# Euroopa Liidu C 501/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 501 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik13. detsember 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 501

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik13. detsember 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2021/C 501/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa spordimudeli põhielementide kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2021/C 501/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa spordimudeli põhielementide kohta

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 501/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  ) | 8 |
| 2021/C 501/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  ) | 9 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 501/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR) (
  1
  )

1

8

2021/C 501/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO) (
  1
  )

1

9

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 501/04 | Euro vahetuskurss — 10. detsember 2021 | 10 |
| 2021/C 501/05 | Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine 2021. aastal | 11 |
| 2021/C 501/06 | Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastane ajakohastamine | 17 |
| 2021/C 501/07 | Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastamine | 21 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 501/04

Euro vahetuskurss — 10. detsember 2021

10

2021/C 501/05

Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine 2021. aastal

11

2021/C 501/06

Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastane ajakohastamine

17

2021/C 501/07

Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastamine

21

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 501/08 | Teade Indiast ja Türgist pärit keraamiliste plaatide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 25 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 501/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 36 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 501/08

Teade Indiast ja Türgist pärit keraamiliste plaatide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

25

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 501/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa spordimudeli põhielementide kohta

(2021/C 501/01)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET:

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 kohaselt on sport valdkond, mille puhul peaksid ELi tasandil võetavad meetmed liikmesriikide meetmeid toetama, koordineerima ja täiendama; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 kohaselt on sport valdkond, mille puhul peaksid ELi tasandil võetavad meetmed liikmesriikide meetmeid toetama, koordineerima ja täiendama;

| 2. | ELi toimimise lepingu artikli 165 lõike 1 kohaselt panustab liit Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse spordi eripära, vabatahtlikul tegevusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni; |
| --- | --- |

2.

ELi toimimise lepingu artikli 165 lõike 1 kohaselt panustab liit Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse spordi eripära, vabatahtlikul tegevusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni;

| 3. | ELi toimimise lepingu artikli 165 lõike 2 kohaselt püütakse liidu tegevusega „arendada Euroopa mõõdet spordis, spordivõistluste aususe ning avatuse ja sporditöö eest vastutavate asutuste omavahelise koostöö edendamise ning sportlaste, iseäranis noorte sportlaste füüsilise ja vaimse puutumatuse kaitsmise kaudu“; |
| --- | --- |

3.

ELi toimimise lepingu artikli 165 lõike 2 kohaselt püütakse liidu tegevusega „arendada Euroopa mõõdet spordis, spordivõistluste aususe ning avatuse ja sporditöö eest vastutavate asutuste omavahelise koostöö edendamise ning sportlaste, iseäranis noorte sportlaste füüsilise ja vaimse puutumatuse kaitsmise kaudu“;

| 4. | nõukogu järeldustes COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta kutsutakse liikmesriike üles „edendama spordialaliitude, spordiklubide, -organisatsioonide ja sportlaste vahelist solidaarsust, et kaasa aidata spordisektori kestlikule taastumisele ja edasisele arengule, ning tunnustama Euroopa spordimudelit (1) kui solidaarsussüsteemi näidist“; |
| --- | --- |

4.

nõukogu järeldustes COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta kutsutakse liikmesriike üles „edendama spordialaliitude, spordiklubide, -organisatsioonide ja sportlaste vahelist solidaarsust, et kaasa aidata spordisektori kestlikule taastumisele ja edasisele arengule, ning tunnustama Euroopa spordimudelit (1) kui solidaarsussüsteemi näidist“;

| 5. | Euroopa Liidu spordialases töökavas (2021–2024) on Euroopa spordimudel temaatilise prioriteedi „Aususe ja väärtuste kaitsmine spordis“ põhiteema; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Liidu spordialases töökavas (2021–2024) on Euroopa spordimudel temaatilise prioriteedi „Aususe ja väärtuste kaitsmine spordis“ põhiteema;

| 6. | läbivaadatud Euroopa spordihartas, mille Euroopa Nõukogu võttis vastu 13. oktoobril 2021, rõhutatakse Euroopa spordiraamistiku ja selle korralduse ühisjooni, mida spordiliikumine käsitab Euroopa spordimudelina, |
| --- | --- |

6.

läbivaadatud Euroopa spordihartas, mille Euroopa Nõukogu võttis vastu 13. oktoobril 2021, rõhutatakse Euroopa spordiraamistiku ja selle korralduse ühisjooni, mida spordiliikumine käsitab Euroopa spordimudelina,

TUNNISTADES, ET:

| 7. | Euroopa spordikorraldus põhineb ühinemisvabaduse põhiõigusel. Samuti põhineb see sellistel väärtustel nagu spordi eri tasandite, eelkõige professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi solidaarsus, õiglus, ausus, avatus, sooline võrdõiguslikkus ja hea juhtimistava; |
| --- | --- |

7.

Euroopa spordikorraldus põhineb ühinemisvabaduse põhiõigusel. Samuti põhineb see sellistel väärtustel nagu spordi eri tasandite, eelkõige professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi solidaarsus, õiglus, ausus, avatus, sooline võrdõiguslikkus ja hea juhtimistava;

| 8. | Euroopa väärtuspõhise organiseeritud spordi enamiku põhielemendid on autonoomsel, demokraatlikul ja territoriaalsel alusel toimuv spordikorraldus, mille püramiidstruktuur hõlmab spordi kõiki tasandeid alates rohujuure tasandi spordist kuni professionaalse spordini ja mis hõlmab nii klubide kui ka rahvusmeeskondade võistlusi kui ka mehhanisme finantssolidaarsuse, õigluse ja avatuse tagamiseks võistlustel, näiteks kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise põhimõtted; |
| --- | --- |

8.

Euroopa väärtuspõhise organiseeritud spordi enamiku põhielemendid on autonoomsel, demokraatlikul ja territoriaalsel alusel toimuv spordikorraldus, mille püramiidstruktuur hõlmab spordi kõiki tasandeid alates rohujuure tasandi spordist kuni professionaalse spordini ja mis hõlmab nii klubide kui ka rahvusmeeskondade võistlusi kui ka mehhanisme finantssolidaarsuse, õigluse ja avatuse tagamiseks võistlustel, näiteks kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise põhimõtted;

| 9. | Euroopa väärtuspõhine organiseeritud sport on üldiselt üles ehitatud riigipõhiselt ja seda korraldab põhimõtteliselt üks alaliit iga spordiala kohta; see võimaldab käsitleda terviklikult nii norme, reegleid ja standardeid kui ka võistluskalendrist kinnipidamist ja võistlustele kvalifitseerumist. Need organisatsioonid on võtnud endale kohustuse tagada professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi finantssolidaarsus, samuti tagada hea juhtimistava, põhiõiguste ja inimõiguste, vaimse ja füüsilise tervise ning sportlaste ohutuse kõrgeim tase, hoida ära igasugune diskrimineerimine ja edendada spordiausust; |
| --- | --- |

9.

Euroopa väärtuspõhine organiseeritud sport on üldiselt üles ehitatud riigipõhiselt ja seda korraldab põhimõtteliselt üks alaliit iga spordiala kohta; see võimaldab käsitleda terviklikult nii norme, reegleid ja standardeid kui ka võistluskalendrist kinnipidamist ja võistlustele kvalifitseerumist. Need organisatsioonid on võtnud endale kohustuse tagada professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi finantssolidaarsus, samuti tagada hea juhtimistava, põhiõiguste ja inimõiguste, vaimse ja füüsilise tervise ning sportlaste ohutuse kõrgeim tase, hoida ära igasugune diskrimineerimine ja edendada spordiausust;

| 10. | sport on Euroopas ka omaette oluline majandussektor, mis aitab toetada majanduskasvu, arengut ja töövõimalusi (2) ning hõlmab uusi spordi sidusrühmi ja lähenemisviise, nagu sporditööstus, sponsorid, meedia, suurüritused, uued spordialad, sportlaste roll jne. Neid uusi sidusrühmi ja lähenemisviise tuleks arvesse võtta ka spordi edasisel arendamisel Euroopas, |
| --- | --- |

10.

sport on Euroopas ka omaette oluline majandussektor, mis aitab toetada majanduskasvu, arengut ja töövõimalusi (2) ning hõlmab uusi spordi sidusrühmi ja lähenemisviise, nagu sporditööstus, sponsorid, meedia, suurüritused, uued spordialad, sportlaste roll jne. Neid uusi sidusrühmi ja lähenemisviise tuleks arvesse võtta ka spordi edasisel arendamisel Euroopas,

RÕHUTADES, ET:

| 11. | spordialaliitudel peaks olema keskne roll oma spordiala korralduse ja toimimise jälgimisel ning nad peaksid demokraatlikul, tasakaalustatud ja sidusal viisil ühitama sportlaste, klubide ja liigade, fännide ja muude sidusrühmade ning teiste spordiorganisatsioonide huve, et kõik saaksid aidata kaasa spordi tasakaalustatud arengule; |
| --- | --- |

11.

spordialaliitudel peaks olema keskne roll oma spordiala korralduse ja toimimise jälgimisel ning nad peaksid demokraatlikul, tasakaalustatud ja sidusal viisil ühitama sportlaste, klubide ja liigade, fännide ja muude sidusrühmade ning teiste spordiorganisatsioonide huve, et kõik saaksid aidata kaasa spordi tasakaalustatud arengule;

| 12. | mehhanismid, mille eesmärk on kaitsta sportlaste õigusi ja kohustusi, nagu mittediskrimineerimine, juurdepääs teabele, esindatus spordiorganisatsioonides, eraelu puutumatus ja õiglane kohtumenetlus, ning nende mehhanismide kasutamine sportlaste poolt on olulised hea juhtimistava põhimõtete toetamiseks väärtuspõhises organiseeritud spordis, kus sportlaste häält peab kuulda ja arvesse võtma; |
| --- | --- |

12.

mehhanismid, mille eesmärk on kaitsta sportlaste õigusi ja kohustusi, nagu mittediskrimineerimine, juurdepääs teabele, esindatus spordiorganisatsioonides, eraelu puutumatus ja õiglane kohtumenetlus, ning nende mehhanismide kasutamine sportlaste poolt on olulised hea juhtimistava põhimõtete toetamiseks väärtuspõhises organiseeritud spordis, kus sportlaste häält peab kuulda ja arvesse võtma;

| 13. | finantssolidaarsus on üks väärtuspõhise organiseeritud spordi põhielementidest. See võib aidata luua, säilitada ja tugevdada seoseid professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi vahel, kaasrahastada äriliselt vähem atraktiivseid võistlusi ning vabatahtlike, sportlaste, treenerite, matšiametnike koolitamist jne. Lisaks tuleks toetada tegevusi, millega edendatakse spordis selliste väärtuste järgimist nagu põhiõigused ja inimõigused, demokraatia, solidaarsus, sotsiaalne integratsioon, sooline võrdõiguslikkus, noorte areng, lapse õigused ja haridus spordi kaudu; |
| --- | --- |

13.

finantssolidaarsus on üks väärtuspõhise organiseeritud spordi põhielementidest. See võib aidata luua, säilitada ja tugevdada seoseid professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi vahel, kaasrahastada äriliselt vähem atraktiivseid võistlusi ning vabatahtlike, sportlaste, treenerite, matšiametnike koolitamist jne. Lisaks tuleks toetada tegevusi, millega edendatakse spordis selliste väärtuste järgimist nagu põhiõigused ja inimõigused, demokraatia, solidaarsus, sotsiaalne integratsioon, sooline võrdõiguslikkus, noorte areng, lapse õigused ja haridus spordi kaudu;

| 14. | organiseeritud sport on Euroopas seisnud silmitsi sisemiste ja väliste ohtudega, nagu halb juhtimistava, korruptsioon, spordiga manipuleerimine, rahaline ebastabiilsus, inimõiguste rikkumised, doping, rassism, vägivald, sooline ebavõrdsus, kasvav kommertsialiseerumine ja kalduvus noori sportlasi osta, mitte neid koolitada. Kõik see nõuab tihedas koostöös asjaomaste ametiasutuste ja organisatsioonidega sellist reageerimist, mis peaks kaitsma spordi väärtusi ja ausust, edendama head juhtimistava ning tagama spordile positiivse tuleviku; |
| --- | --- |

14.

organiseeritud sport on Euroopas seisnud silmitsi sisemiste ja väliste ohtudega, nagu halb juhtimistava, korruptsioon, spordiga manipuleerimine, rahaline ebastabiilsus, inimõiguste rikkumised, doping, rassism, vägivald, sooline ebavõrdsus, kasvav kommertsialiseerumine ja kalduvus noori sportlasi osta, mitte neid koolitada. Kõik see nõuab tihedas koostöös asjaomaste ametiasutuste ja organisatsioonidega sellist reageerimist, mis peaks kaitsma spordi väärtusi ja ausust, edendama head juhtimistava ning tagama spordile positiivse tuleviku;

| 15. | spordiorganisatsioonide autonoomsuse ja eneseregulatsiooni tingimuseks on spordi hea juhtimistava kooskõlas demokraatia, läbipaistvuse, aususe, solidaarsuse, soolise võrdõiguslikkuse, avatuse, aruandekohustuse ja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega. On oluline, et spordiorganisatsioonid ja -alaliidud toetaksid ja võimalusel tõstaksid oma hea juhtimistava standardeid, andes sportlastele ja fännidele sõna; |
| --- | --- |

15.

spordiorganisatsioonide autonoomsuse ja eneseregulatsiooni tingimuseks on spordi hea juhtimistava kooskõlas demokraatia, läbipaistvuse, aususe, solidaarsuse, soolise võrdõiguslikkuse, avatuse, aruandekohustuse ja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega. On oluline, et spordiorganisatsioonid ja -alaliidud toetaksid ja võimalusel tõstaksid oma hea juhtimistava standardeid, andes sportlastele ja fännidele sõna;

| 16. | spordi pikaajalise elujõulisuse jaoks on äärmiselt oluline säilitada ja vajaduse korral tugevdada konkurentsitasakaalu, et vältida põhjendamatuid eeliseid. Ausate, konkurentsivõimeliste ja tasakaalustatud spordivõistluste edendamiseks tuleks kaaluda mitmesuguseid meetmeid, mis on suunatud nii lühiajalistele vajadustele kui ka pikaajalistele arengutele, |
| --- | --- |

16.

spordi pikaajalise elujõulisuse jaoks on äärmiselt oluline säilitada ja vajaduse korral tugevdada konkurentsitasakaalu, et vältida põhjendamatuid eeliseid. Ausate, konkurentsivõimeliste ja tasakaalustatud spordivõistluste edendamiseks tuleks kaaluda mitmesuguseid meetmeid, mis on suunatud nii lühiajalistele vajadustele kui ka pikaajalistele arengutele,

VÕTTES ARVESSE, ET:

| 17. | rahvusmeeskondade võistlused on Euroopa organiseeritud spordi lahutamatu osa (3). Neil on oluline roll mitte ainult rahvusliku identiteedi edendamisel ja noorte sportlaste inspireerimisel nende parimale sportlikule sooritusele, vaid ka solidaarsuse suurendamisel rohujuure tasandi spordiga ja nooremate põlvkondade jaoks eeskuju andmisel; |
| --- | --- |

17.

rahvusmeeskondade võistlused on Euroopa organiseeritud spordi lahutamatu osa (3). Neil on oluline roll mitte ainult rahvusliku identiteedi edendamisel ja noorte sportlaste inspireerimisel nende parimale sportlikule sooritusele, vaid ka solidaarsuse suurendamisel rohujuure tasandi spordiga ja nooremate põlvkondade jaoks eeskuju andmisel;

| 18. | igat liiki ja kõikidel tasanditel tegutsevad spordiorganisatsioonid kohustuvad arendama läbipaistvuskultuuri ja kehtestama hea juhtimistava põhimõtetel rajaneva korra, mis tagab nende rahaliste vahendite laitmatu haldamise, range kontrolli, et vältida huvide konflikti ja korruptsiooni, ning valitavate ametikohtade puhul ametiaja piiratud kestuse; |
| --- | --- |

18.

igat liiki ja kõikidel tasanditel tegutsevad spordiorganisatsioonid kohustuvad arendama läbipaistvuskultuuri ja kehtestama hea juhtimistava põhimõtetel rajaneva korra, mis tagab nende rahaliste vahendite laitmatu haldamise, range kontrolli, et vältida huvide konflikti ja korruptsiooni, ning valitavate ametikohtade puhul ametiaja piiratud kestuse;

| 19. | professionaalse spordi üha suurem kommertsialiseerumine muudab spordi veelgi tulusamaks tegevuseks, mida õhutab tagant eelkõige ringhäälinguõiguste väärtus. Kuigi see aitab luua rahalisi vahendeid suurema arvu sportlaste jaoks, ei ole spordi kaubandusliku mõõtme arendamine spordi väärtuste seisukohast riskivaba; |
| --- | --- |

19.

professionaalse spordi üha suurem kommertsialiseerumine muudab spordi veelgi tulusamaks tegevuseks, mida õhutab tagant eelkõige ringhäälinguõiguste väärtus. Kuigi see aitab luua rahalisi vahendeid suurema arvu sportlaste jaoks, ei ole spordi kaubandusliku mõõtme arendamine spordi väärtuste seisukohast riskivaba;

| 20. | ajal, mil spordi moderniseerimine loob spordi majanduslikust potentsiaalist uusi rahalisi võimalusi, on äärmiselt oluline, et väärtuspõhise organiseeritud spordi puhul säiliks spordiausus, et järgitaks hea juhtimistava põhimõtteid ning liikmesriigi, ELi ja rahvusvahelist õigust ja et säiliksid võrdsed tingimused, mis on vajalikud kõigi osalejate solidaarsusväärtuste tõhusaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

20.

ajal, mil spordi moderniseerimine loob spordi majanduslikust potentsiaalist uusi rahalisi võimalusi, on äärmiselt oluline, et väärtuspõhise organiseeritud spordi puhul säiliks spordiausus, et järgitaks hea juhtimistava põhimõtteid ning liikmesriigi, ELi ja rahvusvahelist õigust ja et säiliksid võrdsed tingimused, mis on vajalikud kõigi osalejate solidaarsusväärtuste tõhusaks rakendamiseks;

| 21. | Euroopa spordi teatavad väärtused ja traditsioonid avaldavad ühiskonnale positiivset mõju ning neid tuleks edendada, rõhutades samal ajal Euroopa spordistruktuuride mitmekesisust ja keerukust. Käesolevas resolutsioonis rõhutatakse Euroopa spordimudeli põhielemente, keskendudes peamiselt väärtuspõhisele organiseeritud spordile, |
| --- | --- |

21.

