# Uradni list C 506/15.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 506 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6415. december 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 506

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6415. december 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 26.–29. aprila 2021
  Sprejeta besedila z dne 28. aprila 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019, so bila objavljena v  UL L 340, 24.9.2021 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 26.–29. aprila 2021
  Sprejeta besedila z dne 28. aprila 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019, so bila objavljena v  UL L 340, 24.9.2021 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Sprejeta besedila z dne 28. aprila 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019, so bila objavljena

UL L 340, 24.9.2021

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek, 27. april 2021 |
| 2021/C 506/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o poročilu o izvajanju vidikov varnosti v cestnem prometu iz svežnja o tehničnih pregledih (2019/2205(INI)) | 2 |
| 2021/C 506/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o ostankih kemikalij v Baltskem morju na podlagi peticij št. 1328/2019 in št. 0406/2020 (2021/2567(RSP)) | 9 |
| 2021/C 506/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o tehničnih in operativnih ukrepih za učinkovitejši in čistejši pomorski promet (2019/2193(INI)) | 12 |
| 2021/C 506/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, klorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih (D070113/03 – 2021/2590(RPS)) | 20 |
| 2021/C 506/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za acekvinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis sev IAB/BS03, emamektin, flonikamid, flutolanil, fosetil, imazamoks in oksatiapiprolin v ali na nekaterih proizvodih (D063854/04 – 2021/2608(RPS)) | 23 |
| | sreda, 28. april 2021 |
| 2021/C 506/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o izidu pogajanj med EU in Združenim kraljestvom (2021/2658(RSP)) | 26 |
| 2021/C 506/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (2021/2548(RSP)) | 38 |
| | četrtek, 29. april 2021 |
| 2021/C 506/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o obdavčitvi digitalnega gospodarstva: pogajanja v OECD, davčno rezidentstvo digitalnih podjetij in morebitni evropski digitalni davek (2021/2010(INI)) | 54 |
| 2021/C 506/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o umoru Daphne Caruane Galizie in pravni državi na Malti (2021/2611(RSP)) | 64 |
| 2021/C 506/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o pandemiji covida-19 v Latinski Ameriki (2021/2645(RSP)) | 69 |
| 2021/C 506/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o Boliviji in aretaciji nekdanje predsednice Jeanine Añez ter drugih uradnikov (2021/2646(RSP)) | 74 |
| 2021/C 506/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o zakonu o bogokletstvu v Pakistanu, zlasti primeru Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela (2021/2647(RSP)) | 77 |
| 2021/C 506/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o Rusiji, primeru Alekseja Navalnega, kopičenju vojske na meji z Ukrajino ter ruskih napadih v Češki republiki (2021/2642(RSP)) | 82 |
| 2021/C 506/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o peti obletnici mirovnega sporazuma v Kolumbiji (2021/2643(RSP)) | 89 |
| 2021/C 506/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (2021/2605(RSP)) | 94 |
| 2021/C 506/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o dosegljivosti in cenovni dostopnosti testiranja na covid-19 (2021/2654(RSP)) | 105 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | četrtek, 29. april 2021 |
| 2021/C 506/17 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (2021/2023(INI)) | 109 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 27. april 2021

2021/C 506/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o poročilu o izvajanju vidikov varnosti v cestnem prometu iz svežnja o tehničnih pregledih (2019/2205(INI))

2

2021/C 506/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o ostankih kemikalij v Baltskem morju na podlagi peticij št. 1328/2019 in št. 0406/2020 (2021/2567(RSP))

9

2021/C 506/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o tehničnih in operativnih ukrepih za učinkovitejši in čistejši pomorski promet (2019/2193(INI))

12

2021/C 506/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, klorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih (D070113/03 – 2021/2590(RPS))

20

2021/C 506/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za acekvinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis sev IAB/BS03, emamektin, flonikamid, flutolanil, fosetil, imazamoks in oksatiapiprolin v ali na nekaterih proizvodih (D063854/04 – 2021/2608(RPS))

23

sreda, 28. april 2021

2021/C 506/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o izidu pogajanj med EU in Združenim kraljestvom (2021/2658(RSP))

26

2021/C 506/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (2021/2548(RSP))

38

četrtek, 29. april 2021

2021/C 506/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o obdavčitvi digitalnega gospodarstva: pogajanja v OECD, davčno rezidentstvo digitalnih podjetij in morebitni evropski digitalni davek (2021/2010(INI))

54

2021/C 506/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o umoru Daphne Caruane Galizie in pravni državi na Malti (2021/2611(RSP))

