# Uradni list C 497/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 497 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6410. december 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 497

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6410. december 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2021/C 497/01 | Resolucija Sveta o upravljavski strukturi strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2021/C 497/01

Resolucija Sveta o upravljavski strukturi strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030)

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 497/02 | Sporočilo Komisije o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov | 5 |
| 2021/C 497/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10495 – WP / AP / T-MOBILE NETHERLANDS) (
  1
  ) | 14 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 497/02

Sporočilo Komisije o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

5

2021/C 497/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10495 – WP / AP / T-MOBILE NETHERLANDS) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2021/C 497/04 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2181, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2177 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo | 15 |
| 2021/C 497/05 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo | 17 |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 497/06 | Menjalni tečaji eura — 9. december 2021 | 19 |
| | Računsko sodišče |
| 2021/C 497/07 | Posebno poročilo št. 25/2021 – Podpora Evropskega socialnega sklada za boj proti dolgotrajni brezposelnosti: | 20 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2021/C 497/08 | Sheme elektronske identifikacije, priglašene v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu | 21 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2021/C 497/04

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2181, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2177 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo

15

2021/C 497/05

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo

17

Evropska komisija

2021/C 497/06

Menjalni tečaji eura — 9. december 2021

19

Računsko sodišče

2021/C 497/07

Posebno poročilo št. 25/2021 – Podpora Evropskega socialnega sklada za boj proti dolgotrajni brezposelnosti:

20

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2021/C 497/08

Sheme elektronske identifikacije, priglašene v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu

21

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 497/09 | Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 25 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 497/09

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/1

---

Resolucija Sveta o upravljavski strukturi strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030)

(2021/C 497/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

POUDARJA, DA:

| 1. | je strateški okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (1) (v nadaljnjem besedilu: strateški okvir) glavno orodje na ravni EU za sodelovanje med državami članicami, Evropsko komisijo ter tretjimi državami in deležniki, če in ko je to primerno, njegov glavni cilj pa je podpreti nadaljnji razvoj sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah članicah ter spodbujati njihovo evropsko razsežnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je do leta 2030 vzpostavitev in nadaljnji razvoj evropskega izobraževalnega prostora glavni politični cilj strateškega okvira; |
| --- | --- |

2.

OPOZARJA, DA:

| 3. | je bila v resoluciji Sveta o strateškem okviru Komisija pozvana, naj v skladu s Pogodbama in ob popolnem spoštovanju subsidiarnosti „do konca leta 2021 poskuša z državami članicami doseči dogovor o primerni upravljavski strukturi, ki bi usklajevala delo in usmerjala razvoj strateškega okvira z glavnim ciljem vzpostavitve in nadaljnjega razvoja evropskega izobraževalnega prostora, ter razmisli tudi o vprašanjih, ki bi jih bilo treba obravnavati na višji politični ravni; pri tem naj poskrbi, da ne bo povzročeno dodatno breme za države članice ter da bodo države članice prevzele odgovornost za ta proces“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | strateški okvir bi moral v prvem obdobju cikla do leta 2025 „ohraniti vse preizkušene mehanizme vzajemnega učenja iz ET 2020, kot so delovne skupine, sestave generalnih direktorjev in instrumenti vzajemnega učenja, ter ohraniti sodelovanje drugih ustreznih organov upravljanja“ (2) brez ustvarjanja nepotrebnih struktur ali dodatnih bremen za države članice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | cilj, da bi zagotovili večjo usklajenost z glavnimi prednostnimi nalogami EU (3) – z zagotavljanjem podpore političnim usmeritvam na ravni EU, omogočanjem učinkovite izmenjave informacij med politično ravnjo (Svet in njegova pristojna pripravljalna telesa, tj. Odbor za izobraževanje), neformalnimi srečanji visokih uradnikov (skupina na visoki ravni za izobraževanje in usposabljanje ter srečanja generalnih direktorjev) in izvajanjem na tehnični ravni (delovne skupine strateškega okvira in druge strokovne skupine, skupaj s stalno skupino za kazalnike in merila) –, je bistvo strukture upravljanja strateškega okvira; |
| --- | --- |

5.

IMA CILJ, DA:

| 6. | se zagotovijo usmeritev in vodilna načela za strukturo upravljanja strateškega okvira, s posebnim poudarkom na vključenih akterjih in njihovih vlogah, organizacijskem okviru, v katerem se izvajajo dejavnosti strateškega okvira, in vprašanjih izvajanja, povezanih z upravljanjem. To resolucijo Sveta bi bilo treba razumeti kot instrument, ki dopolnjuje Resolucijo Sveta o strateškem okviru; |
| --- | --- |

6.

MENI – V SKLADU S POGODBAMA IN OB POPOLNEM SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI –, DA:

| 7. | so vodilna načela za strukturo upravljanja strateškega okvira naslednja:






  — | odgovornost in vključevanje: okrepiti odgovornost in sodelovanje držav članic in Sveta glede na njihovo vlog sprejemanja odločitev in vodenja politike; |
| --- | --- | --- |

7.

—

odgovornost in vključevanje: okrepiti odgovornost in sodelovanje držav članic in Sveta glede na njihovo vlog sprejemanja odločitev in vodenja politike;

| — | pristojnost: podpreti politične usmeritve na visoki ravni v EU in svetovati o vprašanjih, o katerih se bo razpravljalo na višji politični ravni, in sicer prek neformalne skupine na visoki ravni za izobraževanje in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: skupina na visoki ravni ) in ob njeni podpori, ne da bi pri tem zmanjšali vlogo in pristojnosti Odbora za izobraževanje kot pristojnega pripravljalnega telesa Sveta. Svet ima vodilno vlogo v strukturi upravljanja strateškega okvira; |
| --- | --- |

—

pristojnost: podpreti politične usmeritve na visoki ravni v EU in svetovati o vprašanjih, o katerih se bo razpravljalo na višji politični ravni, in sicer prek neformalne skupine na visoki ravni za izobraževanje in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: skupina na visoki ravni ) in ob njeni podpori, ne da bi pri tem zmanjšali vlogo in pristojnosti Odbora za izobraževanje kot pristojnega pripravljalnega telesa Sveta. Svet ima vodilno vlogo v strukturi upravljanja strateškega okvira;

| — | preglednost, kontinuiteta in učinkovitost: zagotoviti celovito in povezano organizacijo in pregled stanja številnih sklopov dejavnosti (na srečanjih generalnih direktorjev ter v delovnih skupinah strateškega okvira, strokovnih skupinah in drugih instrumentih vzajemnega učenja itd.) ter obenem premostiti prehod s tehnične na politično raven in obratno; |
| --- | --- |

—

preglednost, kontinuiteta in učinkovitost: zagotoviti celovito in povezano organizacijo in pregled stanja številnih sklopov dejavnosti (na srečanjih generalnih direktorjev ter v delovnih skupinah strateškega okvira, strokovnih skupinah in drugih instrumentih vzajemnega učenja itd.) ter obenem premostiti prehod s tehnične na politično raven in obratno;

| — | sodelovanje: prispevati h krepitvi sodelovanja in sinergij z drugimi področji politike, da bi podprli nacionalne reforme in vzpostavili evropski izobraževalni prostor v skladu z drugimi pobudami in instrumenti EU, med njimi z evropskim visokošolskim prostorom, evropskim semestrom, evropskim stebrom socialnih pravic, evropskim raziskovalnim prostorom, skladi kohezijske politike, Instrumentom Evropske unije za okrevanje ter drugimi programi in mehanizmi financiranja Unije, pa tudi z drugimi pobudami, kot so pobude na področju zaposlovanja, socialne politike, raziskav in inovacij, enakosti, mladine, športa, kulture, financ in zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

—

sodelovanje: prispevati h krepitvi sodelovanja in sinergij z drugimi področji politike, da bi podprli nacionalne reforme in vzpostavili evropski izobraževalni prostor v skladu z drugimi pobudami in instrumenti EU, med njimi z evropskim visokošolskim prostorom, evropskim semestrom, evropskim stebrom socialnih pravic, evropskim raziskovalnim prostorom, skladi kohezijske politike, Instrumentom Evropske unije za okrevanje ter drugimi programi in mehanizmi financiranja Unije, pa tudi z drugimi pobudami, kot so pobude na področju zaposlovanja, socialne politike, raziskav in inovacij, enakosti, mladine, športa, kulture, financ in zunanjih odnosov;

| 8. | skupina na visoki ravni, ki bi morala imeti osrednjo vlogo pri povezovanju tehnične ravni s politično ravnjo v strukturi upravljanja strateškega okvira, je neformalna skupina visokih uradnikov iz držav članic in Komisije, ki se sestaja in proaktivno opredeljuje, obravnava in usmerja strateška in prečna vprašanja za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju. Svet bi moral biti prek svojega pristojnega pripravljalnega telesa, tj. Odbora za izobraževanje, redno obveščen o izidih razprav skupine na visoki ravni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sestave generalnih direktorjev za šole, poklicno izobraževanje in usposabljanje ter visoko šolstvo so neformalne skupine visokih uradnikov iz držav članic in Komisije, ki se sestajajo in razpravljajo o vprašanjih, povezanih z njihovimi sektorji izobraževanja in usposabljanja, po potrebi pa tudi o medsektorskih vprašanjih. Predsedstvo lahko, če in ko je to primerno, povabi tretje države in deležnike k udeležbi na teh srečanjih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | strokovne skupine Komisije (4), kot so delovne skupine strateškega okvira, stalna skupina za kazalnike in merila, Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje ali strokovna skupina za kakovostne naložbe v izobraževanje in usposabljanje, so na razpolago strateškemu okviru s ciljem, da državam članicam in Komisiji pomagajo pri njihovem delu v zvezi z nadaljnjim razvojem politike na tehnični ravni, med drugim z vzajemnim učenjem, tehničnimi izmenjavami in opredelitvijo dobrih praks. Sestavljajo jih strokovnjaki iz držav članic in tretjih držav, mednarodne organizacije, deležniki in po potrebi neodvisni strokovnjaki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dejavnosti vzajemnega učenja omogočajo državam članicam, ki se soočajo s podobnimi izzivi politike, da skupaj delajo in izmenjujejo dobre prakse, se osredotočajo na izzive v posameznih državah ali podpirajo posamezen nacionalni program reform ob pomoči podobnih držav, organizacij deležnikov in neodvisnih strokovnjakov, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

11.

| 12. | skupna srečanja organov za izobraževanje in usposabljanje z drugimi pristojnimi organi na podobni ravni z drugih področij politike, kot so med drugim zaposlovanje, socialna politika, raziskave in inovacije, enakost, mladina, šport, kultura, finance in zunanji odnosi, ter uporaba finančnih instrumentov EU in nacionalnih finančnih instrumentov so pomembni v kontekstu sinergij med različnimi področji politike; |
| --- | --- |

12.

SE STRINJA, DA:

| 13. | bi moralo predsedstvo v sodelovanju s partnerji iz tria predsedstev in Komisijo prevzeti vodilno vlogo pri usklajevanju dela skupine na visoki ravni v kontekstu strateškega okvira; |
| --- | --- |

13.

| 14. | skupini na visoki ravni predseduje predsedstvo. Da bi zagotovili nemoten pretok informacij in ob upoštevanju njene predvidene vloge na politični ravni, bi se morala ta skupina sestajati vsaj dvakrat letno, tj. enkrat na predsedstvo. Če in ko je to primerno, lahko predsedstvo povabi tretje države in/ali deležnike, da se udeležijo sestankov skupine na visoki ravni kot opazovalci pri točkah dnevnega reda, ki so v skupnem interesu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | da bi podprli upravljanje in kontinuiteto dela v strateškem okviru, bi bilo treba organizirati redne izmenjave med predhodnima predsedstvoma, aktualnim predsedstvom, prihodnjima predsedstvoma in Komisijo, take skupne izmenjave pa bi morale potekati v okviru neformalne skupine za usklajevanje in podporo, tj. usklajevalnega odbora skupine na visoki ravni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | usklajevalni odbor skupine na visoki ravni poroča tej skupini in deluje pod njeno pristojnostjo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vloga usklajevalnega odbora skupine na visoki ravni je podpirati skupino na visoki ravni:






  — | s prispevanjem k oblikovanju programa skupine na visoki ravni ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog predsedstva, strateških prednostnih nalog strateškega okvira ter morebitnih aktualnih trendov in izzivov, tudi nepredvidenih dogodkov in razmer, ter predlaganjem tem za razpravo na sejah skupine na visoki ravni, vključno s tistimi, ki bi lahko prispevale k pripravi orientacijskih razprav v Svetu; |
| --- | --- | --- |

17.