Euroopa spordi teatavad väärtused ja traditsioonid avaldavad ühiskonnale positiivset mõju ning neid tuleks edendada, rõhutades samal ajal Euroopa spordistruktuuride mitmekesisust ja keerukust. Käesolevas resolutsioonis rõhutatakse Euroopa spordimudeli põhielemente, keskendudes peamiselt väärtuspõhisele organiseeritud spordile,

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL JÄRGMIST:

| 22. | toetama kooskõlas ELi õiguse asjakohaste sätetega Euroopa spordimudeli põhielemente, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, püramiidstruktuur, kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise avatud süsteem, rohujuuretasandi lähenemisviis ja solidaarsus, roll rahvuslikus identiteedis, kogukonna ülesehitamine ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad struktuurid ning selle sotsiaalsed ja hariduslikud ning kultuuri- ja tervisealased funktsioonid; |
| --- | --- |

22.

toetama kooskõlas ELi õiguse asjakohaste sätetega Euroopa spordimudeli põhielemente, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, püramiidstruktuur, kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise avatud süsteem, rohujuuretasandi lähenemisviis ja solidaarsus, roll rahvuslikus identiteedis, kogukonna ülesehitamine ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad struktuurid ning selle sotsiaalsed ja hariduslikud ning kultuuri- ja tervisealased funktsioonid;

| 23. | täiendavalt uurima ja jätkama Euroopa spordimudeli põhielemente käsitlevaid käimasolevaid arutelusid kõigi spordivaldkonna sidusrühmadega, tunnistades lähenemisviiside mitmekesisust ja uusi arenguid eri spordiliikide lõikes kooskõlas väärtuspõhise organiseeritud spordiga, ning tegema seda näiteks ELi sporditeemalise struktureeritud dialoogi abil; |
| --- | --- |

23.

täiendavalt uurima ja jätkama Euroopa spordimudeli põhielemente käsitlevaid käimasolevaid arutelusid kõigi spordivaldkonna sidusrühmadega, tunnistades lähenemisviiside mitmekesisust ja uusi arenguid eri spordiliikide lõikes kooskõlas väärtuspõhise organiseeritud spordiga, ning tegema seda näiteks ELi sporditeemalise struktureeritud dialoogi abil;

| 24. | edendama spordis ja spordiorganisatsioonides väärtusi, mida juhitakse kooskõlas demokraatia, läbipaistvuse, aususe, solidaarsuse, soolise võrdõiguslikkuse, avatuse, vastutuse, juurdepääsetavuse, sotsiaalse vastutuse ning põhiõiguste ja inimõiguste järgimise põhimõtetega; |
| --- | --- |

24.

edendama spordis ja spordiorganisatsioonides väärtusi, mida juhitakse kooskõlas demokraatia, läbipaistvuse, aususe, solidaarsuse, soolise võrdõiguslikkuse, avatuse, vastutuse, juurdepääsetavuse, sotsiaalse vastutuse ning põhiõiguste ja inimõiguste järgimise põhimõtetega;

| 25. | tunnistama ja säilitama spordi ning selle vabatahtlikul tegevusel põhinevate struktuuride eripära, samuti spordi juhtorganite autonoomiat nende vastutusalas oleva spordi korraldamisel, järgides liikmesriigi, rahvusvahelist ja ELi õigust; |
| --- | --- |

25.

tunnistama ja säilitama spordi ning selle vabatahtlikul tegevusel põhinevate struktuuride eripära, samuti spordi juhtorganite autonoomiat nende vastutusalas oleva spordi korraldamisel, järgides liikmesriigi, rahvusvahelist ja ELi õigust;

| 26. | tunnustama vabatahtlike, rohujuure tasandi spordiklubide, perede ja kohalike kogukondade panust spordi valdkonnas ning vajaduse korral neid toetama; |
| --- | --- |

26.

tunnustama vabatahtlike, rohujuure tasandi spordiklubide, perede ja kohalike kogukondade panust spordi valdkonnas ning vajaduse korral neid toetama;

| 27. | tugevdama poliitikat, mille eesmärk on innustada sportlaste ja sporditöötajate koolitamist ja harimist, kuna need aitavad edendada spordi sotsiaalseid, hariduslikke, majanduslikke ja laiemaid huve; |
| --- | --- |

27.

tugevdama poliitikat, mille eesmärk on innustada sportlaste ja sporditöötajate koolitamist ja harimist, kuna need aitavad edendada spordi sotsiaalseid, hariduslikke, majanduslikke ja laiemaid huve;

| 28. | juhtima tähelepanu sellele, millist mõju võivad suletud spordivõistlused avaldada organiseeritud spordile Euroopas, näiteks põhjalikud muutused spordivõistlustele kvalifitseerimise menetlustes, mis tavaliselt põhinevad sporditulemustel; |
| --- | --- |

28.

juhtima tähelepanu sellele, millist mõju võivad suletud spordivõistlused avaldada organiseeritud spordile Euroopas, näiteks põhjalikud muutused spordivõistlustele kvalifitseerimise menetlustes, mis tavaliselt põhinevad sporditulemustel;

| 29. | integreerima Euroopa spordiküsimused Euroopa tuleviku konverentsi aruteludesse, |
| --- | --- |

29.

integreerima Euroopa spordiküsimused Euroopa tuleviku konverentsi aruteludesse,

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 30. | toetama kooskõlas ELi õiguse asjakohaste sätetega Euroopa spordimudeli põhielemente, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, püramiidstruktuur, kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise avatud süsteem, rohujuuretasandi lähenemisviis ja solidaarsus, roll rahvuslikus identiteedis, kogukonna ülesehitamine ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad struktuurid ning selle sotsiaalsed ja hariduslikud ning kultuuri- ja tervisealased funktsioonid; |
| --- | --- |

30.

toetama kooskõlas ELi õiguse asjakohaste sätetega Euroopa spordimudeli põhielemente, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, püramiidstruktuur, kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise avatud süsteem, rohujuuretasandi lähenemisviis ja solidaarsus, roll rahvuslikus identiteedis, kogukonna ülesehitamine ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad struktuurid ning selle sotsiaalsed ja hariduslikud ning kultuuri- ja tervisealased funktsioonid;

| 31. | täiendavalt uurima ja jätkama Euroopa spordimudeli põhielemente käsitlevaid käimasolevaid arutelusid kõigi spordivaldkonna sidusrühmadega, tunnistades lähenemisviiside mitmekesisust ja uusi arenguid eri spordiliikide lõikes kooskõlas väärtuspõhise organiseeritud spordiga, ning tegema seda näiteks omapoolse Euroopa spordimudeli(te) uuringu, ELi sporditeemalise struktureeritud dialoogi jne abil; |
| --- | --- |

31.

täiendavalt uurima ja jätkama Euroopa spordimudeli põhielemente käsitlevaid käimasolevaid arutelusid kõigi spordivaldkonna sidusrühmadega, tunnistades lähenemisviiside mitmekesisust ja uusi arenguid eri spordiliikide lõikes kooskõlas väärtuspõhise organiseeritud spordiga, ning tegema seda näiteks omapoolse Euroopa spordimudeli(te) uuringu, ELi sporditeemalise struktureeritud dialoogi jne abil;

| 32. | toetama oma pädevuse piires ning ELi ja rahvusvahelist õigust järgides spordi rolli ja selle haridusmõõdet, näiteks sportlaste topeltkarjääri, ning nende kestlikku kombineerimist; |
| --- | --- |

32.

toetama oma pädevuse piires ning ELi ja rahvusvahelist õigust järgides spordi rolli ja selle haridusmõõdet, näiteks sportlaste topeltkarjääri, ning nende kestlikku kombineerimist;

| 33. | teadvustama jätkuvalt spordi ja selle vabatahtlikul tegevusel põhinevate struktuuride eripära, mis peaksid toimima hea juhtimistava, läbipaistvuse, vastutuse, sotsiaalse vastutuse, kaasavuse, aususe, demokraatia, eneseregulatsiooni ning põhiõiguste ja inimõiguste järgimise kõrgel tasemel, ja jätkama neile praktilise toime andmist; |
| --- | --- |

33.

teadvustama jätkuvalt spordi ja selle vabatahtlikul tegevusel põhinevate struktuuride eripära, mis peaksid toimima hea juhtimistava, läbipaistvuse, vastutuse, sotsiaalse vastutuse, kaasavuse, aususe, demokraatia, eneseregulatsiooni ning põhiõiguste ja inimõiguste järgimise kõrgel tasemel, ja jätkama neile praktilise toime andmist;

| 34. | edendama oma pädevuse piires koostööd ja struktureeritud dialoogi spordiliikumise, sportlaste rühmade, ärikorraldajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, võttes samal ajal arvesse spordi eripära; |
| --- | --- |

34.

edendama oma pädevuse piires koostööd ja struktureeritud dialoogi spordiliikumise, sportlaste rühmade, ärikorraldajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, võttes samal ajal arvesse spordi eripära;

| 35. | juhtima tähelepanu sellele, millist mõju võivad suletud spordivõistlused avaldada organiseeritud spordile Euroopas, näiteks spordivõistluste aususele ja avatusele, vabatahtlikul tegevusel põhinevatele struktuuridele ning sotsiaalsele ja hariduslikule funktsioonile. |
| --- | --- |

35.

juhtima tähelepanu sellele, millist mõju võivad suletud spordivõistlused avaldada organiseeritud spordile Euroopas, näiteks spordivõistluste aususele ja avatusele, vabatahtlikul tegevusel põhinevatele struktuuridele ning sotsiaalsele ja hariduslikule funktsioonile.

| 36. | integreerima Euroopa spordiküsimused Euroopa tuleviku konverentsi aruteludesse, |
| --- | --- |

36.

integreerima Euroopa spordiküsimused Euroopa tuleviku konverentsi aruteludesse,

KUTSUVAD SPORDILIIKUMIST ÜLES TEGEMA JÄRGMIST, VÕTTES ARVESSE SPORDIORGANISATSIOONIDE AUTONOOMIAT:

| 37. | toetama kooskõlas ELi õiguse asjakohaste sätetega Euroopa spordimudeli põhielemente, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, püramiidstruktuur, kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise avatud süsteem, rohujuuretasandi lähenemisviis ja solidaarsus, roll rahvuslikus identiteedis, kogukonna ülesehitamine ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad struktuurid ning selle sotsiaalsed ja hariduslikud ning kultuuri- ja tervisealased funktsioonid; |
| --- | --- |

37.

toetama kooskõlas ELi õiguse asjakohaste sätetega Euroopa spordimudeli põhielemente, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, püramiidstruktuur, kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise avatud süsteem, rohujuuretasandi lähenemisviis ja solidaarsus, roll rahvuslikus identiteedis, kogukonna ülesehitamine ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad struktuurid ning selle sotsiaalsed ja hariduslikud ning kultuuri- ja tervisealased funktsioonid;

| 38. | täiendavalt uurima ja jätkama Euroopa spordimudeli põhielemente käsitlevaid käimasolevaid arutelusid kõigi spordivaldkonna sidusrühmadega, tunnistades lähenemisviiside mitmekesisust ja uusi arenguid eri spordiliikide lõikes kooskõlas väärtuspõhise organiseeritud spordiga, ning tegema seda näiteks ELi sporditeemalise struktureeritud dialoogi abil; |
| --- | --- |

38.

täiendavalt uurima ja jätkama Euroopa spordimudeli põhielemente käsitlevaid käimasolevaid arutelusid kõigi spordivaldkonna sidusrühmadega, tunnistades lähenemisviiside mitmekesisust ja uusi arenguid eri spordiliikide lõikes kooskõlas väärtuspõhise organiseeritud spordiga, ning tegema seda näiteks ELi sporditeemalise struktureeritud dialoogi abil;

| 39. | edendama kõigi tasandite spordiorganisatsioonide vahelist solidaarsust, et aidata kaasa COVID-19 pandeemiast taastumisele, kestlikkusele ja spordisektori edasisele arengule; |
| --- | --- |

39.

edendama kõigi tasandite spordiorganisatsioonide vahelist solidaarsust, et aidata kaasa COVID-19 pandeemiast taastumisele, kestlikkusele ja spordisektori edasisele arengule;

| 40. | järgima ja ühtlustama rahvusvahelise spordikalendri nõudeid ning osalema solidaarsuskavades; |
| --- | --- |

40.

järgima ja ühtlustama rahvusvahelise spordikalendri nõudeid ning osalema solidaarsuskavades;

| 41. | võtma endale kohustus edendada professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi finantssolidaarsust ning tagama sportlaste, sporditöötajate, matšiametnike ja pealtvaatajate huvides hea juhtimistava, ohutuse ja aususe kõrgeim tase; |
| --- | --- |

41.

võtma endale kohustus edendada professionaalse spordi ja rohujuure tasandi spordi finantssolidaarsust ning tagama sportlaste, sporditöötajate, matšiametnike ja pealtvaatajate huvides hea juhtimistava, ohutuse ja aususe kõrgeim tase;

| 42. | tegema koostööd kõigi sidusrühmadega, eelkõige spordi juhtorganitega, et kaitsta ja tugevdada põhiõigusi ja inimõigusi, eelkõige sportlaste õigusi kõigis spordiga seotud tegevustes, samuti sportlaste tervist, võttes arvesse spordivõistluste arvu suurenemist, ning soolist võrdõiguslikkust ja sotsiaalset kaasatust, vältides igasugust diskrimineerimist; |
| --- | --- |

42.

tegema koostööd kõigi sidusrühmadega, eelkõige spordi juhtorganitega, et kaitsta ja tugevdada põhiõigusi ja inimõigusi, eelkõige sportlaste õigusi kõigis spordiga seotud tegevustes, samuti sportlaste tervist, võttes arvesse spordivõistluste arvu suurenemist, ning soolist võrdõiguslikkust ja sotsiaalset kaasatust, vältides igasugust diskrimineerimist;

| 43. | kindlustama tõhusate sise- ja välismehhanismide olemasolu, et tagada hea juhtimistava põhimõtete, põhiõiguste ja inimõiguste ning asjakohaste järelevalve-, aruandlus- ja karistusmehhanismide järgimine; |
| --- | --- |

43.

kindlustama tõhusate sise- ja välismehhanismide olemasolu, et tagada hea juhtimistava põhimõtete, põhiõiguste ja inimõiguste ning asjakohaste järelevalve-, aruandlus- ja karistusmehhanismide järgimine;

| 44. | tagama tipptasemel ja professionaalse spordi võistluste korraldamine kooskõlas spordivõistluste avatuse põhimõttega, prioriseerides sporditulemusi; |
| --- | --- |

44.

tagama tipptasemel ja professionaalse spordi võistluste korraldamine kooskõlas spordivõistluste avatuse põhimõttega, prioriseerides sporditulemusi;

| 45. | tegema koostööd haridusasutustega, et anda spordi ja hariduse kestlikule kombineerimisele praktiline toime sportlaste tervikliku arengu, heaolu ja ausameelsuse jaoks; |
| --- | --- |

45.

tegema koostööd haridusasutustega, et anda spordi ja hariduse kestlikule kombineerimisele praktiline toime sportlaste tervikliku arengu, heaolu ja ausameelsuse jaoks;

| 46. | edendama ja hõlbustama noorte sportlaste ja alaesindatud rühmade juurdepääsu spordis osalemisele ja asjakohasel juhul spordiga seotud otsuste tegemisele; |
| --- | --- |

46.

edendama ja hõlbustama noorte sportlaste ja alaesindatud rühmade juurdepääsu spordis osalemisele ja asjakohasel juhul spordiga seotud otsuste tegemisele;

| 47. | töötama välja mehhanismid sportlaste selliste õiguste ja kohustuste kaitsmiseks nagu mittediskrimineerimine, juurdepääs teabele, esindatus spordiorganisatsioonides, eraelu puutumatus ja õiglane kohtumenetlus ning julgustama sportlasi neid mehhanisme kasutama; |
| --- | --- |

47.

töötama välja mehhanismid sportlaste selliste õiguste ja kohustuste kaitsmiseks nagu mittediskrimineerimine, juurdepääs teabele, esindatus spordiorganisatsioonides, eraelu puutumatus ja õiglane kohtumenetlus ning julgustama sportlasi neid mehhanisme kasutama;

| 48. | järgima põhiõigusi ja inimõigusi ning tegema sellega seoses vastutustundlikke otsuseid spordi suursündmuste korraldajate kohta nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda (4). |
| --- | --- |

48.

järgima põhiõigusi ja inimõigusi ning tegema sellega seoses vastutustundlikke otsuseid spordi suursündmuste korraldajate kohta nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda (4).

---

(1)  Kuigi Euroopa spordistruktuuride mitmekesisuse tõttu ei ole Euroopa spordimudelil ühtset määratlust, muudavad teatavad põhitunnused selle mudeli äratuntavaks. Nendeks tunnusteks on muu hulgas püramiidstruktuur, kõrgemale tasemele tõusmise ja madalamale tasemele langemise avatud süsteem, rohujuuretasandi lähenemisviis ja solidaarsus, roll rahvuslikus identiteedis, vabatahtlikul tegevusel põhinevad struktuurid ning vabatahtliku tegevuse enda sotsiaalne ja hariduslik funktsioon.

(2)  Euroopa Komisjoni uuringuaruanne „European Commission Study on the Economic Impact of Sport Through Sport Satellite Accounts“ (Euroopa Komisjoni uuring, mis käsitleb spordi majanduslikku mõju spordi satelliitarvepidamise kaudu), 2018. aasta aprill.

(3)  Vt nt Tsjalle van der Burgi teadusartikkel, „EU competition law, football and national markets“ (ELi konkurentsiõigus, jalgpall ja riiklikud turud), 30. detsember 2020.

(4)  Tuginedes 27 spordiministri poolt 27. jaanuaril 2021 allkirjastatud ja volinik Mariya Gabrielile saadetud kirjale.

---

I LISA

Mõiste

Käesolevas resolutsioonis kasutatakse mõistet

„väärtuspõhine organiseeritud sport Euroopas“

Väärtuspõhine organiseeritud sport põhineb ühinemisvabadusel ja sellistel väärtustel nagu hea juhtimistava, ohutus, ausus, solidaarsus, sealhulgas finantssolidaarsus, sportlaste tervis ja ohutus, põhiõiguste ja inimõiguste järgimine ning sooline võrdõiguslikkus ja vabatahtlik tegevus. See on üldiselt üles ehitatud riigipõhiselt ja seda korraldab põhimõtteliselt üks spordialaliit iga spordiala kohta, mis võimaldab käsitleda terviklikult nii norme, reegleid ja standardeid kui ka võistluskalendrist kinnipidamist ja võistlustele kvalifitseerumist.