64

2021/C 506/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o pandemiji covida-19 v Latinski Ameriki (2021/2645(RSP))

69

2021/C 506/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o Boliviji in aretaciji nekdanje predsednice Jeanine Añez ter drugih uradnikov (2021/2646(RSP))

74

2021/C 506/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o zakonu o bogokletstvu v Pakistanu, zlasti primeru Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela (2021/2647(RSP))

77

2021/C 506/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o Rusiji, primeru Alekseja Navalnega, kopičenju vojske na meji z Ukrajino ter ruskih napadih v Češki republiki (2021/2642(RSP))

82

2021/C 506/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o peti obletnici mirovnega sporazuma v Kolumbiji (2021/2643(RSP))

89

2021/C 506/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (2021/2605(RSP))

94

2021/C 506/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o dosegljivosti in cenovni dostopnosti testiranja na covid-19 (2021/2654(RSP))

105

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek, 29. april 2021

2021/C 506/17

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (2021/2023(INI))

109

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek, 27. april 2021 |
| 2021/C 506/18 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Filipu De Manu (2020/2271(IMM)) | 119 |
| 2021/C 506/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu (2020/2224(IMM)) | 121 |
| 2021/C 506/20 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos) (2020/2240(IMM)) | 123 |
| 2021/C 506/21 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos) (2020/2219(IMM)) | 125 |
| 2021/C 506/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (2020/2272(ACI)) | 127 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

torek, 27. april 2021

2021/C 506/18

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Filipu De Manu (2020/2271(IMM))

119

2021/C 506/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu (2020/2224(IMM))

121

2021/C 506/20

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos) (2020/2240(IMM))

123

2021/C 506/21

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos) (2020/2219(IMM))

125

2021/C 506/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (2020/2272(ACI))

127

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek, 27. april 2021 |
| 2021/C 506/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE)) | 134 |
| 2021/C 506/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE)) | 135 |
| 2021/C 506/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD)) | 136 |
| 2021/C 506/26 | P9_TA(2021)0125Posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU | 141 |
| 2021/C 506/27 | P9_TA(2021)0126Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev) | 142 |
| 2021/C 506/28 | P9_TA(2021)0127Strateški inovacijski program Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU | 143 |
| 2021/C 506/29 | P9_TA(2021)0128Mehanizem Unije na področju civilne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite | 144 |
| 2021/C 506/30 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE)) | 145 |
| 2021/C 506/31 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA)) | 151 |
| 2021/C 506/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD)) | 153 |
| 2021/C 506/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD)) | 154 |
| 2021/C 506/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD)) | 155 |
| 2021/C 506/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Pravosodje in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD)) | 157 |
| 2021/C 506/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, (EU) št. 1285/2013 in (EU) št. 377/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD)) | 158 |
| | sreda, 28. april 2021 |
| 2021/C 506/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE)) | 159 |
| 2021/C 506/38 | P9_TA(2021)0142Večletni načrt upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627 | 160 |
| 2021/C 506/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD)) | 217 |
| | četrtek, 29. april 2021 |
| 2021/C 506/40 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 29. aprila 2021, o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))[Sprememba 25, razen kjer je drugače navedeno] | 218 |
| 2021/C 506/41 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 29. aprila 2021, o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno] | 237 |
| 2021/C 506/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD)) | 241 |
| 2021/C 506/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (prenovitev) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD)) | 242 |
| 2021/C 506/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD)) | 243 |
| 2021/C 506/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD)) | 244 |
| 2021/C 506/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD)) | 245 |
| 2021/C 506/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronskih evidenc (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS)) | 246 |
| 2021/C 506/48 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2022 (2020/2264(BUI)) | 247 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 27. april 2021

2021/C 506/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE))

134

2021/C 506/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE))

135

2021/C 506/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD))

136

2021/C 506/26

P9_TA(2021)0125Posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU

141

2021/C 506/27

P9_TA(2021)0126Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)

142

2021/C 506/28

P9_TA(2021)0127Strateški inovacijski program Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU

143

2021/C 506/29

P9_TA(2021)0128Mehanizem Unije na področju civilne zaščite ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite

144

2021/C 506/30

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE))

145

2021/C 506/31

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA))

151

2021/C 506/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD))

153

2021/C 506/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD))

154

2021/C 506/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD))

155

2021/C 506/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Pravosodje in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD))

157

2021/C 506/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, (EU) št. 1285/2013 in (EU) št. 377/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD))

158

sreda, 28. april 2021

2021/C 506/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE))