—

s prispevanjem k oblikovanju programa skupine na visoki ravni ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog predsedstva, strateških prednostnih nalog strateškega okvira ter morebitnih aktualnih trendov in izzivov, tudi nepredvidenih dogodkov in razmer, ter predlaganjem tem za razpravo na sejah skupine na visoki ravni, vključno s tistimi, ki bi lahko prispevale k pripravi orientacijskih razprav v Svetu;

| — | z obveščanjem skupine na visoki ravni – za pravočasno izmenjavo informacij pa po potrebi tudi Odbora za izobraževanje – o napredku, doseženem v strateškem okviru pri vzpostavljanju evropskega izobraževalnega prostora, vključno prek rednega obveščanja o rezultatih srečanj generalnih direktorjev, ter o delu delovnih skupin strateškega okvira in strokovnih skupin, rezultatih vzajemnega učenja in drugih dejavnosti vzajemnega učenja; |
| --- | --- |

—

z obveščanjem skupine na visoki ravni – za pravočasno izmenjavo informacij pa po potrebi tudi Odbora za izobraževanje – o napredku, doseženem v strateškem okviru pri vzpostavljanju evropskega izobraževalnega prostora, vključno prek rednega obveščanja o rezultatih srečanj generalnih direktorjev, ter o delu delovnih skupin strateškega okvira in strokovnih skupin, rezultatih vzajemnega učenja in drugih dejavnosti vzajemnega učenja;

| — | s podpiranjem skupine na visoki ravni s širokimi usmeritvami za morebitne prihodnje politike in interakcijo med politikami izobraževanja in usposabljanja ter drugimi področji politike na mednarodni, evropski, nacionalni in regionalni ravni, tudi z opredeljevanjem zunanjih strokovnjakov, raziskovalcev, mednarodnih organizacij in drugih organizacij deležnikov, ki lahko zagotovijo dodatno strokovno znanje za razprave skupine na visoki ravni; |
| --- | --- |

—

s podpiranjem skupine na visoki ravni s širokimi usmeritvami za morebitne prihodnje politike in interakcijo med politikami izobraževanja in usposabljanja ter drugimi področji politike na mednarodni, evropski, nacionalni in regionalni ravni, tudi z opredeljevanjem zunanjih strokovnjakov, raziskovalcev, mednarodnih organizacij in drugih organizacij deležnikov, ki lahko zagotovijo dodatno strokovno znanje za razprave skupine na visoki ravni;

| — | s podpiranjem skupine na visoki ravni pri krepitvi sinergij, ki bi lahko prinesle dodano vrednost med izobraževanjem in usposabljanjem ter drugimi področji politike, kot so zaposlovanje, socialna politika, raziskave in inovacije, enakost, mladina, šport, kultura, finance ali zunanji odnosi; |
| --- | --- |

—

s podpiranjem skupine na visoki ravni pri krepitvi sinergij, ki bi lahko prinesle dodano vrednost med izobraževanjem in usposabljanjem ter drugimi področji politike, kot so zaposlovanje, socialna politika, raziskave in inovacije, enakost, mladina, šport, kultura, finance ali zunanji odnosi;

| — | s podpiranjem skupine na visoki ravni pri razmisleku o potrebi po morebitnem pregledu mandatov delovnih skupin strateškega okvira, ki bi ga skupaj izvedle Komisija in države članice ob upoštevanju posebne pristojnosti Komisije za opredeljevanje in pregledovanje teh mandatov; |
| --- | --- |

—

s podpiranjem skupine na visoki ravni pri razmisleku o potrebi po morebitnem pregledu mandatov delovnih skupin strateškega okvira, ki bi ga skupaj izvedle Komisija in države članice ob upoštevanju posebne pristojnosti Komisije za opredeljevanje in pregledovanje teh mandatov;

| — | s podpiranjem dela v zvezi z ocenjevanjem strukture upravljanja, vzpostavljene do leta 2025, da bi skupina na visoki ravni lahko prispevala k razpravam Odbora za izobraževanje o morebitnih revizijah strukture upravljanja za obdobje po letu 2025; |
| --- | --- |

—

s podpiranjem dela v zvezi z ocenjevanjem strukture upravljanja, vzpostavljene do leta 2025, da bi skupina na visoki ravni lahko prispevala k razpravam Odbora za izobraževanje o morebitnih revizijah strukture upravljanja za obdobje po letu 2025;

| — | z usklajevanjem priprave programa politike za obdobje 18 mesecev, ki ga mora potrditi skupina na visoki ravni; |
| --- | --- |

—

z usklajevanjem priprave programa politike za obdobje 18 mesecev, ki ga mora potrditi skupina na visoki ravni;

| 18. | usklajevalni odbor skupine na visoki ravni se sestaja redno, vsaj dvakrat na predsedstvo. Delo usklajevalnega odbora skupine na visoki ravni z enakimi pristojnostmi skupno usklajujeta predsedstvo in Komisija, tudi kar zadeva sofinanciranje. Sejam usklajevalnega odbora skupine na visoki ravni predseduje predsedstvo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | če in kadar bi bilo to potrebno, bi lahko usklajevalni odbor skupine na visoki ravni za omejeno obdobje izmed sodelujočih držav članic imenoval poročevalca, katerega vloga bi lahko bila, da skupino na visoki ravni – za pravočasno izmenjavo informacij pa po potrebi tudi Odbor za izobraževanje – obvešča o napredku, ki so ga dosegle delovne skupine strateškega okvira ter druge strokovne skupine in pristojni organi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | za zagotovitev nemotenega delovanja usklajevalnega odbora skupine na visoki ravni bi se lahko njegove operativne naloge in delovne metode, pa tudi morebitna imenovanja, naloge in trajanje mandata poročevalca, določile v mandatu, ki bi ga pripravil usklajevalni odbor skupine na visoki ravni in potrdila skupina na visoki ravni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ta resolucija začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije in se po potrebi pregleda na podlagi vmesnega pregleda strateškega okvira, ki ga bo Svet opravil leta 2025, ob upoštevanju ustreznih poročil Komisije, predvidenih v resoluciji Sveta o strateškem okviru, da bi jo prilagodili morebitnemu novemu razvoju in potrebam. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: resolucija Sveta o strateškem okviru)

(2)  Resolucija Sveta o strateškem okviru.

(3)  Nova strateška agenda za EU za obdobje 2019–2024 določa glavne prednostne naloge EU.

(4)  Register strokovnih skupin Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/5

---

SPOROČILO KOMISIJE

o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

(2021/C 497/02)

1.   Uvod

| 1. | Izvozne premije imajo lahko negativen učinek na konkurenco na trgu med potencialnimi konkurenčnimi ponudniki blaga in storitev. Zato Komisija kot varuhinja konkurence v skladu s Pogodbo strogo nasprotuje izvozni pomoči za trgovino znotraj Unije in izvoz iz Unije. Namen tega sporočila je pojasniti, kako Komisija ocenjuje podporo držav članic za zavarovanje izvoznih kreditov v skladu s pravili Unije o državni pomoči. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je uporabila svoja pooblastila za izdajo smernic o državnih pomočeh na področju kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov. Cilj je bil odpravljanje dejanskih ali potencialnih primerov izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, in sicer tako med izvozniki v različnih državah članicah (pri trgovini znotraj in zunaj Unije), kot tudi med zavarovatelji izvoznih kreditov, ki delujejo v Uniji. Leta 1997 je Komisija v svojem Sporočilu državam članicam po členu 93(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (1) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo iz leta 1997) določila načela za posredovanje države. Načela sporočila iz leta 1997 naj bi se uporabljala za obdobje pet let od 1. januarja 1998. Sporočilo je bilo pozneje prilagojeno, njegovo obdobje veljavnosti pa se je podaljšalo leta 2001 (2), 2004 (3), 2005 (4) in 2010 (5). Načela so se uporabljala se je do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izkušnje, pridobljene pri uporabi načel sporočila iz leta 1997, zlasti med finančno krizo v letih 2009–2011, so pokazale, da je treba pregledati politiko Komisije na tem področju. Zato je Komisija sprejela novo Sporočilo državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (6) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo iz leta 2012). Načela sporočila iz leta 2012 naj bi se načeloma uporabljala od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2018 (7). Priloga k sporočilu iz leta 2012 je bila pozneje večkrat prilagojena (8) in čas uporabe sporočila se je podaljšal leta 2018 (9) in 2020 (10). Zdaj se uporablja do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija je leta 2019 začela oceno sporočila iz leta 2012 v okviru preverjanja primernosti svežnja za posodobitev pravil na področju državnih pomoči, smernic za železnice in kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov (11). Rezultati ocene so pokazali, da pravila načeloma dobro delujejo, vendar zahtevajo nekaj manjših izboljšav, ki odražajo razvoj na trgu. Zato to sporočilo vsebuje le nekaj tehničnih prilagoditev, pri čemer ohranja načela iz sporočila iz leta 2012. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pravila iz tega sporočila bodo pripomogla k zagotavljanju, da državna pomoč ne izkrivlja konkurence med zasebnimi in javnimi ali javno podprtimi zavarovatelji izvoznih kreditov. Ta pravila bodo pripomogla tudi k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za izvoznike. |
| --- | --- |

5.

| 6. | To sporočilo državam članicam daje podrobnejše smernice o načelih, po katerih si namerava Komisija razlagati člena 107 in 108 Pogodbe, ter o uporabi teh členov za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov. Politika Komisije na tem področju naj bi tako postala čim bolj pregledna, zagotovili pa naj bi se tudi predvidljivost in enaka obravnava. V ta namen sporočilo določa vrsto pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, če želijo državni zavarovatelji vstopiti na trg kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za tržljiva tveganja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tveganja, ki načeloma niso tržljiva, ne spadajo na področje uporabe tega sporočila. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V oddelku 2 so navedeni področje uporabe tega sporočila ter določene opredelitve pojmov, ki se v njem uporabljajo. Oddelek 3 obravnava uporabo člena 107(1) Pogodbe in splošno prepoved državne pomoči za zavarovanje izvoznih kreditov za tržljiva tveganja. V oddelku 4 so navedene nekatere izjeme iz področja uporabe tržljivih tveganj ter pogoji za posredovanje države pri zavarovanju začasnih netržljivih tveganj, ki je lahko skladno z notranjim trgom. |
| --- | --- |

8.

2.   Področje uporabe sporočila in opredelitve pojmov

2.1   Področje uporabe

| 9. | Komisija bo načela iz tega sporočila uporabljala samo za zavarovanje izvoznih kreditov z obdobjem tveganja manj kot dve leti. Vsi drugi instrumenti za financiranje izvoza so izključeni iz področja uporabe tega sporočila. |
| --- | --- |

9.

2.2   Opredelitve pojmov

| 10. | V tem sporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (1) | „zavarovanje izvoznih kreditov“ pomeni zavarovalni produkt, s katerim zavarovatelj zagotovi zavarovanje pred komercialnimi ali političnimi tveganji ali obojim, povezanimi s plačilnimi obveznostmi v izvoznem poslu; |
| --- | --- | --- |

10.

(1)

„zavarovanje izvoznih kreditov“ pomeni zavarovalni produkt, s katerim zavarovatelj zagotovi zavarovanje pred komercialnimi ali političnimi tveganji ali obojim, povezanimi s plačilnimi obveznostmi v izvoznem poslu;

| (2) | „zasebni zavarovatelj kreditov“ pomeni družbo ali organizacijo, ki ni državni zavarovatelj in ponuja zavarovanje izvoznih kreditov; |
| --- | --- |

(2)

„zasebni zavarovatelj kreditov“ pomeni družbo ali organizacijo, ki ni državni zavarovatelj in ponuja zavarovanje izvoznih kreditov;

| (3) | „državni zavarovatelj“ pomeni družbo ali drugo organizacijo, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov s podporo ali v imenu države članice, ali državo članico, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov; |
| --- | --- |

(3)

„državni zavarovatelj“ pomeni družbo ali drugo organizacijo, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov s podporo ali v imenu države članice, ali državo članico, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov;

| (4) | „tržljiva tveganja“ pomenijo komercialna ali politična tveganja ali oboje, z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah, naštetih v Prilogi; vsa druga tveganja za namene tega sporočila veljajo za netržljiva; |
| --- | --- |

(4)

„tržljiva tveganja“ pomenijo komercialna ali politična tveganja ali oboje, z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah, naštetih v Prilogi; vsa druga tveganja za namene tega sporočila veljajo za netržljiva;

| (5) | „komercialna tveganja“ vključujejo zlasti naslednja tveganja:






  (a) | samovoljno odpoved pogodbe s strani kupca, to pomeni kakršno koli samovoljno odločitev zasebnega kupca o prekinitvi ali prenehanju pogodbe brez upravičenega razloga; |
| --- | --- | --- |

(5)

„komercialna tveganja“ vključujejo zlasti naslednja tveganja:

(a)

samovoljno odpoved pogodbe s strani kupca, to pomeni kakršno koli samovoljno odločitev zasebnega kupca o prekinitvi ali prenehanju pogodbe brez upravičenega razloga;

| (b) | samovoljno odklonitev zasebnega kupca, da bi sprejel blago iz pogodbe, brez upravičenega razloga; |
| --- | --- |

(b)

samovoljno odklonitev zasebnega kupca, da bi sprejel blago iz pogodbe, brez upravičenega razloga;

| (c) | plačilno nesposobnost zasebnega kupca in njegovega garanta; |
| --- | --- |

(c)

plačilno nesposobnost zasebnega kupca in njegovega garanta;

| (d) | podaljšano zamudo plačila, se pravi neplačilo dolga iz pogodbe s strani zasebnega kupca in njegovega garanta; |
| --- | --- |

(d)

podaljšano zamudo plačila, se pravi neplačilo dolga iz pogodbe s strani zasebnega kupca in njegovega garanta;

| (6) | „politična tveganja“ vključujejo zlasti naslednja tveganja:






  (a) | tveganje, da bosta javni kupec ali država preprečila izvedbo posla ali ne bosta plačala pravočasno; |
| --- | --- | --- |

(6)

„politična tveganja“ vključujejo zlasti naslednja tveganja:

(a)

tveganje, da bosta javni kupec ali država preprečila izvedbo posla ali ne bosta plačala pravočasno;

| (b) | tveganje, ki presega zmožnosti posameznega kupca ali njegovo odgovornost; |
| --- | --- |

(b)

tveganje, ki presega zmožnosti posameznega kupca ali njegovo odgovornost;

| (c) | tveganje, da država sredstev, ki so jih plačali kupci s sedežem v njej, ne bo prenesla državi zavarovanca; |
| --- | --- |

(c)

tveganje, da država sredstev, ki so jih plačali kupci s sedežem v njej, ne bo prenesla državi zavarovanca;

| (d) | tveganje višje sile zunaj države zavarovatelja, ki bi lahko vključevala vojne razmere, če njeni učinki niso zavarovani drugače; |
| --- | --- |

(d)

tveganje višje sile zunaj države zavarovatelja, ki bi lahko vključevala vojne razmere, če njeni učinki niso zavarovani drugače;

| (7) | „obdobje tveganja“ pomeni obdobje proizvodnje plus kreditno obdobje; |
| --- | --- |

(7)

„obdobje tveganja“ pomeni obdobje proizvodnje plus kreditno obdobje;

| (8) | „obdobje proizvodnje“ pomeni obdobje od datuma naročila do datuma dostave blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(8)

„obdobje proizvodnje“ pomeni obdobje od datuma naročila do datuma dostave blaga ali storitev;

| (9) | „kreditno obdobje“ pomeni obdobje, ki je kupcu v okviru izvozno-kreditnega posla na voljo za plačilo dostavljenega blaga in storitev; |
| --- | --- |

(9)

„kreditno obdobje“ pomeni obdobje, ki je kupcu v okviru izvozno-kreditnega posla na voljo za plačilo dostavljenega blaga in storitev;

| (10) | „kritje enega tveganja“ pomeni kritje za celotno prodajo določenemu kupcu ali eno pogodbo z določenim kupcem; |
| --- | --- |

(10)

„kritje enega tveganja“ pomeni kritje za celotno prodajo določenemu kupcu ali eno pogodbo z določenim kupcem;

| (11) | „pozavarovanje“ pomeni zavarovanje, ki ga zavarovatelj kupi pri drugem zavarovatelju zaradi upravljanja tveganj z zmanjšanjem lastnega tveganja; |
| --- | --- |

(11)

„pozavarovanje“ pomeni zavarovanje, ki ga zavarovatelj kupi pri drugem zavarovatelju zaradi upravljanja tveganj z zmanjšanjem lastnega tveganja;

| (12) | „sozavarovanje“ pomeni odstotek zavarovane škode, ki ga ne krije zavarovatelj, pač pa drug zavarovatelj; |
| --- | --- |

(12)

„sozavarovanje“ pomeni odstotek zavarovane škode, ki ga ne krije zavarovatelj, pač pa drug zavarovatelj;

| (13) | „kvotno pozavarovanje“ pomeni pozavarovanje, pri katerem mora zavarovatelj prenesti, pozavarovatelj pa sprejeti določen odstotek vsakega tveganja znotraj opredeljene kategorije posla, ki ga sklene zavarovatelj; |
| --- | --- |

(13)

„kvotno pozavarovanje“ pomeni pozavarovanje, pri katerem mora zavarovatelj prenesti, pozavarovatelj pa sprejeti določen odstotek vsakega tveganja znotraj opredeljene kategorije posla, ki ga sklene zavarovatelj;

| (14) | „dodatno kritje“ pomeni dodatno kritje nad kreditnim limitom, ki ga določi drug zavarovatelj; |
| --- | --- |

(14)

„dodatno kritje“ pomeni dodatno kritje nad kreditnim limitom, ki ga določi drug zavarovatelj;

| (15) | „celotni obseg poslov“ pomeni polico zavarovanja kreditov, pri kateri ne gre za kritje enega tveganja, se pravi polico zavarovanja kreditov, ki krije vse ali večino prodaj kreditov zavarovanca, pa tudi terjatve iz prodaje več kupcem. |
| --- | --- |

(15)

„celotni obseg poslov“ pomeni polico zavarovanja kreditov, pri kateri ne gre za kritje enega tveganja, se pravi polico zavarovanja kreditov, ki krije vse ali večino prodaj kreditov zavarovanca, pa tudi terjatve iz prodaje več kupcem.