---

LISA II

Poliitiline taust

| 1. | Euroopa nõukogu soovitus CM/Rec(2021)5 liikmesriikidele läbivaadatud Euroopa spordiharta kohta, vastu võetud 13. oktoobril 2021. |
| --- | --- |

1.

Euroopa nõukogu soovitus CM/Rec(2021)5 liikmesriikidele läbivaadatud Euroopa spordiharta kohta, vastu võetud 13. oktoobril 2021.

| 2. | Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2021. aasta resolutsioon COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP)). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2021. aasta resolutsioon COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (2020/2864(RSP)).

| 3. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava kohta (1. jaanuar 2021 – 30. juuni 2024) kohta, 2020/C 419/01. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava kohta (1. jaanuar 2021 – 30. juuni 2024) kohta, 2020/C 419/01.

| 4. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta, 2020/C 214 I/01. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta, 2020/C 214 I/01.

| 5. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused treenerite võimestamise kohta oskuste ja pädevuste omandamise võimaluste parandamise kaudu, 2020/C 196/01. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused treenerite võimestamise kohta oskuste ja pädevuste omandamise võimaluste parandamise kaudu, 2020/C 196/01.

| 6. | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2012. aasta resolutsioon Euroopa mõõtme kohta spordis (2011/2087(INI)). |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2012. aasta resolutsioon Euroopa mõõtme kohta spordis (2011/2087(INI)).

| 7. | Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa mõõtme arendamine spordis“, KOM(2011) 12 lõplik. |
| --- | --- |

7.

Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa mõõtme arendamine spordis“, KOM(2011) 12 lõplik.

| 8. | Euroopa Ülemkogu (Nice, 7.–10. detsember 2000) eesistujariigi järeldused: IV lisa – Deklaratsioon, mis käsitleb spordi erilisi omadusi ja selle sotsiaalset funktsiooni Euroopas, mida tuleks arvesse võtta ühise poliitika rakendamisel. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Ülemkogu (Nice, 7.–10. detsember 2000) eesistujariigi järeldused: IV lisa – Deklaratsioon, mis käsitleb spordi erilisi omadusi ja selle sotsiaalset funktsiooni Euroopas, mida tuleks arvesse võtta ühise poliitika rakendamisel.

| 9. | Euroopa Ülemkogu avaldus spordi kohta – eesistujariigi järeldused 2008, 17271/1/08 REV 1. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Ülemkogu avaldus spordi kohta – eesistujariigi järeldused 2008, 17271/1/08 REV 1.

| 10. | Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioon 1602 (2008): „The need to preserve the European Sport Model“ (Vajadus säilitada Euroopa spordimudel). |
| --- | --- |

10.

Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioon 1602 (2008): „The need to preserve the European Sport Model“ (Vajadus säilitada Euroopa spordimudel).

| 11. | Euroopa Parlamendi 8. mai 2008. aasta resolutsioon spordi valge raamatu kohta (2007/2261(INI)). |
| --- | --- |

11.

Euroopa Parlamendi 8. mai 2008. aasta resolutsioon spordi valge raamatu kohta (2007/2261(INI)).

| 12. | Euroopa Komisjoni valge raamat spordi kohta {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936}. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Komisjoni valge raamat spordi kohta {SEC (2007) 932} {SEC (2007) 934} {SEC (2007) 935} {SEC (2007) 936}.

| 13. | Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa spordimudel“ (1999/C 374/14). |
| --- | --- |

13.

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa spordimudel“ (1999/C 374/14).

| 14. | Komisjoni aruanne Euroopa Ülemkogule olemasolevate spordistruktuuride kaitse ja spordi ühiskondliku funktsiooni säilitamise eesmärgil ühenduse raames – Helsingi aruanne spordi kohta (COM(1999) 644 final). |
| --- | --- |

14.

Komisjoni aruanne Euroopa Ülemkogule olemasolevate spordistruktuuride kaitse ja spordi ühiskondliku funktsiooni säilitamise eesmärgil ühenduse raames – Helsingi aruanne spordi kohta (COM(1999) 644 final).

| 15. | Euroopa Komisjoni X peadirektoraat teemal „Euroopa spordimudel“ ja X peadirektoraadi töödokument „Ühenduse tegevuse areng ja väljavaated spordi valdkonnas“, 1998. |
| --- | --- |

15.

Euroopa Komisjoni X peadirektoraat teemal „Euroopa spordimudel“ ja X peadirektoraadi töödokument „Ühenduse tegevuse areng ja väljavaated spordi valdkonnas“, 1998.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/8

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10487 – CDPQ / INVESTCORP / ICR)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 501/02)

27. oktoobril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10487 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10487 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/9

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10558 – COGENIO / AVIO / TERMICA COLLEFERRO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 501/03)

6. detsembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10558 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10558 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/10

---

Euro vahetuskurss (1)

10. detsember 2021

(2021/C 501/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1273 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,20 |
| DKK | Taani kroon | 7,4362 |
| GBP | Inglise nael | 0,85355 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2463 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0424 |
| ISK | Islandi kroon | 147,80 |
| NOK | Norra kroon | 10,1335 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,365 |
| HUF | Ungari forint | 365,58 |
| PLN | Poola zlott | 4,6123 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9494 |
| TRY | Türgi liir | 15,6908 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5765 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4340 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7918 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6635 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5396 |
| KRW | Korea vonn | 1 331,35 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,0414 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1814 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5250 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 202,70 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7488 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,746 |
| RUB | Vene rubla | 82,8024 |
| THB | Tai baat | 37,945 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,2923 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,6094 |
| INR | India ruupia | 85,3105 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1273

JPY

Jaapani jeen

128,20

DKK

Taani kroon

7,4362

GBP

Inglise nael

0,85355

SEK

Rootsi kroon

10,2463

CHF

Šveitsi frank

1,0424

ISK

Islandi kroon

147,80

NOK

Norra kroon

10,1335

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,365

HUF

Ungari forint

365,58

PLN

Poola zlott

4,6123

RON

Rumeenia leu

4,9494

TRY

Türgi liir

15,6908

AUD

Austraalia dollar

1,5765

CAD

Kanada dollar

1,4340

HKD

Hongkongi dollar

8,7918

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6635

SGD

Singapuri dollar

1,5396

KRW

Korea vonn

1 331,35

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,0414

CNY

Hiina jüaan

7,1814

HRK

Horvaatia kuna

7,5250

IDR

Indoneesia ruupia

16 202,70

MYR

Malaisia ringit

4,7488

PHP

Filipiini peeso

56,746

RUB

Vene rubla

82,8024

THB

Tai baat

37,945

BRL

Brasiilia reaal

6,2923

MXN

Mehhiko peeso

23,6094

INR

India ruupia

85,3105

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/11

---

Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamine 2021. aastal

(2021/C 501/05)

1.1.

| 1.7.2021 | PALGAJÄRK |
| --- | --- |
| PALGAASTE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | | |
| 15 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 |
| 14 | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 |
| 13 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 |
| 12 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 |
| 11 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 |
| 10 | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 |
| 9 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 |
| 8 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 |
| 7 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 |
| 6 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 |
| 5 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 |
| 4 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 |
| 3 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 |
| 2 | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 |
| 1 | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 |

1.7.2021

PALGAJÄRK

PALGAASTE

1

2

3

4

5

16

19 490,71

20 309,74

21 163,17

15

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

14

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

13

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

11

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

10

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

9

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

7

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

6

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

5

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

4

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

3

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

2

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

1

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

2.

| 1.7.2021 | PALGAJÄRK | |
| --- | --- | --- |
| PALGAASTE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 4 970,95 | 5 179,84 | 5 397,50 | 5 547,65 | 5 624,31 |
| 5 | 4 393,49 | 4 578,11 | 4 771,16 | 4 903,20 | 4 970,95 |
| 4 | 3 883,12 | 4 046,28 | 4 216,32 | 4 333,62 | 4 393,49 |
| 3 | 3 432,01 | 3 576,23 | 3 726,53 | 3 830,19 | 3 883,12 |
| 2 | 3 033,32 | 3 160,80 | 3 293,63 | 3 385,25 | 3 432,01 |
| 1 | 2 680,96 | 2 793,62 | 2 911,02 | 2 991,98 | 3 033,32 |

1.7.2021

PALGAJÄRK

PALGAASTE

1

2

3

4

5

6

4 970,95

5 179,84

5 397,50

5 547,65

5 624,31

5

4 393,49

4 578,11

4 771,16

4 903,20

4 970,95

4

3 883,12

4 046,28

4 216,32

4 333,62

4 393,49

3

3 432,01

3 576,23

3 726,53

3 830,19

3 883,12

2

3 033,32

3 160,80

3 293,63

3 385,25

3 432,01

1

2 680,96

2 793,62

2 911,02

2 991,98

3 033,32

3.

| — | alates 1. juulist 2021 ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 kohaldatavad paranduskoefitsiendid (järgneva tabeli 2. veerg); |
| --- | --- |

—

alates 1. juulist 2021 ametnike ja muude teenistujate töötasude suhtes vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 kohaldatavad paranduskoefitsiendid (järgneva tabeli 2. veerg);

| — | alates 1. jaanuarist 2022 ametnike ja muude teenistujate ülekannete suhtes vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikele 3 kohaldatavad paranduskoefitsiendid (järgneva tabeli 3. veerg); |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist 2022 ametnike ja muude teenistujate ülekannete suhtes vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikele 3 kohaldatavad paranduskoefitsiendid (järgneva tabeli 3. veerg);

| — | alates 1. juulist 2021 pensionide suhtes vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 1 kohaldatavad paranduskoefitsiendid (järgneva tabeli 4. veerg).








  1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Töötasu | Ülekanne | Pension |
| Riik / Koht | 1.7.2021 | 1.1.2022 | 1.7.2021 |
| Bulgaaria | 61,7 | 58,6 | |
| Tšehhi | 88,1 | 75,1 | |
| Taani | 134,2 | 136,9 | 136,9 |
| Saksamaa | 101,4 | 101,3 | 101,3 |
| Karlsruhe | 96,9 | | |
| München | 113,4 | | |
| Eesti | 86,3 | 90,2 | |
| Iirimaa | 133,6 | 125,4 | 125,4 |
| Kreeka | 85,2 | 82,3 | |
| Hispaania | 96,3 | 93,3 | |
| Prantsusmaa | 119,9 | 111,2 | 111,2 |
| Horvaatia | 78,3 | 69,0 | |
| Itaalia | 95,2 | 97,1 | |
| Varese | 91,2 | | |
| Küpros | 82,2 | 84,6 | |
| Läti | 80,0 | 74,6 | |
| Leedu | 80,1 | 70,2 | |
| Ungari | 76,1 | 63,6 | |
| Malta | 94,0 | 99,0 | |
| Madalmaad | 111,4 | 111,3 | 111,3 |
| Austria | 109,6 | 113,5 | 113,5 |
| Poola | 70,6 | 61,3 | |
| Portugal | 91,4 | 87,0 | |
| Rumeenia | 68,5 | 57,9 | |
| Sloveenia | 84,9 | 81,9 | |
| Slovakkia | 79,9 | 77,7 | |
| Soome | 118,6 | 121,4 | 121,4 |
| Rootsi | 130,3 | 120,0 | 120,0 |
| Ühendkuningriik | | | 128,5 |

—

alates 1. juulist 2021 pensionide suhtes vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 1 kohaldatavad paranduskoefitsiendid (järgneva tabeli 4. veerg).

1

2

3

4

Töötasu

Ülekanne

Pension

Riik / Koht

1.7.2021

1.1.2022

1.7.2021

Bulgaaria

61,7

58,6

Tšehhi

88,1

75,1

Taani

134,2

136,9

136,9

Saksamaa

101,4

101,3

101,3

Karlsruhe

96,9

München

113,4

Eesti

86,3

90,2

Iirimaa

133,6

125,4

125,4

Kreeka

85,2

82,3

Hispaania

96,3

93,3

Prantsusmaa

119,9

111,2

111,2

Horvaatia

78,3

69,0

Itaalia

95,2

97,1

Varese

91,2

Küpros

82,2

84,6

Läti

80,0

74,6

Leedu

80,1

70,2

Ungari

76,1

63,6

Malta

94,0

99,0

Madalmaad

111,4

111,3

111,3

Austria

109,6

113,5

113,5

Poola

70,6

61,3

Portugal

91,4

87,0

Rumeenia

68,5

57,9

Sloveenia

84,9

81,9

Slovakkia

79,9

77,7

Soome

118,6

121,4

121,4

Rootsi

130,3

120,0

120,0

Ühendkuningriik

128,5

4.1.

Alates 1. juulist 2021 on personalieeskirjade artikli 42a teises lõigus osutatud lapsehoolduspuhkuse toetus 1 050,30 eurot.

4.2.

Alates 1. juulist 2021 on personalieeskirjade artikli 42a kolmandas lõigus osutatud lapsehoolduspuhkuse toetus 1 400,41 eurot.

5.1.

Alates 1. juulist 2021 on personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud majapidamistoetuse põhiosa 196,44 eurot.

5.2.

Alates 1. juulist 2021 on personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud ülalpeetava lapse toetus 429,24 eurot.

5.3.

Alates 1. juulist 2021 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetus 291,24 eurot.

5.4.

Alates 1. juulist 2021 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetus 104,86 eurot.

5.5.

Alates 1. juulist 2021 on personalieeskirjade artiklis 69 ja VII lisa artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud kodumaalt eemalviibimise toetus vähemalt 582,21 eurot.

5.6.

Alates 1. juulist 2021 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 134 osutatud kodumaalt eemalviibimise toetus 418,54 eurot.

6.1.

| 0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 0–200 km |
| --- | --- |
| 0,2165  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 201–1 000  km |
| 0,3610  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 1 001 –2 000  km |
| 0,2165  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 2 001 –3 000  km |
| 0,0721  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 3 001 –4 000  km |
| 0,0348  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 4 001 –10 000  km |
| 0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa selle osa puhul, mis ületab | 10 000 km |

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

0–200 km

0,2165  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

201–1 000  km

0,3610  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

1 001 –2 000  km

0,2165  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

2 001 –3 000  km

0,0721  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

3 001 –4 000  km

0,0348  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

4 001 –10 000  km

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa selle osa puhul, mis ületab

10 000 km

6.2.

| — | 108,27 eurot, kui lõikes 1 osutatud kohtade geograafiline vahemaa on vahemikus 600–1 200 km; |
| --- | --- |

—

108,27 eurot, kui lõikes 1 osutatud kohtade geograafiline vahemaa on vahemikus 600–1 200 km;

| — | 216,54 eurot, kui lõikes 1 osutatud kohtade geograafiline vahemaa on üle 1 200 km. |
| --- | --- |

—

216,54 eurot, kui lõikes 1 osutatud kohtade geograafiline vahemaa on üle 1 200 km.

7.1.

| 0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 0–200 km |
| --- | --- |
| 0,4366  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 201–1 000  km |
| 0,7277  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 1 001 –2 000  km |
| 0,4366  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 2 001 –3 000  km |
| 0,1454  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 3 001 –4 000  km |
| 0,0702  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul: | 4 001 –10 000  km |
| 0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa selle osa puhul, mis ületab | 10 000 km |

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

0–200 km

0,4366  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

201–1 000  km

0,7277  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

1 001 –2 000  km

0,4366  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

2 001 –3 000  km

0,1454  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

3 001 –4 000  km

0,0702  eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul:

4 001 –10 000  km

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa selle osa puhul, mis ületab

10 000 km

7.2.

| — | 218,28 eurot juhul, kui teenistuskoha ja päritolukoha geograafiline vahemaa on vahemikus 600–1 200 km; |
| --- | --- |

—

218,28 eurot juhul, kui teenistuskoha ja päritolukoha geograafiline vahemaa on vahemikus 600–1 200 km;

| — | 436,53 eurot juhul, kui teenistuskoha ja päritolukoha geograafiline vahemaa on üle 1 200 km. |
| --- | --- |

—

436,53 eurot juhul, kui teenistuskoha ja päritolukoha geograafiline vahemaa on üle 1 200 km.

8.

| — | 45,12 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

45,12 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 36,39 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

36,39 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

9.

| — | 1 284,45 eurot teenistuja puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

1 284,45 eurot teenistuja puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 763,73 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

763,73 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

10.1.

| — | 1 540,45 eurot (alampiir); |
| --- | --- |

—

1 540,45 eurot (alampiir);

| — | 3 080,90 eurot (ülempiir). |
| --- | --- |

—

3 080,90 eurot (ülempiir).

10.2.

| — | 1 400,41 eurot. |
| --- | --- |

—

1 400,41 eurot.

