizmams su 56 kW arba didesnės ir 130 kW arba mažesnės galios ir 300 kW arba didesnės galios intervalų varikliais

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1068.)

---