3.   Uporaba člena 107(1) Pogodbe

3.1   Splošna načela

| 11. | V skladu s členom 107(1) Pogodbe „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Če zavarovanje izvoznih kreditov nudijo državni zavarovatelji, tako zavarovanje vključuje državna sredstva. Zaradi udeležbe države imajo lahko zavarovatelji ali izvozniki selektivno prednost, zaradi česar se lahko izkrivlja konkurenca ali lahko obstaja nevarnost izkrivljanja konkurence, lahko pa tudi vpliva na trgovino med državami članicami. Načela iz oddelkov 3.2, 3.3 in oddelka 4 so namenjena zagotavljanju smernic o tem, kako se taki ukrepi ocenjujejo v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

12.

3.2   Pomoč za zavarovatelje

| 13. | Če imajo državni zavarovatelji določene prednosti pred zasebnimi zavarovatelji kreditov, je lahko vključena državna pomoč. Te prednosti so lahko različnih oblik in lahko med drugim vključujejo:






  (a) | državna jamstva za zadolževanje in izgube; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

državna jamstva za zadolževanje in izgube;

| (b) | oprostitev od zahteve po zagotavljanju zadostnih rezerv in drugih zahtev, ki izhajajo iz izključitve zavarovanja izvoznih kreditov za račun države ali z njenim jamstvom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(b)

oprostitev od zahteve po zagotavljanju zadostnih rezerv in drugih zahtev, ki izhajajo iz izključitve zavarovanja izvoznih kreditov za račun države ali z njenim jamstvom iz Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12);

| (c) | delno ali popolno oprostitev davkov, ki se običajno plačujejo (na primer davek od dobička podjetij in davek od zavarovalnih poslov); |
| --- | --- |

(c)

delno ali popolno oprostitev davkov, ki se običajno plačujejo (na primer davek od dobička podjetij in davek od zavarovalnih poslov);

| (d) | dodelitev pomoči ali sredstev s strani države ali druge oblike financiranja, ki niso skladne z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(d)

dodelitev pomoči ali sredstev s strani države ali druge oblike financiranja, ki niso skladne z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu;

| (e) | zagotavljanje storitev s strani države, kot so dostop do in uporaba državne infrastrukture, opreme ali zaupnih podatkov pod pogoji, ki ne odražajo njihove tržne vrednosti; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje storitev s strani države, kot so dostop do in uporaba državne infrastrukture, opreme ali zaupnih podatkov pod pogoji, ki ne odražajo njihove tržne vrednosti;

| (f) | neposredno pozavarovanje s strani države ali jamstvo za neposredno državno pozavarovanje pod ugodnejšimi pogoji, kot so na voljo na trgu zasebnih pozavarovateljev, kar vodi k nerealno nizkim cenam pozavarovalnega kritja ali umetnemu ustvarjanju zmogljivosti, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo. |
| --- | --- |

(f)

neposredno pozavarovanje s strani države ali jamstvo za neposredno državno pozavarovanje pod ugodnejšimi pogoji, kot so na voljo na trgu zasebnih pozavarovateljev, kar vodi k nerealno nizkim cenam pozavarovalnega kritja ali umetnemu ustvarjanju zmogljivosti, ki jih na zasebnem trgu ne bi bilo.

3.3   Prepoved državne pomoči za izvozne kredite

| 14. | Ugodnosti za državne zavarovatelje iz točke 13 v zvezi s tržljivimi tveganji vplivajo na trgovanje s storitvami zavarovanja kreditov znotraj Unije. Povzročajo razlike v razpoložljivih zavarovalnih kritjih za tržljiva tveganja v različnih državah članicah. Zaradi tega se izkrivlja konkurenca med zavarovatelji v različnih državah članicah, ima pa tudi sekundarne učinke na trgovino znotraj Unije ne glede na to, ali gre za uvoz znotraj ali zunaj Unije (13). Če imajo državni zavarovatelji take prednosti v primerjavi z zasebnimi zavarovatelji kreditov, torej ne bi smeli zavarovati tržljivih tveganj. Zato je treba opredeliti pogoje, pod katerimi lahko delujejo državni zavarovatelji, da se zagotovi, da ne prejmejo državne pomoči. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ugodnosti za državne zavarovatelje je včasih tudi mogoče vsaj deloma prenesti na izvoznike. Take ugodnosti lahko izkrivljajo konkurenco in trgovino ter pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Če pa so izpolnjeni pogoji za zagotavljanje zavarovanja izvoznih kreditov za tržljiva tveganja, kot so določeni v oddelku 4.3 tega sporočila, bo Komisija štela, da neupravičene ugodnosti niso bile prenesene na izvoznike. |
| --- | --- |

15.

4.   Pogoji za nudenje zavarovanja izvoznih kreditov za začasno netržljiva tveganja

4.1   Splošna načela

| 16. | Če imajo državni zavarovatelji pred zasebnimi zavarovatelji kreditov katere od prednosti iz točke 13, v skladu s točko 14 ne smejo zavarovati tržljivih tveganj. Če želijo državni zavarovatelji ali njihova hčerinska podjetja zavarovati tržljiva tveganja, je treba zagotoviti, da pri tem nimajo neposrednih ali posrednih koristi od državne pomoči. Za to morajo imeti določeno količino lastnih sredstev (minimalni kapital, vključno z jamstvenim skladom) in zavarovalno-tehnične rezervacije (izravnalno rezervacijo) ter ustrezno dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/138/ES. Pogoj je tudi, da so ohranili vsaj ločen račun za upravo ter ločene račune za zavarovanje tržljivih in netržljivih tveganj s podporo države ali v njenem imenu kot dokaz, da za zavarovanje tržljivih tveganj ne prejemajo državne pomoči. Računovodski izkazi za posle, zavarovane na zavarovateljev račun, morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 91/674/ES (14). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Države članice, ki nudijo pozavarovanje zavarovateljem izvoznih kreditov s sodelovanjem v pozavarovalnih pogodbah v zasebnem sektorju, ki pokrivajo tržljiva in netržljiva tveganja, morajo dokazati, da programi ne vključujejo državne pomoči iz točke 13(f). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Državni zavarovatelji lahko pod pogoji iz oddelka 4 iz tega sporočila nudijo zavarovanje izvoznih kreditov za začasno netržljiva tveganja. |
| --- | --- |

18.

4.2   Izjeme od področja uporabe tržljivih tveganj: začasno netržljiva tveganja

| 19. | Ne glede na opredelitev tržljivih tveganj se nekatera komercialna ali politična tveganja ali oboje za kupce, ustanovljene v državah, naštetih v Prilogi, v naslednjih primerih štejejo za začasno netržljiva:






  (a) | kadar se Komisija odloči, da bo eno ali več držav začasno umaknila s seznama držav s tržljivimi tveganji iz Priloge, kot je opisano v oddelku 5.2, ker so zmogljivosti trga zasebnih zavarovateljev premajhne, da bi krile vsa ekonomsko upravičljiva tveganja v zadevnih državah; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

kadar se Komisija odloči, da bo eno ali več držav začasno umaknila s seznama držav s tržljivimi tveganji iz Priloge, kot je opisano v oddelku 5.2, ker so zmogljivosti trga zasebnih zavarovateljev premajhne, da bi krile vsa ekonomsko upravičljiva tveganja v zadevnih državah;

| (b) | kadar Komisija po prejemu obvestila države članice iz oddelka 5.3 tega sporočila odloči, da so tveganja za mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (15) in katerih skupni letni izvozni promet ne presega 2,5 milijona EUR, za izvoznike v državi članici priglasiteljici začasno netržljiva; |
| --- | --- |

(b)

kadar Komisija po prejemu obvestila države članice iz oddelka 5.3 tega sporočila odloči, da so tveganja za mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (15) in katerih skupni letni izvozni promet ne presega 2,5 milijona EUR, za izvoznike v državi članici priglasiteljici začasno netržljiva;

| (c) | če Komisija po prejemu obvestila države članice iz oddelka 5.3 tega sporočila odloči, da je kritje enega tveganja z obdobjem tveganja vsaj 181 dni in manj kot dve leti za izvoznike v državi članici priglasiteljici začasno netržljivo; |
| --- | --- |

(c)

če Komisija po prejemu obvestila države članice iz oddelka 5.3 tega sporočila odloči, da je kritje enega tveganja z obdobjem tveganja vsaj 181 dni in manj kot dve leti za izvoznike v državi članici priglasiteljici začasno netržljivo;

| (d) | če Komisija po prejemu obvestila države članice iz oddelka 5.4 tega sporočila odloči, da so zaradi pomanjkanja zavarovanja izvoznih kreditov nekatera tveganja za izvoznike v državi članici priglasiteljici začasno netržljiva. |
| --- | --- |

(d)

če Komisija po prejemu obvestila države članice iz oddelka 5.4 tega sporočila odloči, da so zaradi pomanjkanja zavarovanja izvoznih kreditov nekatera tveganja za izvoznike v državi članici priglasiteljici začasno netržljiva.

| 20. | Za čim večje zmanjšanje izkrivljanj konkurence na notranjem trgu lahko tveganja, ki v skladu s točko 19 veljajo za začasno netržljiva, krijejo državni zavarovatelji, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 4.3. |
| --- | --- |

20.

4.3   Pogoji za nudenje zavarovanja za začasno netržljiva tveganja

4.3.1   Kakovost kritja

| 21. | Kakovost kritja, ki ga zagotavljajo državni zavarovatelji, mora biti skladna s tržnimi standardi. Predvsem se lahko krijejo samo ekonomsko upravičljiva tveganja, se pravi tveganja, ki so sprejemljiva na podlagi trdnih načel zavarovanja. Najvišji odstotek kritja znaša 95 % za komercialna in politična tveganja, čakalni rok za odškodninske zahtevke pa mora biti najmanj 90 dni. |
| --- | --- |

21.

4.3.2   Načela zavarovanja

| 22. | Ocena tveganj mora vedno temeljiti na trdnih načelih zavarovanja. V skladu s tem tveganje finančno nezanesljivih transakcij ne pride v poštev za kritje v okviru javno podprtih shem. Merila sprejemljivosti tveganja morajo biti po teh načelih nedvoumna. Če poslovni odnos že obstaja, morajo imeti izvozniki pozitivne izkušnje s trgovanjem ali plačili ali obojim. Kupci morajo imeti čisto kartoteko, kar zadeva odškodninske zahtevke, verjetnost neplačila mora biti sprejemljiva, prav tako pa tudi njihova notranja ali zunanja bonitetna ocena. |
| --- | --- |

22.

4.3.3   Ustrezno oblikovanje cen

| 23. | Prevzem tveganja na podlagi pogodbe o zavarovanju izvoznih kreditov se mora nadomestiti z ustrezno premijo. Da se čim bolj omeji izrinjanje zasebnih zavarovateljev kreditov, morajo biti povprečne premije v okviru javno podprtih shem višje od povprečnih premij, ki jih zasebni zavarovatelji kreditov zaračunajo za podobna tveganja. Ta zahteva zagotavlja postopno odpravljanje posredovanja države, ker bodo višje premije zagotovile, da se izvozniki vrnejo k zasebnim zavarovateljem kreditov, takoj ko jim bodo to dopuščali tržni pogoji in bodo tveganja spet postala tržljiva. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Oblikovanje cen velja za ustrezno, če se zaračuna najnižja letna premija za tveganje (16) (premija varnega pristana) za ustrezne kategorije tveganja kupcev (17), kot so določene v spodnji tabeli. Premija varnega pristana se uporablja, razen če države članice dokažejo, da te stopnje niso ustrezne za zadevna tveganja. Za celotni obseg poslov mora kategorija tveganja ustrezati povprečnemu tveganju kupcev, ki jih krije polica.






  Kategorija tveganja | Minimalna letna premija za tveganje (18) (odstotek zavarovane vsote) |
| --- | --- | --- |
| Odlično (19) | 0,2 –0,4 |
| Dobro (20) | 0,41 –0,9 |
| Zadostno (21) | 0,91 –2,3 |
| Šibko (22) | 2,31 –4,5 |

24.

Kategorija tveganja

Minimalna letna premija za tveganje (18) (odstotek zavarovane vsote)

Odlično (19)

0,2 –0,4

Dobro (20)

0,41 –0,9

Zadostno (21)

0,91 –2,3

Šibko (22)

2,31 –4,5

| 25. | Pri sozavarovanju, kvotnem pozavarovanju in dodatnem kritju velja oblikovanje cen za ustrezno le, če je zaračunana premija vsaj 30 % višja od premije za (začetno) kritje, ki ga zagotovi zasebni zavarovatelj kreditov. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Da je oblikovanje cen ustrezno, je treba premiji za tveganje prišteti upravni prispevek, ne glede na trajanje pogodbe. |
| --- | --- |

26.