11.

| TEGEVUSÜKSUS | 1.7.2021 | PALGAJÄRK | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PALGAASTE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 6 718,94 | 6 858,66 | 7 001,28 | 7 146,88 | 7 295,52 | 7 447,23 | 7 602,09 |
| | 17 | 5 938,38 | 6 061,86 | 6 187,92 | 6 316,61 | 6 447,97 | 6 582,05 | 6 718,94 |
| | 16 | 5 248,48 | 5 357,62 | 5 469,04 | 5 582,77 | 5 698,89 | 5 817,40 | 5 938,38 |
| | 15 | 4 638,73 | 4 735,20 | 4 833,68 | 4 934,20 | 5 036,82 | 5 141,55 | 5 248,48 |
| | 14 | 4 099,84 | 4 185,10 | 4 272,14 | 4 360,98 | 4 451,70 | 4 544,23 | 4 638,73 |
| | 13 | 3 623,54 | 3 698,90 | 3 775,81 | 3 854,35 | 3 934,49 | 4 016,32 | 4 099,84 |
| III | 12 | 4 638,67 | 4 735,13 | 4 833,61 | 4 934,11 | 5 036,71 | 5 141,45 | 5 248,37 |
| | 11 | 4 099,81 | 4 185,05 | 4 272,08 | 4 360,91 | 4 451,60 | 4 544,17 | 4 638,67 |
| | 10 | 3 623,53 | 3 698,88 | 3 775,79 | 3 854,32 | 3 934,46 | 4 016,29 | 4 099,81 |
| | 9 | 3 202,59 | 3 269,19 | 3 337,17 | 3 406,58 | 3 477,42 | 3 549,72 | 3 623,53 |
| | 8 | 2 830,56 | 2 889,42 | 2 949,51 | 3 010,83 | 3 073,46 | 3 137,36 | 3 202,59 |
| II | 7 | 3 202,52 | 3 269,14 | 3 337,12 | 3 406,52 | 3 477,40 | 3 549,72 | 3 623,54 |
| | 6 | 2 830,43 | 2 889,28 | 2 949,38 | 3 010,73 | 3 073,34 | 3 137,27 | 3 202,52 |
| | 5 | 2 501,54 | 2 553,56 | 2 606,68 | 2 660,91 | 2 716,24 | 2 772,74 | 2 830,43 |
| | 4 | 2 210,88 | 2 256,87 | 2 303,82 | 2 351,74 | 2 400,64 | 2 450,58 | 2 501,54 |
| I | 3 | 2 723,63 | 2 780,16 | 2 837,87 | 2 896,76 | 2 956,87 | 3 018,24 | 3 080,90 |
| | 2 | 2 407,81 | 2 457,78 | 2 508,79 | 2 560,86 | 2 614,01 | 2 668,27 | 2 723,63 |
| | 1 | 2 128,61 | 2 172,80 | 2 217,88 | 2 263,91 | 2 310,90 | 2 358,86 | 2 407,81 |

TEGEVUSÜKSUS

1.7.2021

PALGAJÄRK

PALGAASTE

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

6 718,94

6 858,66

7 001,28

7 146,88

7 295,52

7 447,23

7 602,09

17

5 938,38

6 061,86

6 187,92

6 316,61

6 447,97

6 582,05

6 718,94

16

5 248,48

5 357,62

5 469,04

5 582,77

5 698,89

5 817,40

5 938,38

15

4 638,73

4 735,20

4 833,68

4 934,20

5 036,82

5 141,55

5 248,48

14

4 099,84

4 185,10

4 272,14

4 360,98

4 451,70

4 544,23

4 638,73

13

3 623,54

3 698,90

3 775,81

3 854,35

3 934,49

4 016,32

4 099,84

III

12

4 638,67

4 735,13

4 833,61

4 934,11

5 036,71

5 141,45

5 248,37

11

4 099,81

4 185,05

4 272,08

4 360,91

4 451,60

4 544,17

4 638,67

10

3 623,53

3 698,88

3 775,79

3 854,32

3 934,46

4 016,29

4 099,81

9

3 202,59

3 269,19

3 337,17

3 406,58

3 477,42

3 549,72

3 623,53

8

2 830,56

2 889,42

2 949,51

3 010,83

3 073,46

3 137,36

3 202,59

II

7

3 202,52

3 269,14

3 337,12

3 406,52

3 477,40

3 549,72

3 623,54

6

2 830,43

2 889,28

2 949,38

3 010,73

3 073,34

3 137,27

3 202,52

5

2 501,54

2 553,56

2 606,68

2 660,91

2 716,24

2 772,74

2 830,43

4

2 210,88

2 256,87

2 303,82

2 351,74

2 400,64

2 450,58

2 501,54

I

3

2 723,63

2 780,16

2 837,87

2 896,76

2 956,87

3 018,24

3 080,90

2

2 407,81

2 457,78

2 508,79

2 560,86

2 614,01

2 668,27

2 723,63

1

2 128,61

2 172,80

2 217,88

2 263,91

2 310,90

2 358,86

2 407,81

12.

| — | 966,13 eurot teenistuja puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

966,13 eurot teenistuja puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 572,81 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

572,81 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

13.1.

| — | 1 155,33 eurot (alampiir); |
| --- | --- |

—

1 155,33 eurot (alampiir);

| — | 2 310,64 eurot (ülempiir). |
| --- | --- |

—

2 310,64 eurot (ülempiir).

13.2.

Alates 1. juulist 2021 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõikes 7 osutatud kindlasummaline toetus 1 050,30 eurot.

13.3.

| — | 1 016,43 eurot (alampiir); |
| --- | --- |

—

1 016,43 eurot (alampiir);

| — | 2 391,63 eurot (ülempiir). |
| --- | --- |

—

2 391,63 eurot (ülempiir).

14.

| — | 440,26 eurot; |
| --- | --- |

—

440,26 eurot;

| — | 664,51 eurot; |
| --- | --- |

—

664,51 eurot;

| — | 726,56 eurot; |
| --- | --- |

—

726,56 eurot;

| — | 990,54 eurot. |
| --- | --- |

—

990,54 eurot.

15.

Alates 1. juulist 2021 kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 (2) artiklis 4 osutatud summade suhtes koefitsienti 6,3553.

16.

| 1.7.2021 | PALGAJÄRK |
| --- | --- |
| PALGAASTE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 19 490,71 | 20 309,74 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | 21 163,17 | | |
| 15 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 225,11 | 19 490,71 | 20 309,74 | | |
| 14 | 15 225,35 | 15 865,16 | 16 531,83 | 16 991,77 | 17 226,53 | 17 950,42 | 18 704,71 | 19 490,71 |
| 13 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 017,90 | 15 225,35 | | | |
| 12 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 273,30 | 13 456,69 | 14 022,15 | 14 611,37 | 15 225,35 |
| 11 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 731,38 | 11 893,46 | 12 393,23 | 12 914,02 | 13 456,69 |
| 10 | 9 290,71 | 9 681,10 | 10 087,94 | 10 368,58 | 10 511,83 | 10 953,54 | 11 413,82 | 11 893,46 |
| 9 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 164,09 | 9 290,71 | | | |
| 8 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 099,53 | 8 211,43 | 8 556,48 | 8 916,05 | 9 290,71 |
| 7 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 158,63 | 7 257,53 | 7 562,50 | 7 880,28 | 8 211,43 |
| 6 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 327,03 | 6 414,44 | 6 683,99 | 6 964,85 | 7 257,53 |
| 5 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 592,05 | 5 669,29 | 5 907,53 | 6 155,76 | 6 414,44 |
| 4 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 4 942,43 | 5 010,72 | 5 221,27 | 5 440,67 | 5 669,29 |
| 3 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 368,27 | 4 428,64 | 4 614,72 | 4 808,64 | 5 010,72 |
| 2 | 3 459,47 | 3 604,83 | 3 756,32 | 3 860,83 | 3 914,15 | 4 078,65 | 4 250,05 | 4 428,64 |
| 1 | 3 057,60 | 3 186,07 | 3 319,95 | 3 412,34 | 3 459,47 | | | |

1.7.2021

PALGAJÄRK

PALGAASTE

1

2

3

4

5

6

7

8

16

19 490,71

20 309,74

21 163,17

21 163,17

21 163,17

21 163,17

15

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 225,11

19 490,71

20 309,74

14

15 225,35

15 865,16

16 531,83

16 991,77

17 226,53

17 950,42

18 704,71

19 490,71

13

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 017,90

15 225,35

12

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 273,30

13 456,69

14 022,15

14 611,37

15 225,35

11

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 731,38

11 893,46

12 393,23

12 914,02

13 456,69

10

9 290,71

9 681,10

10 087,94

10 368,58

10 511,83

10 953,54

11 413,82

11 893,46

9

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 164,09

9 290,71

8

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 099,53

8 211,43

8 556,48

8 916,05

9 290,71

7

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 158,63

7 257,53

7 562,50

7 880,28

8 211,43

6

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 327,03

6 414,44

6 683,99

6 964,85

7 257,53

5

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 592,05

5 669,29

5 907,53

6 155,76

6 414,44

4

4 428,64

4 614,72

4 808,64

4 942,43

5 010,72

5 221,27

5 440,67

5 669,29

3

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 368,27

4 428,64

4 614,72

4 808,64

5 010,72

2

3 459,47

3 604,83

3 756,32

3 860,83

3 914,15

4 078,65

4 250,05

4 428,64

1

3 057,60

3 186,07

3 319,95

3 412,34

3 459,47

17.

| — | 151,88 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5; |
| --- | --- |

—

151,88 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5;

| — | 232,87 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3. |
| --- | --- |

—

232,87 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3.

18.

| Palgaaste | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhipalk täisajaga töötamisel | 1 936,23 | 2 255,71 | 2 445,64 | 2 651,60 | 2 874,88 | 3 117,00 | 3 379,48 |
| Palgaaste | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Põhipalk täisajaga töötamisel | 3 664,10 | 3 972,64 | 4 307,17 | 4 669,87 | 5 063,14 | 5 489,50 | 5 951,78 |
| Palgaaste | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Põhipalk täisajaga töötamisel | 6 452,98 | 6 996,40 | 7 585,58 | 8 224,34 | 8 916,94 | | |

Palgaaste

1

2

3

4

5

6

7

Põhipalk täisajaga töötamisel

1 936,23

2 255,71

2 445,64

2 651,60

2 874,88

3 117,00

3 379,48

Palgaaste

8

9

10

11

12

13

14

Põhipalk täisajaga töötamisel

3 664,10

3 972,64

4 307,17

4 669,87

5 063,14

5 489,50

5 951,78

Palgaaste

15

16

17

18

19

Põhipalk täisajaga töötamisel

6 452,98

6 996,40

7 585,58

8 224,34

8 916,94

---

(1)  Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused (EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1). Määrust on täiendatud määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1307/87 (EÜT L 124, 13.5.1987, lk 6).

1

(2)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).

2

---

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/17

---

Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide iga-aastane ajakohastamine (1)

(2021/C 501/06)

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet juuli 2021 | Vahetuskurss juuli 2021  (*1) | Paranduskoefitsient juuli 2021  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Albaania | 69,29 | 122,59 | 56,5 |
| Alžeeria | 102 | 160,357 | 63,6 |
| Angola | 702,5 | 774,068 | 90,8 |
| Argentina | 85,64 | 113,59 | 75,4 |
| Armeenia | 474,2 | 606,64 | 78,2 |
| Austraalia | 1,605 | 1,5811 | 101,5 |
| Aserbaidžaan | 1,756 | 2,02096 | 86,9 |
| Bangladesh | 84,55 | 100,902 | 83,8 |
| Barbados | 2,363 | 2,39034 | 98,9 |
| Valgevene | 2,136 | 3,021 | 70,7 |
| Benin | 576,7 | 655,957 | 87,9 |
| Boliivia | 6,273 | 8,21461 | 76,4 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 1,127 | 1,95583 | 57,6 |
| Botswana | 8,505 | 12,9702 | 65,6 |
| Brasiilia | 3,807 | 5,8826 | 64,7 |
| Burkina Faso | 609,6 | 655,957 | 92,9 |
| Burundi | 1 879 | 2 358,35 | 79,7 |
| Kambodža | 3 645 | 4 885,5 | 74,6 |
| Kamerun | 612,4 | 655,957 | 93,4 |
| Kanada | 1,448 | 1,4706 | 98,5 |
| Cabo Verde | 76,54 | 110,265 | 69,4 |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 742,9 | 655,957 | 113,3 |
| Tšaad | 639,7 | 655,957 | 97,5 |
| Tšiili | 626,2 | 869,132 | 72,0 |
| Hiina | 6,587 | 7,6814 | 85,8 |
| Colombia | 2 494 | 4 482,19 | 55,6 |
| Kongo | 770,2 | 655,957 | 117,4 |
| Costa Rica | 582,7 | 735,38 | 79,2 |
| Kuuba  (*1) | 1,048 | 1,1888 | 88,2 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 3 289 | 2 377,38 | 138,3 |
| Djibouti | 223 | 211,886 | 105,2 |
| Dominikaani Vabariik | 46,08 | 67,9661 | 67,8 |
| Ecuador  (*1) | 0,8862 | 1,1888 | 74,5 |
| Egiptus | 15,71 | 18,732 | 83,9 |
| El Salvador  (*1) | 0,7935 | 1,1888 | 66,7 |
| Eritrea | 17,96 | 18,1606 | 98,9 |
| Eswatini | 10,52 | 17,052 | 61,7 |
| Etioopia | 35,93 | 52,5752 | 68,3 |
| Fidži | 1,76 | 2,46488 | 71,4 |
| Gabon | 685,8 | 655,957 | 104,5 |
| Gambia | 53,47 | 61,78 | 86,5 |
| Gruusia | 2,342 | 3,7601 | 62,3 |
| Ghana | 5,867 | 6,8616 | 85,5 |
| Guatemala | 8,162 | 9,21359 | 88,6 |
| Guinea | 10 439 | 11 667,8 | 89,5 |
| Guinea-Bissau | 478 | 655,957 | 72,9 |
| Guyana | 182,5 | 249,805 | 73,1 |
| Haiti | 114,2 | 110,26 | 103,6 |
| Honduras | 21,74 | 28,4022 | 76,5 |
| Hongkong | 10,48 | 9,2297 | 113,5 |
| Island | 193,9 | 147,3 | 131,6 |
| India | 71,9 | 88,305 | 81,4 |
| Indoneesia | 12 173 | 17 339,9 | 70,2 |
| Iraan | 82 045 | 49 929,6 | 164,3 |
| Iraak  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Iisrael | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Côte d’Ivoire | 598 | 655,957 | 91,2 |
| Jamaica | 139,8 | 178,636 | 78,3 |
| Jaapan | 134,9 | 131,54 | 102,6 |
| Jordaania | 0,7467 | 0,84286 | 88,6 |
| Kasahstan | 367,6 | 509,94 | 72,1 |
| Keenia | 111 | 128,604 | 86,3 |
| Kosovo | 0,5483 | 1 | 54,8 |
| Kuveit | 0,31 | 0,35789 | 86,6 |
| Kõrgõzstan | 65,48 | 100,644 | 65,1 |
| Laos | 8 374 | 11 332 | 73,9 |
| Liibanon (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Lesotho | 10,78 | 17,052 | 63,2 |
| Libeeria | 278,1 | 203,723 | 136,5 |
| Liibüa  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Madagaskar | 3 770 | 4 532,5 | 83,2 |
| Malawi | 685,2 | 961,795 | 71,2 |
| Malaisia | 3,809 | 4,9353 | 77,2 |
| Mali | 540,5 | 655,957 | 82,4 |
| Mauritaania | 29,27 | 43,255 | 67,7 |
| Mauritius | 35,69 | 48,9855 | 72,9 |
| Mehhiko | 14,28 | 23,6108 | 60,5 |
| Moldova | 14,03 | 21,4896 | 65,3 |
| Mongoolia | 2 204 | 3 386,96 | 65,1 |
| Montenegro | 0,5687 | 1 | 56,9 |
| Maroko | 8,739 | 10,6246 | 82,3 |
| Mosambiik | 63,41 | 75,445 | 84,0 |
| Myanmar | 1 287 | 1 962,71 | 65,6 |
| Namiibia | 13,41 | 17,052 | 78,6 |
| Nepal | 95,18 | 141,735 | 67,2 |
| Uus-Kaledoonia | 122,554 | 119,332 | 102,7 |
| Uus-Meremaa | 1,409 | 1,7 | 82,9 |
| Nicaragua | 33,52 | 41,8078 | 80,2 |
| Niger | 495,1 | 655,957 | 75,5 |
| Nigeeria | 400,3 | 491,073 | 81,5 |
| Põhja-Makedoonia | 30,15 | 61,695 | 48,9 |
| Norra | 13,35 | 10,1893 | 131,0 |
| Pakistan | 138,6 | 188,215 | 73,6 |
| Panama  (*1) | 1,012 | 1,1888 | 85,1 |
| Paapua Uus-Guinea | 4,054 | 4,17123 | 97,2 |
| Paraguay | 4 172 | 8 048,91 | 51,8 |
| Peruu | 3,521 | 4,73737 | 74,3 |
| Filipiinid | 53,27 | 57,765 | 92,2 |
| Katar | 4,722 | 4,32723 | 109,1 |
| Venemaa | 76,25 | 86,4662 | 88,2 |
| Rwanda | 863,2 | 1 178,17 | 73,3 |
| São Tomé ja Príncipe | 23,63 | 24,5 | 96,4 |
| Saudi Araabia | 3,81 | 4,458 | 85,5 |
| Senegal | 570,5 | 655,957 | 87,0 |
| Serbia | 70,1 | 117,57 | 59,6 |
| Sierra Leone | 10 982 | 12 206 | 90,0 |
| Singapur | 1,889 | 1,5985 | 118,2 |
| Somaalia  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Lõuna-Aafrika | 11,2 | 17,052 | 65,7 |
| Lõuna-Korea | 1 270 | 1 341,25 | 94,7 |
| Lõuna-Sudaan | 387,7 | 517,737 | 74,9 |
| Sri Lanka | 157,4 | 238,891 | 65,9 |
| Sudaan | 417,9 | 538,484 | 77,6 |
| Šveits (Bern) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Šveits (Genf) | 1,377 | 1,0965 | 125,6 |
| Süüria  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Taiwan | 27,68 | 33,263 | 83,2 |
| Tadžikistan | 8,801 | 13,4572 | 65,4 |
| Tansaania | 2 197 | 2 744,58 | 80,0 |
| Tai | 27,65 | 38,166 | 72,4 |
| Ida-Timor  (*1) | 0,877 | 1,1888 | 73,8 |
| Togo | 640 | 655,957 | 97,6 |
| Trinidad ja Tobago | 6,395 | 8,44815 | 75,7 |
| Tuneesia | 2,424 | 3,3069 | 73,3 |
| Türgi | 4,555 | 10,361 | 44,0 |
| Türkmenistan | 5,088 | 4,1608 | 122,3 |
| Uganda | 2 796 | 4 230,1 | 66,1 |
| Ukraina | 26,04 | 32,6431 | 79,8 |
| Araabia Ühendemiraadid | 3,785 | 4,3807 | 86,4 |
| Ühendkuningriik | 0,8888 | 0,85948 | 103,4 |
| Ameerika Ühendriigid (New York) | 1,192 | 1,1888 | 100,3 |
| Ameerika Ühendriigid (Washington) | 1,066 | 1,1888 | 89,7 |
| Uruguay | 39,66 | 51,6629 | 76,8 |
| Usbekistan | 8 237 | 12 572,7 | 65,5 |
| Venezuela  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Vietnam | 19 358 | 27 354,3 | 70,8 |
| Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 4,384 | 3,876 | 113,1 |
| Jeemen  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Sambia | 13,55 | 27,0592 | 50,1 |
| Zimbabwe  (*3) | 0 | 0 | 0 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet juuli 2021