4.3.4   Preglednost in poročanje

| 27. | Države članice morajo sheme, uvedene za tveganja, ki v skladu s točko 19 veljajo za začasno netržljiva, objaviti na spletnih straneh državnih zavarovateljev ter pri tem navesti vse veljavne pogoje. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Komisiji morajo predložiti letna poročila o tveganjih, ki v skladu s točko 19 veljajo za začasno netržljiva in jih krijejo državni zavarovatelji. To morajo storiti najpozneje do 31. julija leta, ki sledi posredovanju. |
| --- | --- |

28.

| 29. | V poročilu morajo biti zajete naslednje informacije za vsako shemo:






  (a) | skupni znesek odobrenih kreditnih limitov; |
| --- | --- | --- |

29.

(a)

skupni znesek odobrenih kreditnih limitov;

| (b) | zavarovani posli; |
| --- | --- |

(b)

zavarovani posli;

| (c) | zaračunane premije; |
| --- | --- |

(c)

zaračunane premije;

| (d) | zabeležene in plačane terjatve; |
| --- | --- |

(d)

zabeležene in plačane terjatve;

| (e) | izterjani zneski; |
| --- | --- |

(e)

izterjani zneski;

| (f) | administrativni stroški sheme. |
| --- | --- |

(f)

administrativni stroški sheme.

| 30. | Informacije se predložijo v obliki preglednic, ki omogočajo iskanje, izpis, prenos in enostavno objavo na spletu, na primer v formatu CSV ali XML. Države članice morajo ta poročila objaviti na spletnih straneh državnih zavarovateljev. |
| --- | --- |

30.

5.   Postopkovna pravila

5.1   Splošna načela

| 31. | Tveganja iz točke 19(a) lahko pod pogoji iz oddelka 4.3 krijejo državni zavarovatelji. V takem primeru ni treba obvestiti Komisije. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Tveganja iz točk 19(b), (c) in (d) lahko krijejo državni zavarovatelji pod pogoji iz oddelka 4.3, potem ko so o tem obvestili Komisijo in se je ta strinjala. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Če kateri od pogojev iz oddelka 4.3 ni izpolnjen, to ne pomeni, da se zavarovanje izvoznih kreditov ali zavarovalna shema samodejno prepove. Če želi država članica odstopati od katerega od teh pogojev iz oddelka 4.3 ali če obstaja kakršen koli dvom o tem, ali načrtovana shema zavarovanja izvoznih kreditov izpolnjuje pogoje iz tega sporočila, zlasti oddelka 4, jo mora priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Analiza v skladu s pravili o državni pomoči ne vpliva na skladnost določenega ukrepa z drugimi določbami Pogodbe. |
| --- | --- |

34.

5.2   Sprememba seznama držav s tržljivimi tveganji

| 35. | Pri odločanju o tem, ali nezadostne zasebne zmogljivosti upravičujejo začasno odstranitev države s seznama držav s tržljivimi tveganji v skladu s točko 19(a), bo Komisija upoštevala naslednje dejavnike (po prednostnem vrstnem redu):






  (a) | zmanjšanje zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov: zlasti odločitev večjega zavarovatelja kreditov, da ne bo kril tveganj za kupce v zadevni državi, občutno zmanjšanje skupne zavarovane vsote ali občutno zmanjšanje deleža sprejemljivih poslov za zadevno državo v obdobju šest mesecev; |
| --- | --- | --- |

35.

(a)

zmanjšanje zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov: zlasti odločitev večjega zavarovatelja kreditov, da ne bo kril tveganj za kupce v zadevni državi, občutno zmanjšanje skupne zavarovane vsote ali občutno zmanjšanje deleža sprejemljivih poslov za zadevno državo v obdobju šest mesecev;

| (b) | poslabšanje bonitetnih ocen državnega sektorja: zlasti nenadne spremembe bonitetnih ocen v obdobju šest mesecev, na primer večkratno znižanje ocene s strani neodvisnih bonitetnih agencij, ali veliko povečanje razmika kreditne zamenjave; |
| --- | --- |

(b)

poslabšanje bonitetnih ocen državnega sektorja: zlasti nenadne spremembe bonitetnih ocen v obdobju šest mesecev, na primer večkratno znižanje ocene s strani neodvisnih bonitetnih agencij, ali veliko povečanje razmika kreditne zamenjave;

| (c) | poslabšanje uspešnosti podjetniškega sektorja: zlasti hitro povečanje plačilne nesposobnosti zadevne države v obdobju šest mesecev. |
| --- | --- |

(c)

poslabšanje uspešnosti podjetniškega sektorja: zlasti hitro povečanje plačilne nesposobnosti zadevne države v obdobju šest mesecev.

| 36. | Če postanejo tržne zmogljivosti premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičljivih tveganj, lahko Komisija na pisno zahtevo vsaj treh držav članic ali na lastno pobudo spremeni seznam držav s tržljivimi tveganji iz Priloge. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Če namerava Komisija spremeniti seznam držav s tržljivimi tveganji, se mora posvetovati z državami članicami, zasebnimi zavarovatelji kreditov in zainteresiranimi stranmi ter pridobiti informacije od njih. Podatke o posvetovanju in vrsti informacij, ki jih potrebuje, objavi na svoji spletni strani. Obdobje posvetovanja običajno ne presega 20 delovnih dni. Če se Komisija na podlagi zbranih informacij odloči, da bo spremenila seznam držav s tržljivimi tveganji, svojo odločitev objavi na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Začasna odstranitev države s seznama držav s tržljivimi tveganji je načeloma veljavna vsaj 12 mesecev. Zavarovalne police, ki se nanašajo na državo, ki je bila začasno odstranjena s seznama, sklenjene v tem času, so lahko veljavne največ 180 dni po datumu prenehanja veljavnosti začasne odstranitve. Po tem datumu ni mogoče podpisati novih zavarovalnih polic. Tri mesece pred potekom začasne odstranitve bo Komisija proučila, ali naj podaljša odstranitev zadevne države s seznama. Če Komisija sklene, da so tržne zmogljivosti ob upoštevanju dejavnikov iz točke 35 še vedno premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičljivih tveganj, lahko v skladu s točko 37 podaljša začasno odstranitev države s seznama. |
| --- | --- |

38.

5.3   Obveznost uradnega obveščanja o začasno netržljivih tveganjih iz točk 19(b) in (c)

| 39. | Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Komisiji, je razvidno, da za tveganja iz točke 19(b) in (c) obstaja tržna vrzel, zato so ta tveganja netržljiva. Vendar pa je treba upoštevati, da vse države članice nimajo pomanjkljivega kritja in da se stanje sčasoma lahko spremeni, če bi se začel zasebni sektor zanimati za ta segment trga. Posredovanje države se lahko dovoli le za tveganja, ki jih trg sicer ne bi kril. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Zato mora država članica, ki želi kriti tveganja iz točke 19(b) ali (c) tega sporočila, v skladu s členom 108(3) Pogodbe uradno obvestiti Komisijo in v uradnem obvestilu dokazati, da je stopila v stik z glavnimi zavarovatelji kreditov in posredniki v državi članici (23) in jim dala priložnost, da dokažejo, da je v državi na voljo kritje za zadevna tveganja. Če zadevni zavarovatelji kreditov in posredniki državi članici ali Komisiji ne posredujejo informacij o pogojih kritja in zavarovani vsoti za vrsto tveganj, ki jih država članica želi kriti, v 30 dneh od datuma, ko od države članice prejmejo zahtevo po teh informacijah, ali če iz posredovanih informacij ni razvidno, da je v tej državi članici na voljo kritje za zadevna tveganja, bo Komisija tveganja obravnavala kot začasno netržljiva. |
| --- | --- |

40.

5.4   Obveznost uradnega obveščanja v drugih primerih

| 41. | V primerih iz točke 19(d) mora zadevna država članica v svojem obvestilu Komisiji iz člena 108(3) Pogodbe dokazati, da kritje za izvoznike v tej državi ni na voljo zaradi pretresov na področju ponudbe na trgu zasebnega zavarovanja, zlasti umika večjega zavarovatelja kreditov iz zadevne države članice, zmanjšanja zmogljivosti ali omejenega obsega produktov v primerjavi z drugimi državami članicami. |
| --- | --- |

41.

6.   Začetek uporabe in trajanje

| 42. | Komisija bo načela iz tega sporočila uporabljala od 1. januarja 2022, razen seznama držav v Prilogi, ki se bo uporabljal od 1. aprila 2022. Komisija bo do 31. marca 2022 obravnavala vsa komercialna in politična tveganja, povezana z izvozom v vse države, ki so začasno netržljive v skladu z začasno oprostitvijo iz točke 33 Začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (24) in iz točke 62 Sporočila Komisije C(2021) 8442 o šesti spremembi začasnega okvira. Komisija se lahko kadar koli odloči, da bo to sporočilo prilagodila, če je to potrebno iz razlogov, povezanih s politiko konkurence, ali da se upoštevajo druge politike Unije in mednarodne zaveze. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL C 281, 17.9.1997, str. 4.

(2)  UL C 217, 2.8.2001, str. 2.

(3)  UL C 307, 11.12.2004, str. 12.

(4)  UL C 325, 22.12.2005, str. 22.

(5)  UL C 329, 7.12.2010, str. 6.

(6)  UL C 392, 19.12.2012, str. 1.

(7)  Točka 18(a) in oddelek 5.2 sporočila iz leta 2012 bi se morala uporabljati od datuma sprejetja sporočila iz leta 2012.

(8)  UL C 398, 22.12.2012, str. 6; UL C 372, 19.12.2013, str. 1; UL C 28, 28.1.2015, str. 1; UL C 215, 1.7.2015, str. 1; UL C 244, 5.7.2016, str. 1; UL C 206, 30.6.2017, str. 1; UL C 225, 28.6.2018, str. 1; UL C 457, 19.12.2018, str. 9; UL C 401, 27.11.2019, str. 3; UL C 101I, 28.3.2020, str. 1; UL C 340I, 13.10.2020, str. 1; UL C 34, 1.2.2021, str. 6.

(9)  UL C 457, 19.12.2018, str. 9.

(10)  UL C 224, 8.7.2020, str. 2.

(11)  Delovni dokument služb Komisije – Pregled primernosti svežnja za posodobitev pravil na področju državnih pomoči iz leta 2012, smernic za železnice in kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov, 30. oktober 2020, SWD(2020) 257 final.

(12)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

(13)  Sodišče je v sodbi v primeru C-142/87 Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti menilo, da lahko na konkurenco in trgovino znotraj Unije ne vpliva le pomoč za izvoz znotraj Unije, ampak tudi pomoč za izvoz zunaj Unije. Zavarovatelji izvoznih kreditov zavarujejo obe vrsti poslovanja in pomoč obojemu lahko torej vpliva na konkurenco in trgovino znotraj Unije.

(14)  Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 374, 31.12.1991, str. 7).

(15)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(16)  Za vsako kategorijo tveganja je bil obseg premije varnega pristana določen na podlagi enoletne zamenjave kreditnega tveganja na podlagi sestavljene bonitetne ocene, ki vsebuje ocene vseh treh glavnih bonitetnih agencij (Standard & Poor’s, Moody’s in Fitch) za leta 2007–2011, ob predpostavki, da znaša povprečna stopnja povračila za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov 40 %. Obsegi so bili pozneje določeni neprekinjeno, da se bolje upošteva dejstvo, da se premije za tveganje sčasoma spreminjajo.

(17)  Kategorije tveganja kupcev temeljijo na bonitetnih ocenah. Bonitetnih ocen ni treba prevzeti po bonitetnih agencijah. Prav tako so sprejemljivi nacionalni sistemi za ocenjevanje kreditne sposobnosti ali sistemi za ocenjevanje, ki jih uporabljajo banke. Za družbe brez javne bonitetne ocene je mogoče določiti bonitetno oceno na podlagi preverljivih podatkov.

(18)  Premijo varnega pristana za 30-dnevno zavarovalno pogodbo je mogoče izračunati, če se letno premijo za tveganje deli z 12.

(19)  Kategorija tveganja „odlično“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam AAA, AA+, AA, AA-, A+, A, A- agencije Standard & Poor’s.

(20)  Kategorija tveganja „dobro“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam BBB+, BBB ali BBB- agencije Standard & Poor’s.

(21)  Kategorija tveganja „zadostno“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam BB+, BB ali BB- agencije Standard & Poor’s.

(22)  Kategorija tveganja „šibko“ vključuje tveganja, ekvivalentna bonitetnim ocenam B+, B ali B- agencije Standard & Poor’s.

(23)  Zavarovatelji kreditov in posredniki, s katerimi stopijo države v stik, morajo biti reprezentativni glede na produkte, ki jih ponujajo (na primer specializirani ponudniki na področju kritja enega tveganja), in velikost trga, ki ga pokrivajo (na primer skupaj predstavljajo vsaj 50 % trga).

(24)  Sporočilo Komisije z naslovom Začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19, C(2020) 1863 z dne 19. marca 2020 (UL C 91 I, 20.3.2020, str. 1), kot je bilo spremenjeno s sporočili Komisije C(2020) 2215 (UL C 112I, 4.4.2020, str. 1), C(2020) 3156 (UL C 164, 13.5.2020, str. 3), C(2020) 4509 (UL C 218, 2.7.2020, str. 3), C(2020) 7127 (UL C 340I, 13.10.2020, str. 1), C(2021) 564 (UL C 34, 1.2.2021, str. 6) in C(2021) 8442 (UL C 473, 24.11.2021, str. 1). Točke 24 do 27 in 62 Sporočila Komisije C(2021) 8442 o šesti spremembi začasnega okvira zagotavljajo dodatne informacije o začasni oprostitvi.

---

PRILOGA

Seznam držav s tržljivimi tveganji

| Belgija | Ciper | Slovaška |
| --- | --- | --- |
| Bolgarija | Latvija | Finska |
| Češka | Litva | Švedska |
| Danska | Luksemburg | Avstralija |
| Nemčija | Madžarska | Kanada |
| Estonija | Malta | Islandija |
| Irska | Nizozemska | Japonska |
| Grčija | Avstrija | Nova Zelandija |
| Španija | Poljska | Norveška |
| Francija | Portugalska | Švica |
| Hrvaška | Romunija | Združeno kraljestvo |
| Italija | Slovenija | Združene države Amerike |

Belgija

Ciper

Slovaška

Bolgarija

Latvija

Finska

Češka

Litva

Švedska

Danska

Luksemburg

Avstralija

Nemčija

Madžarska

Kanada

Estonija

Malta

Islandija

Irska

Nizozemska

Japonska

Grčija

Avstrija

Nova Zelandija

Španija

Poljska

Norveška

Francija

Portugalska

Švica

Hrvaška

Romunija

Združeno kraljestvo

Italija

Slovenija

Združene države Amerike

---

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/14

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10495 – WP / AP / T-MOBILE NETHERLANDS)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 497/03)

Komisija se je 17. novembra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10495. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10495. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/15

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2181, in iz Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2177 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo

(2021/C 497/04)

Osebe, navedene v Prilogi II k Sklepu Sveta 2010/788/SZVP (1), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2181 (2), in Prilogi Ia k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2021/2177 (4) o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo, obveščamo o naslednjem.