Vahetuskurss juuli 2021  (*1)

Paranduskoefitsient juuli 2021  (*2)

Afganistan  (*3)

0

0

0

Albaania

69,29

122,59

56,5

Alžeeria

102

160,357

63,6

Angola

702,5

774,068

90,8

Argentina

85,64

113,59

75,4

Armeenia

474,2

606,64

78,2

Austraalia

1,605

1,5811

101,5

Aserbaidžaan

1,756

2,02096

86,9

Bangladesh

84,55

100,902

83,8

Barbados

2,363

2,39034

98,9

Valgevene

2,136

3,021

70,7

Benin

576,7

655,957

87,9

Boliivia

6,273

8,21461

76,4

Bosnia ja Hertsegoviina

1,127

1,95583

57,6

Botswana

8,505

12,9702

65,6

Brasiilia

3,807

5,8826

64,7

Burkina Faso

609,6

655,957

92,9

Burundi

1 879

2 358,35

79,7

Kambodža

3 645

4 885,5

74,6

Kamerun

612,4

655,957

93,4

Kanada

1,448

1,4706

98,5

Cabo Verde

76,54

110,265

69,4

Kesk-Aafrika Vabariik

742,9

655,957

113,3

Tšaad

639,7

655,957

97,5

Tšiili

626,2

869,132

72,0

Hiina

6,587

7,6814

85,8

Colombia

2 494

4 482,19

55,6

Kongo

770,2

655,957

117,4

Costa Rica

582,7

735,38

79,2

Kuuba  (*1)

1,048

1,1888

88,2

Kongo Demokraatlik Vabariik

3 289

2 377,38

138,3

Djibouti

223

211,886

105,2

Dominikaani Vabariik

46,08

67,9661

67,8

Ecuador  (*1)

0,8862

1,1888

74,5

Egiptus

15,71

18,732

83,9

El Salvador  (*1)

0,7935

1,1888

66,7

Eritrea

17,96

18,1606

98,9

Eswatini

10,52

17,052

61,7

Etioopia

35,93

52,5752

68,3

Fidži

1,76

2,46488

71,4

Gabon

685,8

655,957

104,5

Gambia

53,47

61,78

86,5

Gruusia

2,342

3,7601

62,3

Ghana

5,867

6,8616

85,5

Guatemala

8,162

9,21359

88,6

Guinea

10 439

11 667,8

89,5

Guinea-Bissau

478

655,957

72,9

Guyana

182,5

249,805

73,1

Haiti

114,2

110,26

103,6

Honduras

21,74

28,4022

76,5

Hongkong

10,48

9,2297

113,5

Island

193,9

147,3

131,6

India

71,9

88,305

81,4

Indoneesia

12 173

17 339,9

70,2

Iraan

82 045

49 929,6

164,3

Iraak  (*3)

0

0

0

Iisrael

4,384

3,876

113,1

Côte d’Ivoire

598

655,957

91,2

Jamaica

139,8

178,636

78,3

Jaapan

134,9

131,54

102,6

Jordaania

0,7467

0,84286

88,6

Kasahstan

367,6

509,94

72,1

Keenia

111

128,604

86,3

Kosovo

0,5483

1

54,8

Kuveit

0,31

0,35789

86,6

Kõrgõzstan

65,48

100,644

65,1

Laos

8 374

11 332

73,9

Liibanon (*3)

0

0

0

Lesotho

10,78

17,052

63,2

Libeeria

278,1

203,723

136,5

Liibüa  (*3)

0

0

0

Madagaskar

3 770

4 532,5

83,2

Malawi

685,2

961,795

71,2

Malaisia

3,809

4,9353

77,2

Mali

540,5

655,957

82,4

Mauritaania

29,27

43,255

67,7

Mauritius

35,69

48,9855

72,9

Mehhiko

14,28

23,6108

60,5

Moldova

14,03

21,4896

65,3

Mongoolia

2 204

3 386,96

65,1

Montenegro

0,5687

1

56,9

Maroko

8,739

10,6246

82,3

Mosambiik

63,41

75,445

84,0

Myanmar

1 287

1 962,71

65,6

Namiibia

13,41

17,052

78,6

Nepal

95,18

141,735

67,2

Uus-Kaledoonia

122,554

119,332

102,7

Uus-Meremaa

1,409

1,7

82,9

Nicaragua

33,52

41,8078

80,2

Niger

495,1

655,957

75,5

Nigeeria

400,3

491,073

81,5

Põhja-Makedoonia

30,15

61,695

48,9

Norra

13,35

10,1893

131,0

Pakistan

138,6

188,215

73,6

Panama  (*1)

1,012

1,1888

85,1

Paapua Uus-Guinea

4,054

4,17123

97,2

Paraguay

4 172

8 048,91

51,8

Peruu

3,521

4,73737

74,3

Filipiinid

53,27

57,765

92,2

Katar

4,722

4,32723

109,1

Venemaa

76,25

86,4662

88,2

Rwanda

863,2

1 178,17

73,3

São Tomé ja Príncipe

23,63

24,5

96,4

Saudi Araabia

3,81

4,458

85,5

Senegal

570,5

655,957

87,0

Serbia

70,1

117,57

59,6

Sierra Leone

10 982

12 206

90,0

Singapur

1,889

1,5985

118,2

Somaalia  (*3)

0

0

0

Lõuna-Aafrika

11,2

17,052

65,7

Lõuna-Korea

1 270

1 341,25

94,7

Lõuna-Sudaan

387,7

517,737

74,9

Sri Lanka

157,4

238,891

65,9

Sudaan

417,9

538,484

77,6

Šveits (Bern)

1,377

1,0965

125,6

Šveits (Genf)

1,377

1,0965

125,6

Süüria  (*3)

0

0

0

Taiwan

27,68

33,263

83,2

Tadžikistan

8,801

13,4572

65,4

Tansaania

2 197

2 744,58

80,0

Tai

27,65

38,166

72,4

Ida-Timor  (*1)

0,877

1,1888

73,8

Togo

640

655,957

97,6

Trinidad ja Tobago

6,395

8,44815

75,7

Tuneesia

2,424

3,3069

73,3

Türgi

4,555

10,361

44,0

Türkmenistan

5,088

4,1608

122,3

Uganda

2 796

4 230,1

66,1

Ukraina

26,04

32,6431

79,8

Araabia Ühendemiraadid

3,785

4,3807

86,4

Ühendkuningriik

0,8888

0,85948

103,4

Ameerika Ühendriigid (New York)

1,192

1,1888

100,3

Ameerika Ühendriigid (Washington)

1,066

1,1888

89,7

Uruguay

39,66

51,6629

76,8

Usbekistan

8 237

12 572,7

65,5

Venezuela  (*3)

0

0

0

Vietnam

19 358

27 354,3

70,8

Jordani Läänekallas – Gaza sektor

4,384

3,876

113,1

Jeemen  (*3)

0

0

0

Sambia

13,55

27,0592

50,1

Zimbabwe  (*3)

0

0

0

---

(1)  Eurostati 28. oktoobri 2021. aasta aruanne liiduvälistes delegatsioonides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide ajakohastamise kohta Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavate personalieeskirjade artikli 64, X ja XI lisa kohaselt (Ares(2021)6803678).

Lisateave metoodika kohta on esitatud Eurostati veebisaidil („Statistics Database“ > „Economy and finance“ > „Prices“ > „Correction coefficients“).

(*1)  1 EURO= x kohalikku rahaühikut; v.a USA dollar Kuuba, Ecuadori, El Salvadori, Panama ja Ida-Timori puhul.

(*2)  Brüssel ja Luxembourg = 100 %.

(*3)  Andmed ei ole kättesaadavad ebastabiilse olukorra tõttu riigis või andmete vähese usaldusväärsuse tõttu.

---

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/21

---

Kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealne ajakohastamine (1)

(2021/C 501/07)

VEEBRUAR 2021

| Teenistuskoht | Ostujõu pariteet
  veebruar 2021 | Vahetuskurss
  veebruar 2021  (*1) | Paranduskoefitsient
  veebruar 2021  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 589,9 | 791,848 | 74,5 |
| Argentina | 63,5 | 105,071 | 60,4 |
| Valgevene | 2,058 | 3,1137 | 66,1 |
| Brasiilia | 3,357 | 6,5857 | 51,0 |
| Tšiili | 625,3 | 884,964 | 70,7 |
| Gambia | 49,59 | 61,9 | 80,1 |
| Guatemala | 7,709 | 9,40629 | 82,0 |
| Haiti | 110,6 | 88,66 | 124,7 |
| Iraan | 74 065 | 50 782,2 | 145,8 |
| Kasahstan | 340,5 | 510,99 | 66,6 |
| Keenia | 102,8 | 133,87 | 76,8 |
| Kõrgõzstan | 59,03 | 102,532 | 57,6 |
| Liibanon  (*3) | 0 | 0 | 0 |
| Libeeria | 318,3 | 206,157 | 154,4 |
| Mauritaania | 29,42 | 43,74 | 67,3 |
| Mosambiik | 57,91 | 91,205 | 63,5 |
| Pakistan | 124 | 194,861 | 63,6 |
| Katar | 4,823 | 4,40112 | 109,6 |
| São Tomé ja Príncipe | 23,35 | 24,5 | 95,3 |
| Lõuna-Sudaan | 382,8 | 214,757 | 178,2 |
| Sudaan | 242,4 | 67,0489 | 361,5 |
| Türgi | 4,29 | 8,9313 | 48 |

Teenistuskoht

Ostujõu pariteet

veebruar 2021

Vahetuskurss

veebruar 2021  (*1)

Paranduskoefitsient

veebruar 2021  (*2)

Angola

589,9

791,848

74,5

Argentina

63,5

105,071

60,4

Valgevene

2,058

3,1137

66,1

Brasiilia

3,357

6,5857

51,0

Tšiili

625,3

884,964

70,7

Gambia

49,59

61,9

80,1

Guatemala

7,709

9,40629

82,0

Haiti

110,6

88,66

124,7

Iraan

74 065

50 782,2

145,8

Kasahstan

340,5

510,99

66,6

Keenia

102,8

133,87

76,8

Kõrgõzstan

59,03

102,532

57,6

Liibanon  (*3)

0

0

0

Libeeria

318,3

206,157

154,4

Mauritaania

29,42

43,74

67,3

Mosambiik

57,91

91,205

63,5

Pakistan

124

194,861

63,6

Katar

4,823

4,40112

109,6

São Tomé ja Príncipe

23,35

24,5

95,3

Lõuna-Sudaan

382,8

214,757

178,2

Sudaan

242,4

67,0489

361,5

Türgi

4,29

8,9313

48

MÄRTS 2021

| Riik | Ostujõu pariteet
  märts 2021 | Vahetuskurss
  märts 2021  (*4) | Paranduskoefitsient
  märts 2021  (*5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžeeria | 101,3 | 160,981 | 62,9 |
| Argentina | 67,6 | 109,328 | 61,8 |
| Armeenia | 439,7 | 635,79 | 69,2 |
| Costa Rica | 586,1 | 746,135 | 78,6 |
| Kuuba | 0,9966 | 1,2225 | 81,5 |
| Djibouti | 212,1 | 216,94 | 97,8 |
| Dominikaani Vabariik | 42,96 | 70,1701 | 61,2 |
| Honduras | 20,91 | 29,4451 | 71,0 |
| Jamaica | 130 | 182,341 | 71,3 |
| Madagaskar | 3 485 | 4 542,09 | 76,7 |
| Malawi | 646,6 | 948,171 | 68,2 |
| Malaisia | 3,588 | 4,9383 | 72,7 |
| Mehhiko | 14,07 | 25,3424 | 55,5 |
| Namiibia | 13,37 | 18,1101 | 73,8 |
| Nicaragua | 31,29 | 42,7001 | 73,3 |
| Sudaan | 263,9 | 455,786 | 57,9 |
| Tansaania | 2 112 | 2 792,58 | 75,6 |
| Türkmenistan | 5,046 | 4,27875 | 117,9 |
| Uruguay | 39,3 | 52,5431 | 74,8 |
| Sambia | 12,06 | 26,3531 | 45,8 |

Riik

Ostujõu pariteet

märts 2021

Vahetuskurss

märts 2021  (*4)

Paranduskoefitsient

märts 2021  (*5)

Alžeeria

101,3

160,981

62,9

Argentina

67,6

109,328

61,8

Armeenia

439,7

635,79

69,2

Costa Rica

586,1

746,135

78,6

Kuuba

0,9966

1,2225

81,5

Djibouti

212,1

216,94

97,8

Dominikaani Vabariik

42,96

70,1701

61,2

Honduras

20,91

29,4451

71,0

Jamaica

130

182,341

71,3

Madagaskar

3 485

4 542,09

76,7

Malawi

646,6

948,171

68,2

Malaisia

3,588

4,9383

72,7

Mehhiko

14,07

25,3424

55,5

Namiibia

13,37

18,1101

73,8

Nicaragua

31,29

42,7001

73,3

Sudaan

263,9

455,786

57,9

Tansaania

2 112

2 792,58

75,6

Türkmenistan

5,046

4,27875

117,9

Uruguay

39,3

52,5431

74,8

Sambia

12,06

26,3531

45,8

APRILL 2021

| Riik | Ostujõu pariteet
  aprill 2021 | Vahetuskurss
  aprill 2021  (*6) | Paranduskoefitsient
  aprill 2021  (*7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 632,7 | 733,915 | 86,2 |
| Argentina | 72,34 | 107,747 | 67,1 |
| Brasiilia | 3,562 | 6,7685 | 52,6 |
| Gruusia | 2,208 | 3,9545 | 55,8 |
| Kosovo | 0,5604 | 1 | 56,0 |
| Mali | 513,8 | 655,957 | 78,3 |
| Sudaan | 295,3 | 449,551 | 65,7 |

Riik

Ostujõu pariteet

aprill 2021

Vahetuskurss

aprill 2021  (*6)

Paranduskoefitsient

aprill 2021  (*7)

Angola

632,7

733,915

86,2

Argentina

72,34

107,747

67,1

Brasiilia

3,562

6,7685

52,6

Gruusia

2,208

3,9545

55,8

Kosovo

0,5604

1

56,0

Mali

513,8

655,957

78,3

Sudaan

295,3

449,551

65,7

MAI 2021

| Riik | Ostujõu pariteet
  mai 2021 | Vahetuskurss
  mai 2021  (*8) | Paranduskoefitsient
  mai 2021  (*9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 76,7 | 113,127 | 67,8 |
| Colombia | 2 388 | 4 438,75 | 53,8 |
| Ghana | 5,729 | 6,9259 | 82,7 |
| Guyana | 175,8 | 252,82 | 69,5 |
| India | 68,65 | 89,8545 | 76,4 |
| Iraan | 78 712 | 50 941,8 | 154,5 |
| Kõrgõzstan | 62,67 | 102,849 | 60,9 |
| Libeeria | 295,9 | 208,004 | 142,3 |
| Mosambiik | 61,43 | 69,49 | 88,4 |
| Pakistan | 132,3 | 186,418 | 71,0 |
| Panama | 0,9818 | 1,2129 | 80,9 |
| Peruu | 3,443 | 4,64844 | 74,1 |
| Sudaan | 341 | 472,51 | 72,2 |
| Trinidad ja Tobago | 6,197 | 8,40095 | 73,8 |
| Sambia | 12,74 | 26,9319 | 47,3 |

Riik

Ostujõu pariteet

mai 2021

Vahetuskurss

mai 2021  (*8)

Paranduskoefitsient

mai 2021  (*9)

Argentina

76,7

113,127

67,8

Colombia

2 388

4 438,75

53,8

Ghana

5,729

6,9259

82,7

Guyana

175,8

252,82

69,5

India

68,65

89,8545

76,4

Iraan

78 712

50 941,8

154,5

Kõrgõzstan

62,67

102,849

60,9

Libeeria

295,9

208,004

142,3

Mosambiik

61,43

69,49

88,4

Pakistan

132,3

186,418

71,0

Panama

0,9818

1,2129

80,9

Peruu

3,443

4,64844

74,1

Sudaan

341

472,51

72,2

Trinidad ja Tobago

6,197

8,40095

73,8

Sambia

12,74

26,9319

47,3

JUUNI 2021

| TEENISTUSKOHT | Ostujõu pariteet
  juuni 2021 | Vahetuskurss
  juuni 2021  (*10) | Paranduskoefitsient
  juuni 2021  (*11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Angola | 678,6 | 786,826 | 86,2 |
| Argentina | 81,28 | 114,718 | 70,9 |
| Armeenia | 464,1 | 637,42 | 72,8 |
| Benin | 561,2 | 655,957 | 85,6 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 3 214 | 2 413,12 | 133,2 |
| Dominikaani Vabariik | 45,22 | 69,5214 | 65,0 |
| Ecuador | 0,8716 | 1,2142 | 71,8 |
| Gambia | 52,34 | 61,61 | 85,0 |
| Hongkong | 10,63 | 9,4246 | 112,8 |
| Jamaica | 136,9 | 180,552 | 75,8 |
| Kasahstan | 361,2 | 523,01 | 69,1 |
| Keenia | 109,2 | 131,447 | 83,1 |
| Madagaskar | 3 689 | 4 567,50 | 80,8 |
| Nicaragua | 32,88 | 42,6317 | 77,1 |
| Nigeeria | 397,0 | 501,483 | 79,2 |
| Sudaan | 376,0 | 506,910 | 74,2 |

TEENISTUSKOHT

Ostujõu pariteet

juuni 2021

Vahetuskurss

juuni 2021  (*10)

Paranduskoefitsient

juuni 2021  (*11)

Angola

678,6

786,826

86,2

Argentina

81,28

114,718

70,9

Armeenia

464,1

637,42

72,8

Benin

561,2

655,957

85,6

Kongo Demokraatlik Vabariik

3 214

2 413,12

133,2

Dominikaani Vabariik

45,22

69,5214

65,0

Ecuador

0,8716

1,2142

71,8

Gambia

52,34

61,61

85,0

Hongkong

10,63

9,4246

112,8

Jamaica

136,9

180,552

75,8

Kasahstan

361,2

523,01

69,1

Keenia

109,2

131,447

83,1

Madagaskar

3 689

4 567,50

80,8

Nicaragua

32,88

42,6317

77,1

Nigeeria

397,0

501,483

79,2

Sudaan

376,0

506,910

74,2

---

(1)  Eurostati 18. oktoobri 2021. aasta aruanne liiduvälistes delegatsioonides töötavate Euroopa Liidu ametnike ning ajutiste ja lepinguliste töötajate töötasude suhtes kohaldatavate paranduskoefitsientide vahepealse ajakohastamise kohta Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavate personalieeskirjade artikli 64, X ja XI lisa kohaselt (Ares(2021)6358373).