Svet Evropske unije je sklenil, da bi morale biti osebe iz navedenih prilog še naprej vključene na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa 2010/788/SZVP in Uredbe (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo. Razlogi za uvrstitev teh oseb na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor so navedene na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali določena plačila (glej člen 3 Uredbe).

Zadevne osebe lahko zahtevek za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu do 1. septembra 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri naslednjem pregledu v skladu s členom 9 Sklepa 2010/788/SZVP.

Zadevne osebe obveščamo tudi, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz drugega odstavka člena 275 ter četrtega in šestega odstavka člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 336, 21.12.2010, str. 30.

(2)  UL L 443, 10.12.2021, str. 75.

(3)  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

(4)  UL L 443, 10.12.2021, str. 3.

---

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/17

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejitveni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/788/SZVP in Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo

(2021/C 497/05)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 2018/1725 Evropskega parlamenta în Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravna podlaga za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2010/788/SZVP (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/2181 (3), in Uredba Sveta (ES) št. 1183/2005 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno Uredbo Sveta (EU) 2021/2177 (5) o omejevalnih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo.

Za postopek obdelave je odgovoren Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor oddelka RELEX (zunanji odnosi) Generalnega sekretariata Sveta, pristojni oddelek za postopek obdelave pa je RELEX.1.C, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostavitev in posodobitev seznama oseb, za katere veljajo omejitveni ukrepi v skladu s Sklepom 2010/788/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2021/2181, in Uredbo (ES) št. 1183/2005, kakor se izvaja z Izvedbeno Uredbo (EU) 2021/2177.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2010/788/SZVP in Uredbi (ES) št. 1183/2005.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in vse druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo na uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa ter pravica do popravka ali do ugovora, odgovorjeno v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejitveni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 30.

(3)  UL L 443, 10.12.2021, str. 75.

(4)  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

(5)  UL L 443, 10.12.2021, str. 3.

---

Evropska komisija

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

9. december 2021

(2021/C 497/06)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1311 |
| JPY | japonski jen | 128,21 |
| DKK | danska krona | 7,4362 |
| GBP | funt šterling | 0,85740 |
| SEK | švedska krona | 10,2570 |
| CHF | švicarski frank | 1,0446 |
| ISK | islandska krona | 147,40 |
| NOK | norveška krona | 10,1550 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,434 |
| HUF | madžarski forint | 365,81 |
| PLN | poljski zlot | 4,6045 |
| RON | romunski leu | 4,9493 |
| TRY | turška lira | 15,6175 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5840 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4363 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8186 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6672 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5446 |
| KRW | južnokorejski won | 1 331,42 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,0190 |
| CNY | kitajski juan | 7,2114 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5305 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 265,76 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7693 |
| PHP | filipinski peso | 57,045 |
| RUB | ruski rubelj | 83,2976 |
| THB | tajski bat | 37,960 |
| BRL | brazilski real | 6,2718 |
| MXN | mehiški peso | 23,8011 |
| INR | indijska rupija | 85,5075 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1311

JPY

japonski jen

128,21

DKK

danska krona

7,4362

GBP

funt šterling

0,85740

SEK

švedska krona

10,2570

CHF

švicarski frank

1,0446

ISK

islandska krona

147,40

NOK

norveška krona

10,1550

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,434

HUF

madžarski forint

365,81

PLN

poljski zlot

4,6045

RON

romunski leu

4,9493

TRY

turška lira

15,6175

AUD

avstralski dolar

1,5840

CAD

kanadski dolar

1,4363

HKD

hongkonški dolar

8,8186

NZD

novozelandski dolar

1,6672

SGD

singapurski dolar

1,5446

KRW

južnokorejski won

1 331,42

ZAR

južnoafriški rand

18,0190

CNY

kitajski juan

7,2114

HRK

hrvaška kuna

7,5305

IDR

indonezijska rupija

16 265,76

MYR

malezijski ringit

4,7693

PHP

filipinski peso

57,045

RUB

ruski rubelj

83,2976

THB

tajski bat

37,960

BRL

brazilski real

6,2718

MXN

mehiški peso

23,8011

INR

indijska rupija

85,5075

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/20

---

Posebno poročilo št. 25/2021

Podpora Evropskega socialnega sklada za boj proti dolgotrajni brezposelnosti:

(2021/C 497/07)

(2021/C / )

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 25/2021 – „Podpora Evropskega socialnega sklada za boj proti dolgotrajni brezposelnosti: ukrepi morajo biti bolj ciljno usmerjeni, prilagojeni in spremljani“.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z njega prenesete.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/21

---

Sheme elektronske identifikacije, priglašene v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (1)

(2021/C 497/08)

| Naslov sheme | Sredstva elektronske identifikacije v priglašeni shemi | Država članica priglasiteljica | Raven zanesljivosti | Organ, pristojen za shemo | Datum objave v Uradnem listu EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nemška elektronska identifikacija, ki temelji na razširjenem nadzoru dostopa | nacionalna osebna izkaznica
  elektronsko dovoljenje za prebivanje | Zvezna republika Nemčija | visoka | Zvezno ministrstvo za notranje zadeve |
| Alt-Moabit 140 |
| 10557 Berlin |

Naslov sheme

Sredstva elektronske identifikacije v priglašeni shemi

Država članica priglasiteljica

Raven zanesljivosti

Organ, pristojen za shemo

Datum objave v Uradnem listu EU

nemška elektronska identifikacija, ki temelji na razširjenem nadzoru dostopa

nacionalna osebna izkaznica

elektronsko dovoljenje za prebivanje

Zvezna republika Nemčija

visoka

Zvezno ministrstvo za notranje zadeve

Alt-Moabit 140

10557 Berlin

DGI2@bmi.bund.de

+49 30186810

26.9.2017

SPID – javni sistem digitalne identitete

Sredstva SPID eID zagotavljajo:

| — | Aruba PEC S.p.A. |
| --- | --- |

—

Aruba PEC S.p.A.

| — | Namirial S.p.A. |
| --- | --- |

—

Namirial S.p.A.

| — | InfoCert S.p.A. |
| --- | --- |

—

InfoCert S.p.A.

| — | In.Te.S.A. S.p.A. |
| --- | --- |

—

In.Te.S.A. S.p.A.

| — | Poste Italiane S.p.A |
| --- | --- |

—

Poste Italiane S.p.A

| — | Register S.p.A. |
| --- | --- |

—

Register S.p.A.

| — | Sielte S.p.A. |
| --- | --- |

—

Sielte S.p.A.

| — | Telecom Italia |
| --- | --- |

—

Telecom Italia

Trust Technologies S.r.l.

Italija

visoka

srednja nizka

| AgID – Agencija za digitalno |
| --- |
| Italija |
| Viale Liszt 21 |
| 00144 Rim |

AgID – Agencija za digitalno

Italija

Viale Liszt 21

00144 Rim

eidas-spid@agid.gov.it

+39 0685264407

10.9.2018

| — | Lepida S.p.A. |
| --- | --- |

—

Lepida S.p.A.

13.9.2019

sistem nacionalne identifikacije in avtentifikacije

(NIAS)

osebna izkaznica (eOI)

Republika Hrvaška

visoka

| Ministrstvo za javno |
| --- |
| upravo, republika |
| Hrvaška |
| Maksimirska 63 |
| 10000 Zagreb |

Ministrstvo za javno

upravo, republika

Hrvaška

Maksimirska 63

10000 Zagreb

e-gradjani@uprava.hr

7.11.2018

| | estonska eID: osebna izkaznica |
| --- | --- |

estonska eID: osebna izkaznica

| | estonska eID: izkaznica o dovoljenju za bivanje |
| --- | --- |

estonska eID: izkaznica o dovoljenju za bivanje

| | estonska eID: digitalna osebna izkaznica |
| --- | --- |

estonska eID: digitalna osebna izkaznica

| | estonska eID: digitalna izkaznica o e-prebivališču |
| --- | --- |

estonska eID: digitalna izkaznica o e-prebivališču

| | estonska eID: mobilna osebna izkaznica (Mobiil-ID) |
| --- | --- |

estonska eID: mobilna osebna izkaznica (Mobiil-ID)

| | estonska eID: diplomatska osebna izkaznica |
| --- | --- |

estonska eID: diplomatska osebna izkaznica

| — | osebna izkaznica |
| --- | --- |

—

osebna izkaznica

| — | izkaznica o dovoljenju za bivanje |
| --- | --- |

—

izkaznica o dovoljenju za bivanje

| — | digitalna osebna izkaznica |
| --- | --- |

—

digitalna osebna izkaznica

| — | digitalna izkaznica o e-prebivališču |
| --- | --- |

—

digitalna izkaznica o e-prebivališču

| — | mobilna osebna izkaznica (Mobiil-ID) |
| --- | --- |

—

mobilna osebna izkaznica (Mobiil-ID)

| — | diplomatska osebna izkaznica |
| --- | --- |

—

diplomatska osebna izkaznica

Republika Estonija

visoka

| Odbor za policijo in mejno stražo |
| --- |
| Pärnu mnt 139 |
| 15060 Talin |

Odbor za policijo in mejno stražo

Pärnu mnt 139

15060 Talin

eid@politsei.ee

+372 6123000

7.11.2018

Documento Nacional de Identidad electrónico (DNIe)

španska osebna izkaznica (DNIe)

Kraljevina Španija

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- |
| Kraljevina Španija |
| C/ Julián González |
| Segador, s/n |
| 28043 Madrid |

Ministrstvo za notranje zadeve

Kraljevina Španija

C/ Julián González

Segador, s/n

28043 Madrid

divisiondedocumentacion@policia.es

7.11.2018

luksemburška nacionalna osebna izkaznica (e-osebna izkaznica)

luksemburška e-osebna izkaznica

Veliko vojvodstvo Luksemburg

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- |
| BP 10 |
| L-2010 Luxembourg |

Ministrstvo za notranje zadeve

BP 10

L-2010 Luxembourg

minint@mi.etat.lu

secretariat@ctie.etat.lu

+352 24784600

7.11.2018

belgijska shema elektronske identifikacije FAS/elektronske izkaznice

belgijska elektronska izkaznica za državljane

elektronska izkaznica za tujce

Kraljevina Belgija

visoka

| Federalna služba za politiko in podporo |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| 1000 Bruselj |

Federalna služba za politiko in podporo

Simon Bolivarlaan 30

1000 Bruselj

eidas@bosa.fgov.be

27.12.2018

Cartão de Cidadão (CC)

portugalska nacionalna osebna

izkaznica (e-osebna izkaznica)

Portugalska republika

visoka

| AMA – Agencija za modernizacijo uprave |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150 - 294 Lizbona |

AMA – Agencija za modernizacijo uprave

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150 - 294 Lizbona

ama@ama.pt

+351 217231200

28.2.2019

GOV.UK Verify

sredstva eID GOV.UK Verify zagotavljajo:

| — | za Barclays: |
| --- | --- |

—

za Barclays:

| — | Experian |
| --- | --- |

—

Experian

| — | Poštni uradi |
| --- | --- |

—

Poštni uradi

| — | SecureIdentity |
| --- | --- |

—

SecureIdentity

| — | Digidentity |
| --- | --- |

—

Digidentity

Združeno kraljestvo

srednja

nizka

| Digitalna služba vlade |
| --- |
| The White Chapel Building |
| 10 Whitechapel High St |
| London E1 8QS |

Digitalna služba vlade

The White Chapel Building

10 Whitechapel High St

London E1 8QS

eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk

+44 78585008654

2.5.2019

italijanska e-osebna izkaznica na podlagi nacionalne osebne izkaznice (CIE)

Carta di Identità Elettronica (CIE)

Italija

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- |
| Piazza del Viminale 1 |
| 00184 Rim |

Ministrstvo za notranje zadeve

Piazza del Viminale 1

00184 Rim

segreteriaservizidemografici@interno.it

+39 0646527751

13.9.2019

nacionalni identifikacijski sistem Češke republike

češka e-osebna izkaznica

Češka republika

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve Češke republike |
| --- |
| Nad Štolou 936/3 |
| p. p. 21 |
| 170 34 Praga 7 |

Ministrstvo za notranje zadeve Češke republike

Nad Štolou 936/3

p. p. 21

170 34 Praga 7

eidas@mvcr.cz

13.9.2019

nizozemski okvir zaupanja za elektronsko identifikacijo (Afsprakenstelsel Elektronische Toegangsdiensten)

sredstva, izdana v skladu z eHerkenning (za podjetja)

Kraljevina Nizozemska

visoka

srednja

| Ministrstvo za notranje zadeve in |
| --- |
| Odnosi Kraljevine – Logius |
| p. p. 96810 |
| 2509 JE Den Haag |

Ministrstvo za notranje zadeve in

Odnosi Kraljevine – Logius

p. p. 96810

2509 JE Den Haag

info@eherkenning.nl

13.9.2019

slovaška shema elektronske identifikacije (eID):

slovaška e-osebna izkaznica

Slovaška republika

visoka

| Urad namestnika predsednika Slovaške republike za naložbe in informatizacijo |
| --- |
| Štefánikova 15 |
| 811 05 Bratislava |

Urad namestnika predsednika Slovaške republike za naložbe in informatizacijo

Štefánikova 15

811 05 Bratislava

eidas@vicepremier.gov.sk

+421 220928177

18.12.2019

latvijska shema elektronske identifikacije (eID):

| | eID karte |
| --- | --- |

eID karte

| | eParaksts karte |
| --- | --- |

eParaksts karte

| | eParaksts karte+ |
| --- | --- |

eParaksts karte+

| | eParaksts |
| --- | --- |

eParaksts

Latvija

visoka

srednja

| Urad za državljanstvo in |
| --- |
| migracije |
| (OCMA) Ministrstva |
| za notranje zadeve Republike Latvije |
| Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3 |
| LV-1026, Rīga |

Urad za državljanstvo in

migracije

(OCMA) Ministrstva

za notranje zadeve Republike Latvije

Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3

LV-1026, Rīga

rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv

| Latvijski državni center za radio in televizijo (LVRTC) |
| --- |
| Ērgļu iela 14 Rīga LV-1012 |

Latvijski državni center za radio in televizijo (LVRTC)

Ērgļu iela 14 Rīga LV-1012

eparaksts@eparaksts.lv

18.12.2019

belgijska shema elektronske identifikacije FAS/itsme®

mobilna aplikacija itsme®

Kraljevina Belgija

visoka

| Federalna služba za politiko in podporo |
| --- |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| 1000 Bruselj |

Federalna služba za politiko in podporo

Simon Bolivarlaan 30

1000 Bruselj

eidas@bosa.fgov.be

18.12.2019

danska shema elektronske identifikacije (NemID)

| | kartica ključ NemID |
| --- | --- |

kartica ključ NemID

| | mobilna aplikacija NemID |
| --- | --- |

mobilna aplikacija NemID

| | žeton za dostop NemID |
| --- | --- |

žeton za dostop NemID

| | NemID na strojni opremi |
| --- | --- |

NemID na strojni opremi

| | interaktivni glasovni odziv NemID |
| --- | --- |

interaktivni glasovni odziv NemID

| | Magna kartica NemID (kartica ključ) |
| --- | --- |

Magna kartica NemID (kartica ključ)

Kraljevina Danska

srednja

| Agencija za digitalizacijo pri ministrstvu za finance |
| --- |
| Landgreven 4 |
| 1017 København K |

Agencija za digitalizacijo pri ministrstvu za finance

Landgreven 4

1017 København K

digst@digst.dk

+45 33925200

8.4.2020

Chave Móvel Digital (CMD)

Digitalni mobilni ključ (mobilna elektronska identifikacija )

Portugalska republika

visoka

| AMA – Agencija za modernizacijo uprave |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55 3o |
| 1150 - 294 Lizbona |

AMA – Agencija za modernizacijo uprave

Rua de Santa Marta 55 3o

1150 - 294 Lizbona

ama@ama.pt

+351 217231200

8.4.2020

litovska shema elektronske identifikacije (eID):

(ATK - Asmens tapatybės kortelė)

litovska nacionalna osebna izkaznica

Republika Litva

visoka

| Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- |
| Republike Litve |
| Šventaragio g. 2 |
| Vilnius LT-01510 |

Ministrstvo za notranje zadeve

Republike Litve

Šventaragio g. 2

Vilnius LT-01510

bendrasisd@vrm.lt

+370 52717130

21.8.2020

nizozemska shema elektronske identifikacije (DigiD)

DigiD

Kraljevina Nizozemska

srednja

visoka

| Odnosi Kraljevine – Logius |
| --- |
| Postbus 96810 2509 JE |
| Haag |

Odnosi Kraljevine – Logius

Postbus 96810 2509 JE

Haag

logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl

21.8.2020

malteška shema elektronske identifikacije (eID):

(Identity Malta)

elektronska osebna izkaznica (e-osebna izkaznica), dokument za prebivanje (izkaznica e-RP)

Republika Malta

visoka

| Identity Malta |
| --- |
| Castagna Building Valley Road, Msida |

Identity Malta

Castagna Building Valley Road, Msida

enquiries@identitymalta.com

+356 25904900

10.12.2021

francoska shema elektronske identifikacije (FranceConnect+ /The Digital Identity La Poste)

L’Identité numérique La Poste (La Poste Mobile App)

Francoska republika

srednja

| DINUM (medresorska direkcija za digitalizacijo) |
| --- |
| 20 avenue de Ségur 75007 PARIS |

DINUM (medresorska direkcija za digitalizacijo)

20 avenue de Ségur 75007 PARIS

eidas@franceconnect.gouv.fr

10.12.2021

---

(1)  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 10.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 497/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 497/25

---

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 497/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„COLLI BERICI“

PDO-IT-A0450-AM02

Datum vloge: 13. julij 2018

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Črtanje kategorije biser vina in vrste vina „novello“

Pri splošnem pregledu vrst proizvodov, ki jih zajema označba „Colli Berici“, je za bela vina črtana kategorija biser vina, za rdeča vina pa je črtana vrsta vina „novello“.

Sprememba je bila zahtevana, ker se označba od trgatve leta 2014 ni uporabljala za biser vino oziroma vrsto vina „novello“.

Sprememba zadeva člene 1, 2, 5, 6, 7 in 8 specifikacije proizvoda ter točki 4 in 5.2 enotnega dokumenta.

2.2.   Uvedba vrste „superiore“ za bela in rdeča vina

S to spremembo se uvajata vrsti belo vino „superiore“ in rdeče vino „superiore“, za kateri bodo veljale strožje tehnične in kakovostne zahteve v skladu z veljavnimi predpisi o tradicionalnem izrazu „superiore“.

Natančneje, za belo vino „superiore“„Colli Berici“ velja naslednje:

| — | največji donos grozdja na hektar je manjši kot pri navadni vrsti belega vina (14 000 kg/ha namesto 16 000 kg/ha), |
| --- | --- |

—

največji donos grozdja na hektar je manjši kot pri navadni vrsti belega vina (14 000 kg/ha namesto 16 000 kg/ha),

| — | najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju je 10,50 %, najmanjši volumenski delež skupnega alkohola v vinu pa je 12 %, kar je za 1 % več kot pri navadni vrsti belega vina. |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju je 10,50 %, najmanjši volumenski delež skupnega alkohola v vinu pa je 12 %, kar je za 1 % več kot pri navadni vrsti belega vina.

Za rdeče vino „superiore“„Colli Berici“ velja naslednje:

| — | največji donos grozdja na hektar je manjši kot pri navadni vrsti rdečega vina (13 500 kg/ha namesto 15 000 kg/ha), |
| --- | --- |

—

največji donos grozdja na hektar je manjši kot pri navadni vrsti rdečega vina (13 500 kg/ha namesto 15 000 kg/ha),

| — | najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju je 11 %, najmanjši volumenski delež skupnega alkohola v vinu pa je 12,50 %, kar je za 1 % več kot pri navadni vrsti rdečega vina. |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju je 11 %, najmanjši volumenski delež skupnega alkohola v vinu pa je 12,50 %, kar je za 1 % več kot pri navadni vrsti rdečega vina.

Poleg tega je bila dodana zahteva glede najzgodnejšega datuma, ko se lahko nove vrste vina „superiore“ sprostijo v porabo, opredeljene pa so bile tudi njihove druge fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti.

Sprememba je potrebna, da se lahko potrošnikom ponudi širši izbor proizvodov, vključno z vinom vrhunske kakovosti, pridobljenim z zmanjšanjem donosa grozdja na hektar, kar vodi do večjega deleža alkohola v grozdju in vinu.

Spremembe zadevajo člene 1, 2, 4, 5, 6, 7 in 8 specifikacije proizvoda ter točke 4, 5.2 in 9 enotnega dokumenta.

2.3.   Spremenjen sortni sestav za belo in rdeče vino

Za belo vino mora sorta garganega zdaj predstavljati najmanj 30 % in največ 60 %, kar je manj od prejšnjih 50 % oziroma 100 %. Poleg tega mora sortni sestav zdaj vključevati sorto sauvignon, in sicer najmanj 20 % do največ 50 %.

Za rdeče vino mora sorta merlot predstavljati najmanj 50 % tako kot prej, medtem ko se je največji delež zmanjšal s 100 % na 65 %. Poleg tega mora sortni sestav zdaj vključevati tai rosso, in sicer najmanj 20 % do največ 50 %, medtem ko lahko črni pinot, cabernet franc, cabernet sauvignon in carmenère predstavljajo do 30 %. Nearomatično rdeče grozdje, ki ni navedeno zgoraj, lahko predstavlja največ 15 %, kar je manj kot prej (50 %).

Po več letih preskušanj, ko se je sorta garganega v različnih razmerjih zvrščala z različnimi belimi sortami grozdja, ki so se tradicionalno uporabljale za njeno dopolnitev pri proizvodnji belega vina, je bila sorta sauvignon med najbolje prilagojenimi sortami, ki se tradicionalno gojijo na območju pridelave ZOP „Colli Berici“, opredeljena kot dopolnilna sorta, ki je najprimernejša za pridelavo belega vina glede doslednejšega izražanja vonja in okusa.

Podobno je bilo tudi po več letih preskušanj odločeno, da se spremeni sortni sestav za rdeče vino, tako da se kot najbolj reprezentativna sorta rdečega grozdja, ki se tradicionalno goji na tem območju, vključi avtohtona sorta tai rosso, saj je bilo ugotovljeno, da dosledno izraža značilni vonj in okus vina ter njegov videz na jasno opredeljen način.

Sprememba zadeva člen 2 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

2.4.   Belo/rdeče vino „Colli Berici“: dodana sta bila največji donos grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju, prav tako se je povečal donos grozdja na hektar

Za belo in rdeče vino sta bila dodana največji donos grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju. Te vrednosti v sedanji specifikaciji proizvoda niso bile posebej navedene, ampak so bile določene kot tehtano povprečje vrednosti za grozdje posameznih sort, ki so se zvrščale za proizvodnjo vin.

Zato so bile dodane naslednje vrednosti:

največji donos grozdja na hektar:

| — | belo vino „Colli Berici“: 16 000 kg/ha, |
| --- | --- |

—

belo vino „Colli Berici“: 16 000 kg/ha,

| — | rdeče vino „Colli Berici“: 15 000 kg/ha, |
| --- | --- |

—

rdeče vino „Colli Berici“: 15 000 kg/ha,

najmanjši volumenski deleže naravnega alkohola v grozdju:

| — | belo vino „Colli Berici“: 9,50 %, |
| --- | --- |

—

belo vino „Colli Berici“: 9,50 %,

| — | rdeče vino „Colli Berici“: 10,00 %. |
| --- | --- |

—

rdeče vino „Colli Berici“: 10,00 %.

Poleg tega se je pri teh dveh vrstah vina donos grozdja na hektar povečal, kot sledi:

| — | belo vino „Colli Berici“: s 13 000 kg/ha (tehtano povprečje posameznih sort) na 16 000 kg/ha, |
| --- | --- |

—

belo vino „Colli Berici“: s 13 000 kg/ha (tehtano povprečje posameznih sort) na 16 000 kg/ha,

| — | rdeče vino „Colli Berici“: s 12 500 kg/ha (tehtano povprečje posameznih sort) na 15 000 kg/ha. |
| --- | --- |

—

rdeče vino „Colli Berici“: s 12 500 kg/ha (tehtano povprečje posameznih sort) na 15 000 kg/ha.

Prva sprememba je zgolj redakcijska, saj sta zdaj izrecno navedena največji donos grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju, uporabljenem pri pridelavi belega in rdečega vina, medtem ko sta v sedanji specifikaciji proizvoda določena kot tehtano povprečje vrednosti za grozdje vsake od sort, ki se zvrščajo.

Sprememba torej pomeni, da so ne glede na sorte grozdja, ki se bodo uporabljale, navedene natančne in vnaprej določene vrednosti.

Poleg tega je ta sprememba posledica zgoraj opisane vključitve belega vina „superiore“ in rdečega vina „superiore“ kot novih vrst vina, saj omogoča jasno razlikovanje med zadevnimi vrednostmi (največji donos na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju) za belo in rdeče vino v primerjavi z bolj omejevalnimi vrednostmi, določenimi za grozdje, namenjeno za pridelavo novih vrst vina s tradicionalnim izrazom „superiore“.

Druga sprememba, tj. skromno povečanje največjega donosa grozdja na hektar, temelji na dejansko doseženih donosih na območju. Preskušanje, opravljeno v zvezi s tehnikami gojenja in podnebnimi trendi, je pokazalo, da se ohranijo enaki visoki standardi kakovosti tako za grozdje kot za vina, proizvedena iz njega.

Sprememba zadeva člen 4 specifikacije proizvoda in točko 5.2 enotnega dokumenta.

2.5.   Dodatna pravila za pakiranje

Največja velikost steklenic, ki se uporabljajo za vina z ZOP „Colli Berici“, je s 5 litrov povečana na 9 litrov.

Uporaba navojnega zamaška z dolgim in tankim tulcem, ki se je lahko uporabljal le za steklenice do 1,5 litra, je zdaj dovoljena tudi za take večje steklenice. Tudi stekleni zamaški v obliki črke T so zdaj dovoljeni za večje steklenice.

Zamaški, ki se uporabljajo za peneča vina, morajo biti v skladu z veljavno zakonodajo EU.

Uporaba vinskega meha iz večplastne plastike iz polietilena ali poliestra, ki je zaprt v škatli iz kartona ali drugega togega materiala, namesto steklenic ni več omejena na posode s prostornino 2 litra ali več.

Prav tako je največja velikost takšnih posod s 5 litrov povečana na 20 litrov.

Podrobno je določeno, da se takšna alternativna embalaža ne sme uporabljati za vrsti vina „superiore“ in „riserva“.

Proizvajalcem je treba dovoliti, da za svoja vina uporabijo ustrezno embalažo, da se lahko hitro odzovejo na zahteve različnih mednarodnih trgov. To je zlasti pomembno za trge, kot sta Nemčija in severna Evropa, na katerih je že veliko povpraševanja po vinu, ki se prodaja v steklenicah z navojnim zamaškom ali steklenim zamaškom ali v alternativni embalaži različnih velikosti.

Proizvajalci imajo tudi možnost uporabiti večje steklenice, da se odzovejo na povpraševanje gospodarskih subjektov in zbiralnic po takšnih steklenicah.