Lisateave metoodika kohta on esitatud Eurostati veebisaidil („Statistics Database“ > „Economy and finance“ > „Prices“ > „Correction coefficients“).

(*1)  1 euro = x kohalikku rahaühikut; v.a USA dollar järgmiste riikide puhul: mitte ükski ülaltoodud tabelis.

(*2)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*3)  Andmed ei ole kättesaadavad ebastabiilse olukorra tõttu riigis või andmete vähese usaldusväärsuse tõttu.

(*4)  1 euro = x kohalikku rahaühikut; v.a USA dollar Kuuba puhul.

(*5)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*6)  1 euro = x kohalikku rahaühikut; v.a USA dollar järgmiste riikide puhul: mitte ükski ülaltoodud tabelis.

(*7)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*8)  1 euro = x kohalikku rahaühikut; v.a USA dollar Panama puhul.

(*9)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

(*10)  1 euro = x kohalikku rahaühikut; v.a USA dollar Ecuadori puhul.

(*11)  Brüssel ja Luxembourg = 100.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/25

---

Teade Indiast ja Türgist pärit keraamiliste plaatide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2021/C 501/08)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Indiast ja Türgist (edaspidi „ajaomased riigid“) pärit keraamilisi plaate imporditakse dumpinguhinnaga ning et see tekitab kahju (2) liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 3. novembril 2021 Euroopa keraamiliste plaatide tootjate ühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „CET“). Kaebus esitati liidu keraamiliste plaatide tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Kaebuse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad toetavad seda kaebust, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud toimikule juurde pääsevad.

2.   Uuritav toode

Uuritavaks tooteks on keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, põranda- ja seinaviimistlusplaadid; keraamilised mosaiikkivid jms alusel või aluseta; viimistluskeraamika (edaspidi „uuritav toode“).

Huvitatud isikud, kes soovivad edastada teavet uuritava toote määratluse kohta, peavad seda tegema 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate (3) avaldamist.

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Indiast ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit uuritav toode, mis praegu kuulub CN-koodide 6907 21 00, 6907 22 00, 6907 23 00, 6907 30 00 ja 6907 40 00 alla. CN-koodid on antud ainult teavitamise eesmärgil. Käesoleva uurimise ulatus lähtub 2. jaos esitatud uuritava toote määratlusest.

Kuna usaldusväärsed andmed asjaomaste riikide omamaiste hindade kohta ei ole kättesaadavad, põhineb väide dumpingu kohta uuritava toote arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja ekspordihinna (tehasehinna tasandil) võrdlusel, kui toodet müüakse ekspordiks Euroopa Liitu.

Selle võrdluse põhjal arvutatud dumpingumarginaalid on asjaomase riigi puhul märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et uuritava toote import asjaomastest riikidest on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa lõikes.

Kaebuse esitajalt saadud tõenditest selgub, et lisaks muudele tagajärgedele on uuritava toote impordi kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu hinnatasemele ja turuosale ning selle tagajärjeks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid. Seega algatab ta uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärit uuritavat toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju või kahju tekkimise ohu liidu tootmisharule.

Kui väited leiavad kinnitust, kontrollitakse uurimise käigus, kas meetmete kehtestamine ei lähe alusmääruse artikli 21 kohaselt vastuollu liidu huvidega.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka teatele (4) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva uurimise suhtes.

5.1.   
  Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta

Huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi kaebuse kohta (sh kahju ja põhjusliku seose kohta) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad kaebust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Dumpingu kindlakstegemise menetlus

Uuritavat toodet eksportivaid asjaomaste riikide tootjaid (5) kutsutakse komisjoni uurimises osalema.

5.3.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.3.1.1.   Asjaomastest riikidest pärit eksportivate tootjate uurimise kord

a)   Valikuuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate asjaomaste riikide eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu eksportivate tootjatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende esindajatel esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD684_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Teave platvormile TRON juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.8.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab eksportivate tootjate valimi moodustamisel vajalikuks, on ta lisaks võtnud ühendust asjaomaste riikide ametiasutustega ning võib võtta ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomaste riikide ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele asjaomaste riikide ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on kätte saanud teabe, mida on vaja eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

Küsimustik tehakse kättesaadavaks ka asjaomaste riikide ametiasutustele ja kõikidele teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid eksportivaid tootjaid, kes on nõustunud oma valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad“). Ilma et see piiraks punkti 5.3.1.1 alapunkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (6).

b)   Valimisse kaasamata eksportivate tootjate individuaalne dumpingumarginaal

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad täitma küsimustiku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist. Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Komisjon uurib, kas valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks võib kehtestada individuaalse tollimaksu alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.3.2.   Sõltumatute importijate uurimine (7) (8)

Uuritavat toodet asjaomastest riikidest liitu importivaid sõltumatuid importijaid kutsutakse uurimises osalema.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel esitada komisjonile käesoleva teate lisas nõutud teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uuritava toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida.

Pärast seda, kui komisjon on saanud valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele oma otsuse importijate valimi moodustamise kohta. Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks teeb komisjon valimisse kaasatud sõltumatute importijate jaoks kättesaadavaks küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsuse teatavakstegemist.

Importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.4.   
  Kahju kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uuritava toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Pidades silmas asjaomaste liidu tootjate suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uuritavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559).

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet selle kohta, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb liidu huvide hindamise seisukohalt asjakohane teave kohta esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Küsimustikud, sh uuritava toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2559). Alusmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad organisatsioonid tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3, 5.4 ja 5.5 kirjeldatud viisil, loetakse huvitatud isikuteks, kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna alles pärast seda, kui nad on endast teada andnud ning kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (9).

5.7.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist.

Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Ärakuulamise tähtajad on järgmised:

| — | kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist; |
| --- | --- |

—

kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist;

| — | pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast vastavalt kas esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist; |
| --- | --- |

—

pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast vastavalt kas esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist;

| — | lõplike järelduste esitamise etapil tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

lõplike järelduste esitamise etapil tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist. Ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul.

Need tähtajad ei piira komisjoni talituste õigust nõustuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisega väljaspool seda ajakava ega komisjoni õigust keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisest. Kui komisjoni talitused keelduvad ärakuulamisest, teavitatakse asjaomast isikut keeldumise põhjustest.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.8.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (10). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada.

Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Kabinet: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Kabinet: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

E-post India dumpingu küsimustes:

| | TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-INDIA@ec.europa.eu

E-post Türgi dumpingu küsimustes:

| | TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu

E-post kahju ja liidu huvide, kaasa arvatud käesoleva teatisega seotud küsimustes:

| | TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

TRADE-AD684-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 9 viiakse uurimine lõpule tavaliselt 13, kuid mitte rohkem kui 14 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võib ajutisi meetmeid kehtestada üldjuhul hiljemalt seitse kuud, kuid igal juhul mitte hiljem kui kaheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artiklile 19a teavitab komisjon ajutiste tollimaksude kavandatud kehtestamisest neli nädalat enne ajutiste meetmete kehtestamist. Huvitatud isikutele antakse arvutuste täpsuse kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega kolm tööpäeva.

Juhul kui komisjon otsustab ajutisi tollimakse mitte kehtestada, kuid uurimist jätkata, teatatakse huvitatud isikutele tollimaksude kehtestamata jätmisest kirjalikult neli nädalat enne alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohase tähtaja möödumist.

Kui ei ole sätestatud teisiti, antakse huvitatud isikutele esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega 15 päeva ja lõplike järelduste kohta kirjalike märkuste esitamiseks kümme päeva. Kui see on asjakohane, määratakse täiendava lõplike järelduste avalikustamise käigus tähtaeg, mille jooksul huvitatud isikud saavad esitada kirjalikke märkusi.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktides 5 ja 6 määratud tähtaegade jooksul. Mis tahes muu neis punktides täpsustamata teabe esitamiseks tuleb kinni pidada järgmisest ajakavast:

| — | kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist; |
| --- | --- |

—

kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist;

| — | kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul; |
| --- | --- |

—

kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul;

| — | selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta. |
| --- | --- |

—

selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused tuleks esitada vastavalt järgmisele ajakavale:

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (kui ei ole sätestatud teisiti);

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti);

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui on tegemist täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui on tegemist täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaks määratud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul, kui selleks on kaalukas põhjus.

Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva.

Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu pikendatakse üksnes kolm päeva, kui ei ole tegemist erandlike asjaoludega.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed ja lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Sel juhul tuleb huvitatud isikul komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Huvitatud isikutel palutakse järgida ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumise, sealhulgas ärakuulamise taotlemisel käesoleva teate punktis 5.7 esitatud tähtaegu. Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatab läbi ka tähtajast hiljem esitatud sekkumistaotluste põhjendused, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (11).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Alusmääruse artikli 3 lõike 1 kohaselt hõlmab üldmõiste „kahju“ tootmisharule tekitatud olulist kahju või olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist.

(3)  Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

(4)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(5)  Eksportiv tootja on asjaomaste riikide äriühing, kes toodab ja ekspordib uuritavat toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uuritava toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(6)  Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- ja miinimummarginaale ning artiklis 18 osutatud asjaoludel kindlaksmääratud marginaale.

(7)  See punkt puudutab ainult neid importijaid, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(8)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(9)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(10)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | „Konfidentsiaalne“ versioon |
| --- | --- |
| ☐ | „Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud“ versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

„Konfidentsiaalne“ versioon

☐

„Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud“ versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

INDIAST JA TÜRGIST PÄRIT KERAAMILISTE PLAATIDE IMPORTI KÄSITLEV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.2.

Nii „konfidentsiaalne“ versioon kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefon | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes ning algatamisteates määratletud uuritava toote väärtus eurodes ja kogus ruutmeetrites Indiast ja Türgist liitu importimisel ning pärast importimist liidu turule edasimüümisel uurimisperioodi jooksul.

| | Kogus (m2) | Väärtus eurodes (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR) | | |
| Indiast pärit uuritava toote import liitu | | |
| Türgist pärit uuritava toote import liitu | | |
| Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu) | | |
| Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Indiast importimist | | |
| Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Türgist importimist | | |

Kogus (m2)

Väärtus eurodes (EUR)

Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR)

Indiast pärit uuritava toote import liitu

Türgist pärit uuritava toote import liitu

Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu)

Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Indiast importimist

Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Türgist importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide uuritava toote tootmisesse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla kuulub näiteks uuritava toote müük, selle valmistamine alltöövõtu korras, selle töötlemine ja sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

Esitage muu teave, mis äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et te peate vastama küsimustikule ning olema nõus, et teie äriühingu ruume külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see olnuks nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 501/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 501/36

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2021/C 501/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„dell’Emilia“ / „Emilia“

PGI-IT-A0509-AM06

Taotluse esitamise kuupäev: 2. jaanuar 2019

1.   Muudatuse suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Kahe uue viinamarjasaaduste kategooria lisamine: „vahuvein“ ja „kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“

Lisatud on kaks uut viinamarjasaaduste kategooriat: „vahuvein“ ja „kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“

Emilia maakonnas on ammustest aegadest peale nii kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinide kui ka vahuveinide kategoorias toodetud paljusid tippklassi veine; veine on toodetud kas teise käärimise teel pudelis ja/või Charmat’ (või Martinotti) meetodiga.

Luba liigitada neid tooteid kaitstud geograafilist tähist „dell’Emilia“ / „Emilia“ kandvate toodetena ei suurenda mitte ainult nende veinide majanduslikku väärtust, vaid näitab tarbijale selgelt nende geograafilist päritolu.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 1 ja 6 ning koonddokumendi punkti 2.3 (Viinamarjasaaduste kategooriad).

2.2.   Uute sorditüüpide lisamine

Tootespetsifikaadiga hõlmatud asjakohastesse kategooriatesse, st vein, poolvahuvein (Frizzante), vahuvein (Spumante), kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein (Passito) ja osaliselt kääritatud viinamarjavirre, on lisatud viinamarjasordi nimetust, st „Fogarina“, „Moscato Bianco“ ja „Spergola“, sisaldavad uued veinitüübid.

Lisaks on sordinimi „Pignoletto“ asendatud sünonüümiga „Grechetto Gentile“ ka ülejäänud tootespetsifikaadis.

Põhjendus: „Fogarina“, „Moscato Bianco“ ja „Spergola“ on sordid, mida on piirkonnas kaua kasvatatud ning nende uued sorditüübid on lisatud pärast pikaajalisi katseid, mille eesmärk oli selliste sortide väärtuse ärakasutamine.

Sorditüübid „Fogarina“ ja „Spergola“ lisatakse eeskätt tänu nende kohalike sortide taastamisele, kirjeldamisele ja arendamisele tootmispiirkonnas, kus neid varem kasutati, valdavalt koos teiste levinumate viinamarjasortidega. Nende viinamarjasortide hiljutine taasavastamine ja täiustamine valitud kloonide abil on aidanud liikuda kvaliteetsete eriomadustega veinide tootmiseni.

Sordi „Pingoletto“ nimi on asendatud sünonüümiga „Grechetto Gentile“, sest tootjad on otsustanud kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega reklaamida sordinimetust „Pignoletto“ kaitstud päritolunimetusena.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 1 ja 4 ja koonddokumendi punkti 7 (Peamised viinamarjasordid).

2.3.   Sordi „Pinot Nero“, mida kääritatakse ilma kestadeta (vinificato in bianco), lisamine uue sorditüübina ja täiendava sordina sorditüüpidele „Chardonnay“ ja „Pinot Bianco“.

Ilma kestadeta kääritatav sort „Pinot Nero“ veinide „Pinot Nero“ Frizzante ja „Pinot Nero“ Spumante valmistamiseks on lisatud uue tüübina.

Põhjendus: need sorditüübid kinnitavad pikaajalist veinivalmistamise traditsiooni Emilia maakonnas. „Pinot Nero“ viinamarjade kääritamine ilma kestadeta toob valgetes veinides esile meeldiva aroomi elegantsete nüanssidega ning annab poolvahuveinidele ja vahuveinidele õrna, kauapüsiva vahu.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 2 ja 6 ning koonddokumendi punkti 4 (Veini kirjeldus) ja 5.1 (Veinivalmistustavad).

2.4.   Nimetamine ja esitusviis. Sätete lisamine märgistusel kahele või enamale viinamarjasordile viitamise kohta

Lisatud on sätted, mis võimaldavad kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega viidata märgistusel kahele või enamale viinamarjasordile, sh eeskätt nõue, et väiksema osakaaluga viinamarjasordid peavad moodustama üle 15 % viinamarjadest, millest veini toodetakse, ehkki sellise miinimumi nõuet ei ole kehtestatud asjakohases sättes (määruse (EÜ) 607/2009 artikli 62 lõike 1 punkti c alapunkt ii).

Sätte eesmärk on ennetada tarbijale eksitava teabe andmist. Seoses sellega peab märgistusel tähistatav viinamarjasort moodustama üle 15 % üldkogusest ja seega aitama vormida veini omadusi.

Piirav säte on kooskõlas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 70 lõikega 1.

Samale artiklile on lisatud veinitüübid, mille puhul on märgitud kaks või enam viinamarjasorti artiklis 1 loetletud ühest sordist valmistatavate veinide jaoks loetletutest.

Muudatus, mis hõlmab traditsiooniliselt piirkonnas kasvatatud kahe või enama viinamarjasordi tähisega veinitüüpide lisamist, peaks tootespetsifikaadis kirjeldama selgelt midagi, mis on ELi õigusaktidega juba lubatud. Viinamarjasorti „Lambrusco“ ei saa siiski nende veinitüüpide puhul kasutada, sest see sort on piirkonna jaoks kõige olulisem ja tüüpilisem. Selle kasutamine on seetõttu jäetud üksnes viinamarjasordist „Lambrusco“ valmistatud veinitüüpidele, et säilitada sellest sordist valmistatud veinide eriomadusi.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 2.9 (Lisatingimused – Tingimuse kirjeldus).

2.5.   „Lambrusco“ tüüpi viinamarjasortide kombinatsiooni ajakohastamine

Seoses nõudega, mille kohaselt peavad teatavad „Lambrusco“ viinamarjasordid moodustama koos või eraldi 85 % viinamarjadest, mida kasutatakse Lambrusco veinitüübi tootmiseks, on olemasolevat lubatud sortide loetelu („Lambrusco Salamino“ ja/või „Lambrusco di Sorbara“ ja/või „Lambrusco Grasparossa“ ja/või „Lambrusco Marani“ ja/või „Lambrusco Maestri“ ja/või „Lambrusco Montericco“ ja/või „Lambrusco Viadanese“ ja/või „Lambrusco Oliva“) täiendatud, et see sisaldaks ka viinamarjasorte „Lambrusco a Foglia Frastagliata“ ja/või „Lambrusco Barghi“ ja/või „Lambrusco dal Peduncolo Rosso“ (viimane on viinamarjasordi „Terrano“ sünonüüm ), mida samuti kaitstud geograafilise tähisega veini „dell’Emilia“ / „Emilia“ valmistamise territooriumil traditsiooniliselt kasvatatakse.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 ja koonddokumendi punkti 2.7 (Peamised veiniviinamarjasordid).

2.6.   Tootmispiirkonna laiendamine

Viinamarjade tootmispiirkonda on kõigi spetsifikaadiga hõlmatud tootetüüpide puhul (v.a Lambrusco) laiendatud, et see hõlmaks Bologna provintsi ala Sillaro jõe paremal kaldal.

Kõnealune ala sarnaneb keskkonnatingimuste poolest ülejäänud tootmispiirkonnaga ja seal toodetakse nüüd viinamarjakasvatuse laiendamise ja ühtlustamise tulemusel samade organoleptiliste omaduste ja kvaliteediga veine.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 3 ja koonddokumendi punkti 2.6 (Määratletud geograafiline piirkond).

2.7.   Uutele sorditüüpidele lisatakse viinamarjade saagikus hektari kohta ja veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Viinamarjade maksimaalne saagikus hektari kohta ja veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on lisatud uutele sorditüüpidele („Fogarina“, „Moscato“ ja „Spergola“), tuginedes taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul registreeritud tegelikele andmetele.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 2.5.2 (Maksimaalne saagikus).