Sprememba zadeva člen 8 specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Colli Berici

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

1.   Belo vino „Colli Berici“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežen, s pridihom zrelega belega sadja

Okus: suh, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Belo vino „superiore“„Colli Berici“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: od slamnato rumene do zlatorumene

Vonj: močan, s pridihom zrelega belega sadja

Okus: suh, skladen, dobro strukturiran in fin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Belo peneče vino „Colli Berici“ – kategorija kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Barva: različni odtenki bledo slamnato rumene, svetla

Vonj: nežen, saden, rahlo aromatičen s cvetličnimi notami

Okus: od popolnoma suhega do polsladkega ali polsuhega; svež, fin, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Belo vino „passito“„Colli Berici“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: zlatorumena

Vonj: vinski, intenziven, dolgotrajen

Okus: sladek, po zrelem sadju

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 14,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,50 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,50

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Rdeče vino „Colli Berici“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno

Vonj: intenziven vonj po rdečem jagodičju

Okus: bolj ali manj suh, skladen, izrazit, žameten

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Rdeče vino „Colli Berici“ superiore – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno

Vonj: intenziven, dolgotrajen, s pridihom rdečega jagodičja in včasih začimb

Okus: suh, skladen, strukturiran

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Rdeče vino „riserva“„Colli Berici“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno

Vonj: intenziven, dolgotrajen, s pridihom rdečega jagodičja in včasih začimb

Okus: suh, skladen, strukturiran

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Peneče vino „Colli Berici“ (klasična metoda) – kategorija kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna

Barva: različno intenzivna slamnato rumena

Vonj: fin, z nežnim pridihom kvasa, cvetličnimi notami in pridihom zrelega belega sadja

Okus: od izredno suhega do polsladkega, značilen, živahen, skladen, izrazit

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Peneče vino rosé „Colli Berici“ (klasična metoda) – kategorija kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna

Barva: različni odtenki svetlo rožnate

Vonj: fin, darežljiv, kompleksen, z nežnim pridihom kvasa in jagodičja

Okus: od izredno suhega do polsladkega, značilen, živahen, skladen in s srednjim telesom

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l

Ostanek sladkorja: 15–33 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   „Colli Berici“ garganega/garganego – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: bledo zlato slamnato rumena

Vonj: rahlo vinski, z nežno aromo, značilno za sorto

Okus: suh, rahlo grenak in skladen, s srednjim telesom in ravno pravo vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   „Colli Berici“ tai – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežno vinski

Okus: suh, skladen, svežega telesa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   „Colli Berici“ sauvignon – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežen, značilen za sorto

Okus: suh, skladen, svežega telesa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   „Colli Berici“ beli pinot – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: bledo slamnato rumena

Vonj: nežno intenziven, značilen za sorto

Okus: skladen, izrazit, žameten

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   „Colli Berici“ črni pinot – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v oranžno

Vonj: nežen

Okus: suh in poln

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15.   „Colli Berici“ sivi pinot – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: od slamnato rumene do bakrenorumene

Vonj: nežen, prijeten, značilen za sorto

Okus: suh, skladen; žameten

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16.   „Colli Berici“ chardonnay – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena z bledo zelenkastimi odtenki

Vonj: nežen, značilen za sorto, fin, prijeten

Okus: suh, skladen, gladek, značilen za sorto

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17.   Belo vino „Colli Berici“ manzoni – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežen, blag, značilen za sorto

Okus: suh, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18.   Rdeče vino „Colli Berici“ tai – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: bledo rubinasto rdeča

Vonj: vinski, značilen za sorto

Okus: prijeten, rahlo grenak in skladen z ravno pravo količino taninov;

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19.   Rdeče vino „Colli Berici“ tai „riserva“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: izrazita rubinasto rdeča

Vonj: vinski, intenziven, značilen za sorto

Okus: prijeten, rahlo grenak in skladen, z ravno pravo količino taninov

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20.   Peneče rdeče vino „Colli Berici“ tai – kategorija kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna

Barva: bledo rubinasto rdeča

Vonj: saden, intenziven, značilen za sorto

Okus: od popolnoma suhega do polsladkega svež, živahen, saden, rahlo grenak

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21.   „Colli Berici“ merlot – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča

Vonj: vinski, prijetno intenziven, značilen za sorto

Okus: mehek, skladen, polnega telesa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22.   „Colli Berici“ merlot „riserva“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: temno rubinasto rdeča

Vonj: vinski, prijetno intenziven, značilen za sorto

Okus: mehek, skladen, polnega telesa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23.   „Colli Berici“ cabernet – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: temno rubinasto rdeča

Vonj: prijetno intenziven, značilen za sorto

Okus: suh in krepak z ravno pravo količino taninov

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24.   „Colli Berici“ cabernet „riserva“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: temno rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno

Vonj: prijetno intenziven, značilen za sorto

Okus: suh in krepak z ravno pravo količino taninov

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25.   „Colli Berici“ cabernet sauvignon – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: izrazita rubinasto rdeča

Vonj: vinski, značilen za sorto, intenziven

Okus: bolj ali manj suh, izrazit, žameten

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26.   „Colli Berici“ cabernet sauvignon „riserva“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno

Vonj: vinski, intenziven, dolgotrajen

Okus: bolj ali manj suh, izrazit, žameten

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

27.   „Colli Berici“ cabernet franc – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: izrazita rubinasto rdeča

Vonj: vinski, značilen za sorto, intenziven

Okus: suh, izrazit;

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

28.   „Colli Berici“ cabernet franc „riserva“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno

Vonj: značilen za sorto, dolgotrajen

Okus: suh, izrazit

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

29.   „Colli Berici“ carmenère – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: temno rubinasto rdeča

Vonj: prijetno intenziven, značilen za sorto

Okus: suh in krepak z ravno pravo količino taninov

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

30.   „Colli Berici“ carmenère „riserva“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: temno rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno

Vonj: intenziven, značilen za sorto

Okus: suh in krepak z ravno pravo količino taninov

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

31.   Rdeče vino„Colli Berici Barbarano“ / „Colli Berici Barbarano“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: bledo rubinasto rdeča

Vonj: vinski, intenziven, značilen za sorto

Okus: prijeten in skladen, z ravno pravo količino taninov

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

32.   Rdeče vino „Colli Berici Barbarano“ / „Colli Berici Barbarano“„riserva“ – kategorija vino

KRATEK OPIS

Barva: izrazita rubinasto rdeča

Vonj: vinski, intenziven, značilen za sorto

Okus: rahlo grenak in skladen, z ravno pravo količino taninov

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

33.   Rdeče vino„Colli Berici Barbarano“ / peneče vino „Colli Berici Barbarano“ – kategorija kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna

Barva: bledo rubinasto rdeča

Vonj: intenziven, s pridihom malin in ribeza

Okus: od popolnoma suhega do polsladkega svež, živahen, saden, rahlo grenak

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

–

b.   Največji donosi

| 1. | Belo vino, belo peneče vino, belo vino „passito“ |
| --- | --- |

1.

Belo vino, belo peneče vino, belo vino „passito“

16 000 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | Belo vino „superiore“, garganega |
| --- | --- |

2.

Belo vino „superiore“, garganega

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 3. | Rdeče vino |
| --- | --- |

3.

Rdeče vino

15 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | Rdeče vino „superiore“ |
| --- | --- |

4.

Rdeče vino „superiore“

13 500 kg grozdja na hektar

| 5. | Rdeče vino „riserva“ |
| --- | --- |

5.

Rdeče vino „riserva“

12 500 kg grozdja na hektar

| 6. | Chardonnay, peneče vino (klasična metoda), peneče vino rosé (klasična metoda), merlot, merlot „riserva“ |
| --- | --- |

6.

Chardonnay, peneče vino (klasična metoda), peneče vino rosé (klasična metoda), merlot, merlot „riserva“

13 000 kg grozdja na hektar

| 7. | Tai, sauvignon, beli pinot, črni pinot, sivi pinot, belo vino manzoni, rdeče vino tai, rdeče vino tai „riserva“, rdeče peneče vino tai |
| --- | --- |

7.

Tai, sauvignon, beli pinot, črni pinot, sivi pinot, belo vino manzoni, rdeče vino tai, rdeče vino tai „riserva“, rdeče peneče vino tai

12 000 kg grozdja na hektar

| 8. | Cabernet, cabernet „riserva“, cabernet sauvignon, cabernet sauvignon „riserva“, cabernet franc, cabernet franc „riserva“ |
| --- | --- |

8.

Cabernet, cabernet „riserva“, cabernet sauvignon, cabernet sauvignon „riserva“, cabernet franc, cabernet franc „riserva“

12 000 kg grozdja na hektar

| 9. | Carmenère, carmenère „riserva“ |
| --- | --- |

9.

Carmenère, carmenère „riserva“

12 000 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

| A. | Območje pridelave vin z ZOP „Colli Berici“ zajema celotno upravno ozemlje občin Albettone, Alonte, Altavilla, Arcugnano, Barbarano Vicentino, Brendola, Castegnero, Grancona, Mossano, Nanto, Orgiano, San Germano dei Berici, Sovizzo, Villaga in Zovencedo; poleg tega zajema del upravnega ozemlja občin Asigliano Veneto, Campiglia dei Berici, Creazzo, Longare, Lonigo, Montebello Vicentino, Montecchio Maggior, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Sarego, Sossano in Vicenza. |
| --- | --- |

A.

Območje pridelave vin z ZOP „Colli Berici“ zajema celotno upravno ozemlje občin Albettone, Alonte, Altavilla, Arcugnano, Barbarano Vicentino, Brendola, Castegnero, Grancona, Mossano, Nanto, Orgiano, San Germano dei Berici, Sovizzo, Villaga in Zovencedo; poleg tega zajema del upravnega ozemlja občin Asigliano Veneto, Campiglia dei Berici, Creazzo, Longare, Lonigo, Montebello Vicentino, Montecchio Maggior, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Sarego, Sossano in Vicenza.

| B. | Območje pridelave vin z ZOP „Colli Berici Barbarano“ zajema del upravnega ozemlja občin Longare, Castegnero, Villaga, Barbarano Vicentino, Mossano in Nanto.
  Meje tega območja so opredeljene tako:
  Od palače Palazzo Bianco v vasi Lumignano v občini Longare poteka po občinski cesti do vasi Castegnero mimo višinske točke 21 m in skozi središče vasi. Nadaljuje se po tej cesti, dokler se ne priključi na stezo, ki predstavlja mejo med vasema Costalunga in Cozza, in jo zapusti na križišču s pokrajinsko cesto Dei Monti na nadmorski višini 23 m. Nato se nadaljuje po občinski cesti skozi središče vasi do nadmorske višine 24 m, na nadmorski višini 25 m zavije levo in nadaljuje po tej cesti do naselja Cà Ghiotto (nadmorska višina 21 m). Potem se nadaljuje naravnost skozi leso kmetije Gianesini Orfalia in poteka vzdolž steze, ki meji z jarkom, dokler se ponovno ne priključi na občinsko cesto v Mossano na nadmorski višini 18 m. Nato zavije desno v smeri severovzhoda proti vili Villa Montruglio do točke, kjer se priključi na višinsko črto, ki označuje rob hriba, po njej pa vse do vasi Palù, kjer se priključi na občinsko cesto v Mossano. Nato poteka vzdolž plastnice, mimo višinske oznake za 20 m pri naselju Pozzole ter za 21 m, 19 m in 20 m pri naselju Cà Salvi, preden se ponovno priključi na pokrajinsko cesto Dorsale dei Berici. Tu zavije desno in poteka po tej cesti vse do križišča z občinsko cesto Sottocosta in nato nadaljuje po tej cesti do nadmorske višine 19 m. Nato zavije desno in doseže 28 m nadmorske višine, nato pa levo po poti do objekta Casa Faggionato (nadmorska višina 25 m). Od tam sledi višinski črti, ki označuje rob hriba, dokler se ponovno ne priključi na pokrajinsko cesto Dorsale dei Berici, po njej pa nadaljuje proti jugu do križišča s cesto v Villago na nadmorski višini 19 m. Nato zavije desno, sledi občinski cesti do vasi Toara in mimo objekta Case Paradiso (nadmorska višina 23 m), od tam pa nadaljuje proti jugu mimo višinskih točk 21 m in 20 m, jezera Bagno di Villaga in naselja Forno. Takoj za višinsko oznako 21 m zavije desno, nato nadaljuje proti zahodu mimo naselja Cà Oche, zavije desno v smeri višinskih točk 22 m in 19 m ter proti cesti Ronca Salgan. Iz Toare sledi cesti do vasi Pozzolo, na prvem ovinku nadaljuje naravnost v smeri višinske točke 20 m in potoka Tapparo ter nato do meje v severozahodni smeri mimo višinske točke 22 m, dokler se ne priključi poti nad vasjo Tarche (nadmorska višina 96 m).
  Tu se priključi cesti v Pozzolo, ki ji sledi vse do križišča z občinsko cesto, ki vodi v Barbarano. Po vasi Crosaron in višinski točki 192 m se nadaljuje vzdolž plastnice (nadmorska višina 200 m) mimo vasi Colonia de Giovanni vse do ceste Dorsale dei Berici, ki jo prečka blizu višinske točke 206 m. Od tam se nadaljuje ob robu gozda pod goro Monte della Cengia, mimo višinskih točk 356 m, 250 m in 290 m ter se ponovno priključi na občinsko cesto od Mossana do vasi Crosara. Po tej cesti vodi do naselja Cà Leonardi, nato pa se nadaljuje ob robu gozda, mimo naselja Cà Rigo in vse do naselja Cà Marziai. Od tam poteka po kolovozu, dokler se pri gori Monte della Torretta ne priključi na občinsko cesto Nanto-Monti. Nadaljuje se proti vzhodu po tej občinski cesti vse do cerkve Chiesa Vecchia di Nanto. Od tam se nadaljuje proti severu ob robu gozda, prečka naselje Cà Lunardi (nadmorska višina 193 m), nadaljuje mimo višinske točke 106 m in nato severno od vasi Castegnera na nadmorski višini 93 m. Od tam se nadaljuje vzdolž plastnice (nadmorska višina 100 m) do pokopališča Lumignano. Nadaljuje se mimo višinskih točk 73 m in 25 m vse do izhodiščne točke Palazzo Bianco. Območje vključuje tudi griče okoli gradu Castello di Belvedere, ki jih označuje plastnica na nadmorski višini 28 m. |
| --- | --- |

B.

Območje pridelave vin z ZOP „Colli Berici Barbarano“ zajema del upravnega ozemlja občin Longare, Castegnero, Villaga, Barbarano Vicentino, Mossano in Nanto.