2.8.   Veinivalmistamise eeskirjad – ametlikud muudatused (ümbersõnastamine) – veinivalmistamise erandid naaberpiirkondades

Tekst on ülesehituse parandamiseks ja aegunud sätte väljajätmiseks ümber sõnastatud.

ELi erand, mis lubas toota kaitstud geograafilise tähisega veine väljaspool määratletud geograafilise piirkonna vahetut lähedust, kaotas kehtivuse 31. detsembril 2012 ja see on välja jäetud.

Sätestatud ja määratletud on nende erandite kohaldamisala, mis võimaldavad tootjatel kasutada kooskõlas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 6 lõike 4 punktiga b oma tootmistegevuseks ka tootmisrajatisi, mis asuvad viinamarjakasvatuspiirkonnaga piirneval alal.

Eeskätt on sätestatud, et lisaks artiklis 3 määratletud viinamarjade tootmispiirkonnale võib veinivalmistusprotsess toimuda ka naabruses asuvates Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua ja Cremona provintsides.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 2.9 (Lisatingimused – Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand).

2.9.   Sätted rikastamise ja väljastpoolt tootmispiirkonda pärit toodete kasutamise kohta

Eelmise tootespetsifikaadiga võrreldes on rikastamise kohta kehtestatud rangemad eeskirjad, märgitud on, et igasugune rikastamiseks kasutatav kontsentreeritud viinamarjavirre peab olema saadud artiklis 3 määratletud tootmispiirkonna viinamarjadest.

Varasemast rangemad eeskirjad on kehtestatud ka nende toodete kasutamise suhtes, mis on saadud väljastpoolt tootmispiirkonda korjatud viinamarjadest (kuni 15 %, mis on lubatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 93 lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaselt), täpsustades, et vähemalt 85 % kõigi tootespetsifikaadiga hõlmatud toodete jaoks kasutatud toormaterjalist peab pärinema tootmispiirkonnast, sh tooted, mida kasutatakse magustamiseks ja teiseks kääritamiseks.

Nende muudatuste eesmärk on tagada, et lõpptoode, millest vähemalt 85 % peab olema saadud tootmispiirkonnast korjatud viinamarjadest, vastab nüüd ka eelnimetatud nõudele, st vähemalt 85 % ulatuses peavad koostisse kuuluma selle piirkonna tooted (sh rikastamiseks või magustamiseks kasutatud tooted); vastasel juhul võib see protsent valmis veinis langeda alla 85 %. Seega on tegemist kvalitatiivse meetmega, mille eesmärk on suurendada tootmisprotsessis tootmispiirkonnast pärit toodete kasutamist (veini eeltooted ja/või rikastamiseks ja/või magustamiseks ja/või teiseseks kääritamiseks kasutatavad tooted), isegi kui ELi eeskirjad ei ole nii piiravad. Sätete eesmärk on seega tugevdada seost keskkonnaga.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 2.5.1 (Veinivalmistustavad).

2.10.   Veiniviinamarjade saagikuse lisamine Passito-tüüpi veinidele

Värskelt lisatud Passito-tüüpi veinide puhul on valmisveini viinamarjade maksimaalseks saagikuseks määratud 50 % ning lisatud on säte, mis keelab igasuguse rikastamise või magustamise.

Eesmärk on reguleerida sellist konkreetset tüüpi veini, mille viinamarjade saagikus (maksimaalselt 50 %) on teist tüüpi veinidega võrreldes madal viinamarjade kuivatamise viisi tõttu (kuivatamine).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 2.4 (Veinide kirjeldus).

2.11.   Kääritamise / teise kääritamise perioodi puudutava sätte lisamine

Kooskõlas asjakohaste liikmesriikide ja ELi õigusaktidega on lisatud säte, mis puudutab kääritamist ja teist kääritamist pärast viinamarjade saagikoristusaasta 31. detsembrit.

Muudatuse eesmärk on kontrollasutusele vastava teate esitamise korral lubada tootespetsifikaadiga hõlmatud eri veinitoodete kääritamist ja teist kääritamist pärast viinamarjade saagikoristusaasta 31. detsembrit kuni järgmise aasta 30. juunini, et tootjatel oleks võimalik oma veinivarusid paremini hallata.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

2.12.   Veinide omadused tarbimisel

Analüütilisi ja organoleptilisi omadusi on kirjeldatud, nagu on ette nähtud asjakohases õigusaktis (määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 2 punkti b alapunkt ii) kõigi tootespetsifikaadiga hõlmatud toodete puhul, nii uute tüüpide kui ka olemasolevas spetsifikaadis kirjeldatute puhul.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 2.4 (Veinide kirjeldus).

2.13.   Nimetamine ja esitlusviis. Traditsioonilise mõiste „Vendemmia Tardiva“ (valmistatud hiliskorje viinamarjadest) kasutamine

Ette on nähtud, et traditsiooniline mõiste „Vendemmia Tardiva“ lisatakse märgistusele kooskõlas ajakohase ELi ja siseriikliku õigusaktiga.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

2.14.   Pakend

Tekst on ametliku muudatuse vormis ümber sõnastatud, et laiendada pakendite ja korkimissüsteemide kasutamist käsitlevate olemasolevate sätete ulatust selliselt, et need hõlmaksid ka kategooriat „osaliselt kääritatud viinamarjavirre“.

Artiklit on samuti muudetud selleks, et reguleerida seenekujuliste sulgurite kasutamist poolvahuveinide puhul, eeskätt selleks, et piirata sulgurit ja pudelikaela katva fooliumist kapsli pikkust kuni 7 sentimeetriga kooskõlas siseriiklike ja ELi õigusaktidega, eristamaks poolvahuveinide pakendit vahuveinide omast, millel tavaliselt on pikem fooliumkapsel (10–12 cm).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

2.15.   Seos geograafilise piirkonnaga

Lisatud on teave, mis käsitleb seost geograafilise piirkonnaga, et võtta arvesse artiklis 3 kirjeldatud tootmispiirkonna laiendamist.

Lisaks on asjakohased täiendused tehtud osasse, milles kirjeldatakse seost toote kvaliteediomaduste ja geograafilise keskkonna vahel. Eesmärk on võtta arvesse uusi lisatud tootetüüpe (eeskätt Passito-tüüpi veinid ja vahuveinid).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 9 ja koonddokumendi punkti 2.8 (Seos geograafilise piirkonnaga).

2.16.   Viited kontrolliasutusele

Viiteid kontrolliasutusele on ajakohastatud, sest ministeeriumi põllumajanduslike toiduainete kvaliteedi kaitsmise ja pettuste ennetamise keskinspektsioon on nüüd asendatud volitatud kontrolliasutusega Valoritalia s.r.l.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 10. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

dell’Emilia

Emilia

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

| 11. | Osaliselt kääritatud viinamarjavirre |
| --- | --- |

11.

Osaliselt kääritatud viinamarjavirre

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Bianco (veinikategooria), sh koos andmetega ühe või mitme viinamarjasordi kohta

Värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane;

lõhn: hea intensiivsusega, valdavalt lille- ja/või puuviljanootidega, mis varieeruvad vastavalt kasutatud viinamarjasortidele ja kasvukeskkonnale;

maitse: kuiv kuni magus, külluslik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,00 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13,00 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Bianco Frizzante, sh koos andmetega ühe või mitme viinamarjasordi kohta

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane;

lõhn: hea intensiivsusega, valdavalt värskete lille- ja puuviljanootidega, mis varieeruvad vastavalt kasutatud viinamarjasortidele;

maitse: kuiv kuni magus, külluslik;

minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides: 10 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13,00 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosso (veinikategooria), sh koos andmetega ühe või mitme viinamarjasordi (v.a „Lambrusco“) kohta

Värvus: erineva intensiivsusega rubiinpunane;

lõhn: veinine, suuremal või väiksemal määral küpsete puuviljade nootidega, vahel ka lillede, tavaliselt kannikeste ja vürtsikate nootidega, sõltuvalt kasutatud viinamarjasordist ja kasvupiirkonnast;

maitse: kuiv, pehme ja täpselt õige happesusega;

minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,00 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,00 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosso Frizzante, sh koos andmetega ühe või mitme viinamarjasordi (v.a „Lambrusco“) kohta

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: erineva intensiivsusega rubiinpunane;

lõhn: veinine, värskete puuvilja- ja lillenootidega;

maitse: kuiv kuni magus, külluslik ja meeldivalt värske;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosso Novello, sh koos andmetega viinamarjasordi (v.a „Lambrusco“) kohta

Värvus: ere rubiinpunane;

lõhn: veinine ja tajutavate puuviljanootidega;

maitse: pehme ja täpselt õige happesusega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosato (veinikategooria)

Värvus: erineva intensiivsusega ja erinevat tooni roosa;

lõhn: valdavalt puuviljanootidega;

maitse: kuiv kuni magus, täpselt õige pehmuse ja värskusega, külluslik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosato Frizzante

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: erineva intensiivsusega ja erinevat tooni roosa;

lõhn: kergete lillenootidega, taustal selgemad puuviljalised nüansid;

maitse: kuiv kuni magus, täpselt õige pehmuse ja värskusega, külluslik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Bianco Spumante, sh koos andmetega ühe või mitme viinamarjasordi (v.a „Lambrusco“) kohta

Vaht: õrn ja püsib kaua;

värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane.

lõhn: õrn, aromaatne ja tajutavate lille- ja puuviljanootidega;

maitse: brut nature kuni magus, värske, harmooniline ja õrna pärmimaitsega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Bianco Passito, koos andmetega viinamarjasordi kohta

Värvus: kuldkollane, kaldub merevaigukollase poole;

lõhn: õrnalt aromaatne;

maitse: meeldivalt poolmagus või magus, soe, sametine, vahel pisut ergas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 16 %, millest tegelik alkoholisisaldus vähemalt 12 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Bianco, osaliselt kääritatud viinamarjavirre, koos andmetega viinamarjasordi kohta

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane;

lõhn: hea intensiivsusega, valdavalt värskete lille- ja puuviljanootidega, mis varieeruvad vastavalt kasutatud viinamarjasortidele;

maitse: magus;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides: minimaalselt 1 % ja maksimaalselt 6,3 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosso Spumante, sh koos andmetega ühe või mitme viinamarjasordi (v.a „Lambrusco“) kohta

Vaht: õrn ja püsib kaua;

värvus: erineva intensiivsusega rubiin- või granaatpunane;

lõhn: õrn, aromaatne ja mitmekesine, lillenootidega;

maitse: brut nature kuni magus, värske, harmooniline ja õrna pärmimaitsega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosso Passito, koos andmetega viinamarjasordi kohta

Värvus: intensiivne granaatpunane;

lõhn: õrnalt aromaatne;

maitse: meeldivalt poolmagus või magus, soe, sametine, vahel pisut ergas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 16 %, millest tegelik alkoholisisaldus vähemalt 12 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

13.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosso, osaliselt kääritatud viinamarjavirre, koos andmetega viinamarjasordi (v.a „Lambrusco“) kohta

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: erineva intensiivsusega rubiinpunane;

lõhn: veinine, värskete puuvilja- ja lillenootidega;

maitse: magus ja külluslik ja meeldivalt värske;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides: minimaalselt 1 % ja maksimaalselt 6,3 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

14.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosato Spumante

Vaht: õrn ja püsib kaua;

värvus: erineva intensiivsusega roosa;

lõhn: õrn, tajutavate lille- ja puuviljanootidega;

maitse: brut nature kuni magus, värske, harmooniline ja õrna pärmimaitsega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

15.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosato, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Värvus: erineva intensiivsusega rubiinpunane;

lõhn: veinine, värskete puuvilja- ja lillenootidega;

maitse: magus ja külluslik ja meeldivalt värske;

tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides: minimaalselt 1 % ja maksimaalselt 6,3 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

16.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco Rosso Frizzante

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: erineva intensiivsusega rubiin- või granaatpunane;

lõhn: õrn, aromaatne ja tajutavate lillenootidega;

maitse: kuiv kuni magus, pehme ja täpselt õige happesusega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

17.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco Rosso Spumante

Vaht: õrn ja püsib kaua;

värvus: erineva intensiivsusega rubiin- või granaatpunane;

lõhn: õrn, aromaatne ja mitmekesiste lillenootidega;

maitse: brut nature kuni magus, värske, harmooniline ja õrna pärmimaitsega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

18.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco Rosso Novello Frizzante

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: ere rubiinpunane;

lõhn: veinine ja tajutavate puuviljanootidega;

maitse: kuiv kuni magus, pehme ja täpselt õige happesusega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

19.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco Rosso, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: erineva intensiivsusega rubiinpunane;

lõhn: veinine, värskete puuvilja- ja lillenootidega;

maitse: magus ja külluslik ja meeldivalt värske;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides: minimaalselt 1 % ja maksimaalselt 6,3 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

20   . „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco Rosato Frizzante

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: erineva intensiivsusega roosa;

lõhn: meeldiv, aromaatne ja tajutavate lille- ja puuviljanootidega;

maitse: kuiv kuni magus, täidlane ja värske, külluslik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

21.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco Rosato Spumante

Vaht: õrn ja püsib kaua;

värvus: erineva intensiivsusega roosa; lõhn: õrn, tajutavate lille- ja puuviljanootidega;

maitse: brut nature kuni magus, värske, harmooniline ja õrna pärmimaitsega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

22.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco (kääritatud ilma kestadeta) Frizzante

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane;

lõhn: õrn, aromaatne ja tajutavate lillenootidega;

maitse: kuiv kuni magus, täidlane ja värske, intensiivne, külluslik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

23.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco (kääritatud ilma kestadeta) Spumante

Vaht: õrn ja püsib kaua;

värvus: õlgkollane;

lõhn: õrn, aromaatne ja mitmekesiste lillenootidega;

maitse: brut nature kuni magus, värske, harmooniline ja õrna pärmimaitsega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

24.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco (kääritatud ilma kestadeta) Novello Frizzante

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane;

lõhn: veinine ja tajutavate puuviljanootidega;

maitse: kuiv kuni magus, pehme ja täpselt õige happesusega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

minimaalne üldhappesus: 4,0 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

25.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Lambrusco (kääritatud ilma kestadeta), osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane;

lõhn: veinine, värskete puuvilja- ja lillenootidega;

maitse: magus ja külluslik ja meeldivalt värske;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides: minimaalselt 1 % ja maksimaalselt 6,3 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

26.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Pinot Nero (kääritatud ilma kestadeta)

Värvus: õlgkollane, erksa tooniga;

lõhn: õrn, aromaatne, healõhnaline;

maitse: kuiv, täidlane ja värske, tasakaalus;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

27.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Pinot Nero Frizzante (kääritatud ilma kestadeta)

Vaht: elav, kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane, erksa tooniga;

lõhn: õrn, aromaatne ja selgete puuviljanootidega;

maitse: kuiv, täidlane ja värske, tasakaalus;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

28.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ Pinot Nero Spumante (kääritatud ilma kestadeta)

Vaht: õrn ja püsib kaua;

värvus: õlgkollane;

lõhn: õrn, aromaatne, healõhnaline;

maitse: brut nature kuni kuiv, värske, harmooniline ja õrna pärmimaitsega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

1.   Rikastamine – magustamine ja teine kääritamine

Veinivalmistustavade asjakohane piirang

Naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides võib ELi ja siseriiklike õigusaktidega kehtestatud piirides ja viisil suurendada määratletud geograafilisest piirkonnast saadud kontsentreeritud viinamarjavirdega või kontsentreeritud ja puhastatud viinamarjavirdega rikastamise teel.

Tüüpilist geograafilist tähist „dell’Emilia“ / „Emilia“ võib kasutada asjaomastesse kategooriatesse kuuluvatel viinamarjasaadustel, mille puhul 85 % toodetest või veini eeltoodetest pärinevad määratletud geograafilisest piirkonnast, sh tooted, mida kasutatakse magustamiseks ja kääritamiseks.

2.   „Pinot Nero“ viinamarjade kääritamine ilma kestadeta

Veinivalmistuse eritavad

Poolvahuveine ja vahuveine on traditsiooniliselt toodetud „Pinot Nero“ viinamarjade kestadeta kääritamisel. „Pinot Nero“ viinamarjade kestadeta kääritamine võimaldab toota veini, mis on värvilt valge ning meeldiva aroomiga, millel on elegantsed nüansid ning õrn kauapüsiv vaht.

b.   Maksimaalne saagikus

| 1. | „Bianco“, „Rosso“, „Rosato“, „Fogarina“, „Fortana“, „Lambrusco“, „Montù“, „Trebbiano“ – kõik tüübid, v.a Passito |
| --- | --- |

1.

„Bianco“, „Rosso“, „Rosato“, „Fogarina“, „Fortana“, „Lambrusco“, „Montù“, „Trebbiano“ – kõik tüübid, v.a Passito

232 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | „Alionza“, „Ancellotta“, „Moscato Bianco“, „Grechetto Gentile“ – kõik tüübid, v.a Passito |
| --- | --- |

2.

„Alionza“, „Ancellotta“, „Moscato Bianco“, „Grechetto Gentile“ – kõik tüübid, v.a Passito

208 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | „Malvasia“ (viinamarjasordist „Malvasia di Candia Aromatica“) – kõik hõlmatud tüübid, v.a Passito |
| --- | --- |

3.

„Malvasia“ (viinamarjasordist „Malvasia di Candia Aromatica“) – kõik hõlmatud tüübid, v.a Passito

192 hektoliitrit hektari kohta

| 4. | „Chardonnay“, „Spergola“ – kõik tüübid, v.a Passito |
| --- | --- |

4.

„Chardonnay“, „Spergola“ – kõik tüübid, v.a Passito

184 hektoliitrit hektari kohta

| 5. | „Barbera“, „Cabernet Franc“, „Sangiovese“, „Sauvignon“ – kõik tüübid, v.a Passito |
| --- | --- |

5.

„Barbera“, „Cabernet Franc“, „Sangiovese“, „Sauvignon“ – kõik tüübid, v.a Passito

168 hektoliitrit hektari kohta

| 6. | „Cabernet Sauvignon“, „Malbo Gentile“, „Malvasia Bianca“, „Marzemino“, „Merlot“ – kõik tüübid, v.a Passito |
| --- | --- |

6.