Meje tega območja so opredeljene tako:

Od palače Palazzo Bianco v vasi Lumignano v občini Longare poteka po občinski cesti do vasi Castegnero mimo višinske točke 21 m in skozi središče vasi. Nadaljuje se po tej cesti, dokler se ne priključi na stezo, ki predstavlja mejo med vasema Costalunga in Cozza, in jo zapusti na križišču s pokrajinsko cesto Dei Monti na nadmorski višini 23 m. Nato se nadaljuje po občinski cesti skozi središče vasi do nadmorske višine 24 m, na nadmorski višini 25 m zavije levo in nadaljuje po tej cesti do naselja Cà Ghiotto (nadmorska višina 21 m). Potem se nadaljuje naravnost skozi leso kmetije Gianesini Orfalia in poteka vzdolž steze, ki meji z jarkom, dokler se ponovno ne priključi na občinsko cesto v Mossano na nadmorski višini 18 m. Nato zavije desno v smeri severovzhoda proti vili Villa Montruglio do točke, kjer se priključi na višinsko črto, ki označuje rob hriba, po njej pa vse do vasi Palù, kjer se priključi na občinsko cesto v Mossano. Nato poteka vzdolž plastnice, mimo višinske oznake za 20 m pri naselju Pozzole ter za 21 m, 19 m in 20 m pri naselju Cà Salvi, preden se ponovno priključi na pokrajinsko cesto Dorsale dei Berici. Tu zavije desno in poteka po tej cesti vse do križišča z občinsko cesto Sottocosta in nato nadaljuje po tej cesti do nadmorske višine 19 m. Nato zavije desno in doseže 28 m nadmorske višine, nato pa levo po poti do objekta Casa Faggionato (nadmorska višina 25 m). Od tam sledi višinski črti, ki označuje rob hriba, dokler se ponovno ne priključi na pokrajinsko cesto Dorsale dei Berici, po njej pa nadaljuje proti jugu do križišča s cesto v Villago na nadmorski višini 19 m. Nato zavije desno, sledi občinski cesti do vasi Toara in mimo objekta Case Paradiso (nadmorska višina 23 m), od tam pa nadaljuje proti jugu mimo višinskih točk 21 m in 20 m, jezera Bagno di Villaga in naselja Forno. Takoj za višinsko oznako 21 m zavije desno, nato nadaljuje proti zahodu mimo naselja Cà Oche, zavije desno v smeri višinskih točk 22 m in 19 m ter proti cesti Ronca Salgan. Iz Toare sledi cesti do vasi Pozzolo, na prvem ovinku nadaljuje naravnost v smeri višinske točke 20 m in potoka Tapparo ter nato do meje v severozahodni smeri mimo višinske točke 22 m, dokler se ne priključi poti nad vasjo Tarche (nadmorska višina 96 m).

Tu se priključi cesti v Pozzolo, ki ji sledi vse do križišča z občinsko cesto, ki vodi v Barbarano. Po vasi Crosaron in višinski točki 192 m se nadaljuje vzdolž plastnice (nadmorska višina 200 m) mimo vasi Colonia de Giovanni vse do ceste Dorsale dei Berici, ki jo prečka blizu višinske točke 206 m. Od tam se nadaljuje ob robu gozda pod goro Monte della Cengia, mimo višinskih točk 356 m, 250 m in 290 m ter se ponovno priključi na občinsko cesto od Mossana do vasi Crosara. Po tej cesti vodi do naselja Cà Leonardi, nato pa se nadaljuje ob robu gozda, mimo naselja Cà Rigo in vse do naselja Cà Marziai. Od tam poteka po kolovozu, dokler se pri gori Monte della Torretta ne priključi na občinsko cesto Nanto-Monti. Nadaljuje se proti vzhodu po tej občinski cesti vse do cerkve Chiesa Vecchia di Nanto. Od tam se nadaljuje proti severu ob robu gozda, prečka naselje Cà Lunardi (nadmorska višina 193 m), nadaljuje mimo višinske točke 106 m in nato severno od vasi Castegnera na nadmorski višini 93 m. Od tam se nadaljuje vzdolž plastnice (nadmorska višina 100 m) do pokopališča Lumignano. Nadaljuje se mimo višinskih točk 73 m in 25 m vse do izhodiščne točke Palazzo Bianco. Območje vključuje tudi griče okoli gradu Castello di Belvedere, ki jih označuje plastnica na nadmorski višini 28 m.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Cabernet franc N. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc N. – cabernet

| | Cabernet sauvignon N. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon N. – cabernet

| | Carmenère N. – cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N. – cabernet

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Durella B. – durello |
| --- | --- |

Durella B. – durello

| | Garganega B. |
| --- | --- |

Garganega B.

| | Grapariol B. |
| --- | --- |

Grapariol B.

| | Incrocio bianco fedit 51 C.S.G.B. |
| --- | --- |

Incrocio bianco fedit 51 C.S.G.B.

| | Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

| | Marzemina bianca B. – marzemina |
| --- | --- |

Marzemina bianca B. – marzemina

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Pinot bianco B. |
| --- | --- |

Pinot bianco B.

| | Pinot grigio |
| --- | --- |

Pinot grigio

| | Pinot nero N. |
| --- | --- |

Pinot nero N.

| | Riesling italico B. – riesling |
| --- | --- |

Riesling italico B. – riesling

| | Riesling renano B. – riesling |
| --- | --- |

Riesling renano B. – riesling

| | Sauvignon B. |
| --- | --- |

Sauvignon B.

| | Tocai friulano B. – tai |
| --- | --- |

Tocai friulano B. – tai

| | Tocai rosso N. – tai rosso |
| --- | --- |

Tocai rosso N. – tai rosso

| | Trebbiano di soave B. – trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano di soave B. – trebbiano

| | Trebbiano toscano B. – trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano toscano B. – trebbiano

| | Vespaiola B. |
| --- | --- |

Vespaiola B.

8.   Opis povezave

8.1   „Colli Berici“ – vse kategorije: Vino, kakovostno peneče vino

Naravni dejavniki

Beriški griči (Colli Berici, znani tudi kot Monti Berici) so zadnji obronki alpskega predgorja in najopaznejša krajinska značilnost južno od Vicenze. Gre za valovito gričevje zmerne nadmorske višine (300–400 m), ki je nastalo zaradi tektonskega prepogibanja in dvigovanja ter je posejano z vulkanskimi stožci. To pokrajino gričev in njihovih vznožij sestavlja skoraj izključno vrsta sedimentnih apnenčastih kamnin, ki so se sčasoma spremenile v kamnita rdeča glinasta tla. Poleg tega so številni izdanki bazaltnih kamnin in vulkanskih tufov ustvarili tla, bogata z mineralnimi solmi. Zaradi globeli, vrtač in jam, ki so značilne za kraške apnenčaste reliefne oblike, je za Beriške griče značilno dobro odtekanje vode in včasih tudi pomanjkanje vode. Jezero Fimon je edina naravna kotlina na tem območju.

Pokrajino popestrijo menjavanje gričevnatih pobočij in dolin, posebna lega pobočij in nadmorska višina, ki ščiti pred meglo in poznimi pozebami ter povečuje sončno sevanje, kar omogoča dolgo dnevno izpostavljenost svetlobi v mesecih, ki so ključni za rast trte in zorenje grozdov.

Beriški griči imajo mikroklimo, ki je zelo primerna za vinogradništvo, s posebno blagimi temperaturami do pozne jeseni, dobrim razponom dnevnih in nočnih temperatur ter majhno letno količino padavin (500–600 mm).

Zgodovinski in človeški dejavniki

Pravijo, da je bil od 13. stoletja severni del Beriških gričev v celoti zasajen z vinsko trto, prav tako kot gričevje Barbarano v lasti škofa iz Vicenze, ki je določil čas trgatve in predelave, da kmetje ne bi bili odvrnjeni od obdelovanja vinogradov v najprimernejšem obdobju. Poleg tega so se lokalna vina starala v jamah Beriških gričev, v katerih sta tema in stalna nizka temperatura omogočali dobre razmere za skladiščenje. Leta 1290 so bila v Costozzi določena trgovinska in tehnična pravila ter pravila za zaščito vinogradov in vin na tem območju.

Vinogradništvo je močno spodbudil vzpon Beneške republike. V 19. stoletju je avstrijski nadvojvoda naročil raziskave o vinih iz Lombardije in Benečije, s katerimi so preučili nekatere vidike tehnike in trsnega izbora, med drugim za vina z Beriških gričev.

Poleg dveh sort vinske trte, ki sta v Beriških gričih avtohtoni, tj. garganega in tocai rosso, so bile od začetka 19. stoletja iz Francije, zlasti z območja Bordeauxa, uvožene tudi mednarodne sorte. Te sorte, zasajene na Beriških gričih, so sčasoma razvile posebne lastnosti, saj so se prilagodile lokalnim tlom in podnebju. Cabernet franc z Beriških gričev je bil prvi cabernet s kontrolirano označbo porekla (DOC) v Italiji. Ko so v 50. letih prejšnjega stoletja ponovno obudili pridelavo, so se kakovost in metode gojenja postopoma izboljševale skupaj z organizacijo proizvodnje, italijansko ministrstvo pa je 20. septembra 1973 priznalo „Colli Berici“ kot kontrolirano označbo porekla (Denominazione d’origine Controllata, DOC).

8.2   „Colli Berici“ – kategorija vino

Vzročna povezava med značilnostmi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Posebne lastnosti vin „Colli Berici“ v kategoriji vina so posledica talnih in podnebnih razmer na območju pridelave v povezavi s človeškimi dejavniki, ki so vplivali in še vedno vplivajo na enološki potencial grozdja in tehnologij predelave.

Avtohtone in tuje sorte vinske trte se gojijo na zemljišču, ki se z vidika tal in podnebja šteje za najprimernejše za posamezno sorto, kar vodi v pridelavo značilnih vin visoke kakovosti.

Omejena razpoložljivost vode zaradi kraških vrtač z dobrim odtekanjem vode in majhne letne količine padavin zadržuje vegetativni razvoj vinske trte, kar je bistveno za kakovostno pridelavo posebej koncentriranih vin. Sestava tal, ki je skeletna, včasih celo zelo skeletna (35–75 %), bogata z mineralnimi solmi in apnenčastimi kamninami kraškega izvora ter z dobrim odtekanjem vode, določa strukturo in značilnosti rdečih vin; ta imajo visoko vsebnost antocianinov in polifenolov, temno barvo in dober taninski okus z notami zrelega sadja in začimb. Zlasti vina iz sort tai rosso, carmenère in merlot, ki se gojijo na teh tleh, razvijejo kompleksne in zrele fenolne note, ki so uravnotežene s sadnimi in začimbnimi notami.

Na območjih s pretežno bazaltnimi tlemi, ki izvirajo iz vulkanskih stožcev, kakovost tal pomaga poudariti prefinjene arome in vonj belih vin „Colli Berici“ z močnim okusom ter svežimi in sadnimi aromami. Zlasti vina iz grozdja garganega in črni pinot imajo kompleksnejši vonj in okus.

Sorta garganega se najpogosteje uporablja za pridelavo vina „passito“ (vino iz sušenega grozdja).

Sušenje poteka v sušilnicah (prostorih, ki se tradicionalno uporabljajo za sušenje). Obdobja sušenja so različno dolga in odvisna od lastnosti, ki jih želi vinar s to tehniko doseči pri končnem proizvodu.

Za sušenje so ugodne velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, zlasti pozno poleti in jeseni, ter vetrovi, ki se z Alp spuščajo po pobočjih tega območja.

Grozdi z ohlapno strukturo, tj. z veliko prostora med jagodami, so primerni zlasti za sušenje in se ob trgatvi izberejo v vinogradu. Grozdje za sušenje in predelavo v sušeno vino se potrga približno deset dni prej kot grozdje za pridelavo suhega vina, da se doseže višja vsebnost kislin, s katero se lahko uravnoteži vsebnost sladkorja v pridelanem vinu.

8.3   „Colli Berici“ – kategorija kakovostno peneče vino

Vzročna povezava med značilnostmi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Posebne lastnosti vin „Colli Berici“ v kategoriji vina so posledica talnih in podnebnih razmer na območju pridelav v povezavi s človeškimi dejavniki, ki so vplivali in še vedno vplivajo na enološki potencial grozdja in tehnologije predelave.

Za okolje območja pridelave so značilni predvsem blage pomladi, ki omogočajo kalitev zelo zgodnjih sort, in ne prevroča poletja, zaradi katerih grozdje ne dozori prezgodaj ter ohrani visoko razmerje med vsebnostjo kislin in sladkorja.

Za proizvodnjo penečega vina je pomembna enološka šola v Coneglianu, na kateri že od konca 19. stoletja poteka visoko specializirano usposabljanje za postopke proizvodnje penečega vina.

Ta specializacija je gospodarskim subjektom omogočila, da so opredelili sorte, ki so najprimernejše za proizvodnjo penečega vina, in izboljšali upravljanje vinogradov, od izbire podlage trsov do gojitvene oblike in pletve. Vsi ti vidiki so bistveni za pridelavo grozdja, primernega za osnovno vino za kakovostno peneče vino z zahtevanimi organoleptičnimi lastnostmi svežine in elegance.

To grozdje se običajno potrga prej kot grozdje, namenjeno za proizvodnjo mirnih vin, da se zagotovi ustrezno ravnotežje med vsebnostjo sladkorjev in kislin, potrebno za proizvodnjo kakovostnega penečega vina. Osnovno vino je običajno izdelano iz ene same sorte, pri čemer se vse druge sestavine primešajo v fazi izdelave osnovnega vina.

Peneče vino „Colli Berici“ (klasična metoda) in peneče vino rosé „Colli Berici“ (klasična metoda) se proizvajata po tradicionalni metodi sekundarnega alkoholnega vrenja v steklenici, ki je bila sčasoma prilagojena tehničnemu in znanstvenemu napredku. Ob upoštevanju vnaprej določenih ciljev kakovosti se dobijo fina in sadna vina z nežnim pridihom kvasa, značilnim za sekundarno alkoholno vrenje v steklenici, in z vsebnostjo sladkorja, ki sega od izredno suhega do polsladkega.

Belo kakovostno peneče vino „Colli Berici“, rdeče kakovostno peneče vino Colli Berici“ tai in kakovostno peneče vino „Colli Berici Barbarano“ so rezultat tehnoloških inovacij v postopkih vrenja v jeklenih posodah, ki so pripomogle k večji učinkovitosti procesa predelave kvasovk. Tako so se izboljšali vonj in posebne organoleptične lastnosti vin, pri čemer so se še posebej izrazile njihova svežina in arome, ki so neločljivo povezane z okoljem, ki je idealno za proizvodnjo takšnih vin. Te vrste vin po vsebnosti sladkorja segajo od zelo suhih do polsladkih.

Edinstvenost in drugačnost kakovostnih penečih z območja ZOP „Colli Berici“ torej temeljita na ravnotežju med vrednostjo pH in vsebnostjo kislin, ki še poudari prijetno aromo in s tem tudi splošno eleganco vin, ti pa sta končni rezultat ustreznih postopkov proizvodnje vina.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Posebna pravila za pakiranje

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vina z ZOP „Colli Berici“ se morajo tržiti v tradicionalnih steklenicah s prostornino do 9 litrov, zaprtih – razen penečih vin – s plutovinastim zamaškom, z navojnim zamaškom z dolgim robom ali s steklenim zamaškom v obliki črke T.

Zamaški, ki se uporabljajo za peneča vina, morajo biti v skladu z veljavno zakonodajo EU.

Za vina z ZOP „Colli Berici“ iz kategorije vin se lahko namesto steklenic uporabi vinski meh iz večplastne plastike iz polietilena ali poliestra, ki je zaprt v škatli iz kartona ali drugega togega materiala s prostornino do 20 litrov. Vendar se takšna alternativna embalaža ne sme uporabljati za vrsti vina „superiore“ in „riserva“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17001

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---