„Cabernet Sauvignon“, „Malbo Gentile“, „Malvasia Bianca“, „Marzemino“, „Merlot“ – kõik tüübid, v.a Passito

160 hektoliitrit hektari kohta

| 7. | „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, „Riesling Italico“ – kõik tüübid, v.a Passito |
| --- | --- |

7.

„Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, „Riesling Italico“ – kõik tüübid, v.a Passito

160 hektoliitrit hektari kohta

| 8. | „Bianco Passito“, „Rosso Passito“, „Fogarina Passito“ |
| --- | --- |

8.

„Bianco Passito“, „Rosso Passito“, „Fogarina Passito“

145 hektoliitrit hektari kohta

| 9. | „Grechetto Gentile Passito“ |
| --- | --- |

9.

„Grechetto Gentile Passito“

130 hektoliitrit hektari kohta

| 10. | „Malvasia“ (viinamarjasordist „Malvasia di Candia Aromatica“) Passito |
| --- | --- |

10.

„Malvasia“ (viinamarjasordist „Malvasia di Candia Aromatica“) Passito

120 hektoliitrit hektari kohta

| 11. | „Spergola Passito“ |
| --- | --- |

11.

„Spergola Passito“

115 hektoliitrit hektari kohta

| 12. | „Sauvignon Passito“ |
| --- | --- |

12.

„Sauvignon Passito“

105 hektoliitrit hektari kohta

| 13. | „Malbo Gentile Passito“, „Marzemino Passito“ |
| --- | --- |

13.

„Malbo Gentile Passito“, „Marzemino Passito“

100 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Ala, kus kasvatatakse viinamarju, mida kasutatakse kaitstud geograafilise tähisega veinide „dell’Emilia“ / „Emilia“ ja osaliselt kääritatud viinamarjavirde tootmiseks, hõlmab Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza ja Reggio Emilia provintsi tervet haldusterritooriumi. Bologna provintsis võib kaitstud geograafilist tähist „dell’Emilia“ / „Emilia“ kasutada viinamarjade puhul, mida kasvatakse Sillaro jõe paremal kaldal ja mis on mõeldud tähisega hõlmatud viinamarjasaaduste tootmiseks, v.a Lambrusco tootetüübid

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Albana B.“

„Alicante N.“

„Alionza B.“

„Ancellotta N.“ – „Lancellotta“

„Barbera N.“

„Bervedino B.“

„Biancame B.“ – „Bianchello“

„Bombino Bianco B.“ – „Bonbino“

„Bonarda N.“ – „Uva Rara“

„Cabernet Franc N.“ – „Cabernet“

„Cabernet Sauvignon N.“ – „Cabernet“

„Canina Nera N.“ – „Canina“

„Centesimino N.“

„Chardonnay B.“

„Ciliegiolo N.“ – „Morettone“

„Cornacchia N.“

„Croatina N.“ – „Bonarda“

„Dolcetto N.“

„Durella B.“ – „Durello“

„Ervi N.“

„Famoso B.“

„Fiano B.“

„Forgiarin N.“

„Fortana N.“ – „Uva d’Oro“

„Gamay N.“

„Garganega B.“ – „D’Oro B.“

„Groppello Gentile N.“ – „Groppello“

„Lambrusco Barghi N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Benetti N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Grasparossa N.“ – „Groppello Grasparossa“

„Lambrusco Grasparossa N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Maestri N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Marani N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Montericco N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Oliva N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Salamino N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco Viadanese N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco a Foglia Frastagliata N.“ – „Enantio N.“

„Lambrusco a Foglia Frastagliata N.“ – „Lambrusco“

„Lambrusco di Sorbara N.“ – „Lambrusco“

„Lanzesa B.“

„Malbo Gentile N.“

„Malvasia Istriana B.“ – „Malvasia“

„Malvasia Bianca di Candia B.“ – „Malvasia“

„Malvasia di Candia Aromatica B.“ – „Malvasia“

„Malvasia Rosa Rs.“

„Manzoni Bianco B.“ – „Incrocio Manzoni 6.0.13 B.“

„Marsanne B.“

„Marzemino N.“ – „Berzamino“

„Marzemino N.“ – „Berzemino“

„Melara B.“

„Merlese N.“

„Montepulciano N.“

„Montù B.“ – „Montuni“

„Moscato Bianco B.“ – „Moscato“

„Mostosa B.“

„Müller Thurgau B.“ – „Riesling x Sylvaner“

„Negretto N.“

„Ortrugo B.“

„Pelagos N.“

„Perla dei Vivi N.“

„Petit Verdot N“

„Pignoletto B.“ – „Alionzina“

„Pignoletto B.“ – „Grechetto Gentile“

„Pinot Bianco B.“ – „Pinot“

„Pinot Grigio“ – „Pinot“

„Pinot Nero N.“ – „Pinot“

„Raboso Veronese N.“ – „Raboso“

„Rebo N.“

„Refosco dal Peduncolo Rosso N.“ – „Refosco“

„Riesling Italico B.“ – „Riesling“

„Riesling Renano B.“ – „Riesling“

„Ruggine B.“

„Sangiovese N.“ – „Sangioveto“

„Santa Maria B.“

„Sauvignon B.“ – „Sauvignon Blanc“

„Scarsafoglia B.“

„Sgavetta N.“

„Spergola B.“

„Syrah N.“ – „Shiraz“

„Termarina N.“

„Terrano N.“ – „Lambrusco dal Peduncolo Rosso“

„Tocai Friulano B.“

„Traminer Aromatico Rs“

„Trebbianina B.“

„Trebbiano Modenese B.“ – „Trebbiano“

„Trebbiano Romagnolo B.“ – „Trebbiano“

„Trebbiano Toscano B.“ – „Biancame B.“

„Trebbiano Toscano B.“ – „Trebbiano“

„Uva del Fantini N.“

„Uva del Tundé N.“

„Uva Longanesi N.“

„Uva Tosca N.“

„Verdea B.“ – „Colombana Bianca“

„Verdicchio Bianco B.“ – „Verdicchio“

„Vernaccina B.“

„Veruccese N.“

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – vein, vahuvein, poolvahuvein, osaliselt kääritatud viinamarjavirre, kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Kõigi tootespetsifikaadiga hõlmatud kategooriate puhul koosneb kaitstud geograafilise tähisega veinide „dell’Emilia“ / „Emilia“ tootmispiirkond Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza ja Reggio Emilia provintsidest.

Tänu samale päritolule, asukohale ja asendile on piirkonnas ühelaadsed pinna- ja kliimatingimused ning kogu piirkond sobib hästi viinamarjakasvatuseks, mis on sealkandis väga edukas. Tänu kliimatingimustele on maastik seejuures läbivalt ühelaadne, mis tähendab seda, et viinamarjaistandustes kogu piirkonnas, kus valmistatakse kaitstud geograafilise tähisega veine „dell’Emilia“ / „Emilia“, kasutatakse üldjoontes samu viljelusmeetodeid.

Viinamarjaistandusi asuvad eri kõrgustel, alates tasandikest ja sealt kõrgemale, sõltuvalt piirkonnast, kasvatatavatest viinamarjasortidest ning viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise traditsioonidest; kõige vähem leidub viinamarju kõrgel Apenniini mäestikus, kus kliima on liiga külm.

Temperatuurid on piirkonnas väga kõikuvad, alates subkontinentaalselt mõõdukast (mis on viinamarjakasvatuspiirkonna jaoks kõige olulisem) ja lõpetades jaheda mõõduka temperatuuriga.

Tasandik, mille kõrgus on üldjuhul 2–70 meetrit merepinnast kõrgemal, ulatub ühtse alana Po jõest kuni Aadria mere rannikuni, küündides Apenniinide mäestiku laiade orgudeni, mis kõrguvad kuni 150 meetri kõrgusel merepinnast. Setted vertikaalsete ladestustega tasastel mäejalamitel ja alluviaaltasandikul pärinevad peamiselt Apenniinide mäestiku jõgedest ja ojadest, samas kui käänulise tasandiku ja deltat ümbritseva tasandiku setted on pärit Po jõest.

Aastane keskmine sademete hulk on 600–800 millimeetrit ning sademeid on rohkem sügisel ja vähem kevadel. Veepuudust tuleb ette peamiselt suvel ja seda leevendab suhteliselt kõrge õhuniiskus ja looduslikud põhjaveevarud. Sademete hulk suureneb kõrguse kasvades, varieerudes 800 millimeetrist Apenniinide serval, kust avaneb vaade tasandikele, enam kui 2 000 millimeetrini kõrgel Apenniinides; kõrgemal on ka rohkem vihmaseid päevi.

Seost väljendavad ajaloolised ja inimtegurid

Viinamarjakasvatuse laienemine Emilia maakonnas on juba Rooma aegadest hästi dokumenteeritud. See areng on seotud metsikute või kohalike viinamarjasortide kultuuristamisega ja pidevalt täiustuvate viljelusmeetoditega, mis kinnitab tihedat seost inimtegevuse ja keskkonnategurite vahel.

Tuhandete aastate jooksul, mil viinamarjade kasvatamine ja inimajalugu on käsikäes kulgenud, on tekkinud lahutamatud seosed, mis peegelduvad kohalikus kultuuris ja traditsioonilistes põllumajandus- ja veinivalmistamistavades ning väljenduvad üldisemalt kunsti ja kokakunsti kaudu.

Teaduslikud ja tehnoloogilised edusammud on saavutatud tänu Reggio Emilia, Finale Emilia ja Castelfranco Emilia põllumajanduskoolidele, mis pakuvad väljaõpet ja tutvustavad uusi veinivalmistusmeetodeid. Kuigi kaasaegne viinamarjakasvatus on sellisele koolitus- ja tutvustustegevusele palju tänu võlgu, on piirkonna viinamarjakasvatajad samuti andnud olulise panuse, võttes kasutusele istanduste haldamise protsesse ja meetodeid, mis ühendavad keskkonnaalase ja majandusliku jätkusuutlikkuse uuenduslike veinivalmistusmeetoditega.

8.2.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – veinikategooria

Teave toote geograafilise päritoluga seotud konkreetsete omaduste ja põhjusliku seose kohta geograafilise piirkonnaga

„dell’Emilia“ / „Emilia“ valgete veinide värvus ulatub õlgkollasest kuldkollaseni, mõnikord kahvaturohelise või vase varjundiga nagu „Pinot Grigio“ puhul. Veine iseloomustab õrn ja peen lõhn puuviljaliste nootidega, mis on omane veinis kasutatud peamisele viinamarjasordile, eriti aromaatsete või poolaromaatsete sortide nagu „Spergola“ ja „Trebbiano“ puhul. Maitse varieerub kuivast magusani; see on harmooniline, hea struktuuriga, värske ja külluslik.

Veinidel „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosato on erineva intensiivsusega roosa värv sõltuvalt kasutatud veinivalmistusprotsessist. Maitse on värske ja harmooniline ning varieerub kuivast magusani, happesus on tasakaalustatud.

Veinidel „dell’Emilia“ / „Emilia“ Rosso on erineva intensiivsusega rubiinpunane värv; nende lõhn on veinine lille või puuvilja aroomiga sõltuvalt viinamarjasordist, millest nad on valmistatud. Maitse on harmooniline ja hästi struktureeritud ning võib varieeruda kuivast magusani.

Punased veinid „Novello“ väljendavad aroome ja maitseid, mida seostatakse viinamarjadest veini valmistamiseks kasutatava süsihappelise matseratsiooni erimeetodiga, mis parandab veini profiili ja viinamarjasordile iseloomulikke varjundeid.

Veinide kvaliteediomadusi mõjutavad tootmispiirkonna mulla- ja kliimatingimused. Mõõdukas, jahe ja tuuline kliima, vett hästi läbi laskvad mullad, piisav sademevee hulk, mida jagub ka suvekuudele, ning päevase ja öise temperatuuri märgatavad kõikumised viinamarjade valmimise ajal tagavad viinamarjakobarate optimaalse valmimise, mille tulemusena saadakse hea suhkru- ja happesisalduse ning igale sordile omaste ja neist valmistatud veinides tajutavate muude kvaliteedi- ja organoleptiliste omadustega viinamarjad.

Seega põhineb põhjuslik seos toote erilisel kvaliteedil, mida võib seostada toote geograafilise päritoluga.

8.3.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – vahuvein, poolvahuvein, osaliselt kääritatud viinamarjavirre

Teave toote geograafilise päritoluga seotud konkreetsete omaduste ja põhjusliku seose kohta geograafilise piirkonnaga

Vahuveinide ja poolvahuveinide tootmise traditsioon on sajandeid vana ja seda peetakse kohaliku veinivalmistamise lipulaevaks. Eriline hool viinamarjade kasvatamise ja korjamise ning neist baasveini valmistamise ajal ja sellele järgneval teisel kääritamisel annab vahuveinidele ja poolvahuveinidele nende ainulaadse peenuse ja elegantsi.

Vahuveinide, poolvahuveinide ja osaliselt kääritatud viinamarjavirde kvaliteet tuleneb sellist tüüpi veinide tootmiseks ideaalsete kvaliteediomadustega viinamarjade olemasolust.

Mõõdukas süsinikdioksiidi eraldumine, mis saavutatakse üksnes loomuliku kääritamisega suletud mahutites, toob nii valgetes, roosades kui ka punastes poolvahuveinides esile värskuse ja erksuse.

Tootmisprotsessi spetsialiseeritus on võimaldanud kindlaks teha need sordiliigid, mis sobivad kõige paremini poolvahuveiniks töötlemiseks, ning teostada teist kääritamist seadmete abil, mis põhinevad tipptehnoloogial; need tegurid aitasid kaasa lõpptoote kvaliteedi parandamisele.

Sama kehtib ka osaliselt kääritatud valge, punase või roosa viinamarjavirde puhul, mis on toodetud Charmat’ (või Martinotti) meetodiga, et anda lõpptootele värskust koos mõõduka alkoholisisaldusega.

Veinide kvaliteediomadusi mõjutavad tootmispiirkonna mulla- ja kliimatingimused. Mõõdukas, jahe ja tuuline kliima, vett hästi läbi laskvad mullad, piisav sademevee hulk, mida jagub ka suvekuudele, ning päevase ja öise temperatuuri märgatavad kõikumised viinamarjade valmimise ajal tagavad viinamarjakobarate optimaalse valmimise, mille tulemusena saadakse hea suhkru- ja happesisalduse ning igale sordile omaste ja neist valmistatud veinides tajutavate muude kvaliteedi- ja organoleptiliste omadustega viinamarjad.

Seega põhineb põhjuslik seos toote erilisel kvaliteedil, mida võib seostada toote geograafilise päritoluga.

8.4.   „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Teave toote geograafilise päritoluga seotud konkreetsete omaduste ja põhjusliku seose kohta geograafilise piirkonnaga

Sõltuvalt kasutatavast viinamarjasordist, varieerub värvus valge veini puhul kuldkollasest merevaigukollaseni ja granaatpunaseni. Aroom on hõrk ja iseloomulik, kuivatatud viinamarjade nootidega, mõnikord vürtsikas ning meenutab mett ja küpset puuvilja. Maitse on täidlane ja harmooniline ning võib varieeruda kuivast magusani, ehkki valdaval osal veinidest on kõrgem suhkrusisaldus.

Passito-tüüpi veine saab valmistada kõigist viinmarjasortidest, nii valgetest kui ka punastest, kuid kõige sagedamini kasutatakse aromaatseid viinamarjasorte („Moscato Giallo“, „Moscato Rosa“, „Traminer Aromatico“) ja poolaromaatseid sorte („Goldtraminer“, „Nosiola“, „Riesling Renano“, „Sauvignon“ jne).

Viinamarjad kuivatatakse spetsiaalsetes kuivatamisruumides ja kuivatamisperiood sõltub nende omaduste intensiivsusest, mida kuivatamismeetodiga lõpptootes esile tuua soovitakse.

Passito-tüüpi veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjad teeb tootja kindlaks kobara eriliste füüsikaliste ja kvaliteediomaduste järgi.

Kuivatamiseks sobivad eriti hästi kobarad, kus viinamarjade vahel on rohkelt ruumi; need valitakse viinamarjaistanduses välja koristamise ajal.

Kuivatamist soodustab öise ja päevase temperatuuri märgatav kõikumine, mis on eriti märkimisväärne hilissuvel ja sügisel.

Veinide kvaliteediomadusi mõjutavad tootmispiirkonna mulla- ja kliimatingimused. Mõõdukas, jahe ja tuuline kliima, vett hästi läbi laskvad mullad, piisav sademevee hulk, mida jagub ka suvekuudele, ning päevase ja öise temperatuuri märgatavad kõikumised viinamarjade valmimise ajal tagavad viinamarjakobarate optimaalse valmimise, mille tulemusena saadakse hea suhkru- ja happesisalduse ning igale sordile omaste ja neist valmistatud veinides tajutavate muude kvaliteedi- ja organoleptiliste omadustega viinamarjad.

Seega põhineb põhjuslik seos toote erilisel kvaliteedil, mida võib seostada toote geograafilise päritoluga.

9.   Muud olulised tingimused

Määratletud geograafilises piirkonnas veinivalmistamise ja töötlemisega seonduv erand

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus

Tingimuse kirjeldus:

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 6 lõike 4 punktis b ette nähtud erandiga võib osaliselt kääritatud viinamarjavirde ja kõigi teiste kaitstud geograafilise tähisega veinide „dell’Emilia“ / „Emilia“ valmistamise protsess, sh poolvahuveini ja vahuveini tootmine ja teine kääritamine, lisaks kindlaksmääratud piirkonnale toimuda ka naaberprovintside Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua ja Cremona piirides.

Kahe või enama viinamarjasordi andmed märgistusel

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinide „dell’Emilia“ / „Emilia“ tähistamiseks kahe või enama viinamarjasordi nimetusega peavad väiksema osakaaluga viinamarjasordi viinamarjad moodustama üle 15 % üldkogusest ning sordid tuleb etiketil esitada kasutatud viinamarjade tegeliku koguse järgi kahanevas järjestuses.

Sellega tagatakse, et sel moel saadud ja tähistatud veinid peegeldavad kõigi nende viinamarjasortide omadusi, millest nad on valmistatud, vältimaks tarbijatele eksitava teabe andmist, sest asjakohases ELi õigusaktis (määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 62 lõike 1 punkti c alapunkt ii) ei kehtestata kasutatud väiksema osakaaluga viinamarjasordi minimaalset protsenti.

Piirav säte on kooskõlas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 70 lõikega 1, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada tootespetsifikaadis piiravamad märgistamissätted, sh viide viinamarjasortidele.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13479

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---