159

2021/C 506/38

P9_TA(2021)0142Večletni načrt upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627

160

2021/C 506/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD))

217

četrtek, 29. april 2021

2021/C 506/40

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 29. aprila 2021, o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))[Sprememba 25, razen kjer je drugače navedeno]

218

2021/C 506/41

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 29. aprila 2021, o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

237

2021/C 506/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD))

241

2021/C 506/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (prenovitev) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD))

242

2021/C 506/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD))

243

2021/C 506/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD))

244

2021/C 506/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD))

245

2021/C 506/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronskih evidenc (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS))

246

2021/C 506/48

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2022 (2020/2264(BUI))

247

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

15.12.2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 26.–29. aprila 2021

Sprejeta besedila z dne 28. aprila 2021 o razrešnici za proračunsko leto 2019, so bila objavljena v 
  UL L 340, 24.9.2021
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 27. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/2

---

P9_TA(2021)0122

Poročilo o izvajanju vidikov varnosti v cestnem prometu iz svežnja o tehničnih pregledih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o poročilu o izvajanju vidikov varnosti v cestnem prometu iz svežnja o tehničnih pregledih (2019/2205(INI))

(2021/C 506/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svežnja o tehničnih pregledih, ki zajema Direktivo 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil (1), Direktivo 2014/46/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o spremembi Direktive Sveta 1999/37/ES o dokumentih za registracijo vozil (2) in Direktivo 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja o tehničnih pregledih, ki zajema Direktivo 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil (1), Direktivo 2014/46/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o spremembi Direktive Sveta 1999/37/ES o dokumentih za registracijo vozil (2) in Direktivo 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o reševanju življenj: spodbujanje varnosti vozil v EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o reševanju življenj: spodbujanje varnosti vozil v EU (4),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 31. maja 2018 s priporočili Komisiji o manipulaciji s števcem prevožene poti v motornih vozilih: revizija pravnega okvira EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 31. maja 2018 s priporočili Komisiji o manipulaciji s števcem prevožene poti v motornih vozilih: revizija pravnega okvira EU (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2010 z naslovom Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2010 z naslovom Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 (COM(2010)0389),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Okvir politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – naslednji koraki v smeri „vizije nič“(SWD(2019)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Okvir politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – naslednji koraki v smeri „vizije nič“(SWD(2019)0283),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 3.6 o prepolovitvi števila žrtev in poškodb zaradi prometnih nesreč na svetovni ravni do leta 2020 in cilja 11.2 o omogočanju uporabe varnega, cenovno sprejemljivega, dostopnega in trajnostnega prevoza ter izboljšanju prometne varnosti za vse, zlasti z boljšimi možnostmi javnega prevoza, s posebnim poudarkom na potrebah ljudi v težkih življenjskih okoliščinah, žensk, otrok, invalidov in starejših, do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 3.6 o prepolovitvi števila žrtev in poškodb zaradi prometnih nesreč na svetovni ravni do leta 2020 in cilja 11.2 o omogočanju uporabe varnega, cenovno sprejemljivega, dostopnega in trajnostnega prevoza ter izboljšanju prometne varnosti za vse, zlasti z boljšimi možnostmi javnega prevoza, s posebnim poudarkom na potrebah ljudi v težkih življenjskih okoliščinah, žensk, otrok, invalidov in starejših, do leta 2030,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost, (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost, (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o evropski strategiji za kooperativne inteligentne prometne sisteme (6) s pozivom Evropski komisiji, naj hitro objavi zakonodajni predlog o dostopu do podatkov in virov v vozilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o evropski strategiji za kooperativne inteligentne prometne sisteme (6) s pozivom Evropski komisiji, naj hitro objavi zakonodajni predlog o dostopu do podatkov in virov v vozilu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), ki omenja posodobitev veljavne zakonodaje o dostopu do podatkov v vozilu, da bi zagotovili pravičen dostop do nekaterih podatkov v avtomobilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), ki omenja posodobitev veljavne zakonodaje o dostopu do podatkov v vozilu, da bi zagotovili pravičen dostop do nekaterih podatkov v avtomobilu,

| — | ob upoštevanju evropske ocene o izvajanju, in sicer o izvajanju svežnja o tehničnih pregledih, ki jo je naročila Služba Evropskega parlamenta za raziskave in je bila objavljena septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske ocene o izvajanju, in sicer o izvajanju svežnja o tehničnih pregledih, ki jo je naročila Služba Evropskega parlamenta za raziskave in je bila objavljena septembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 4. novembra 2020 o izvajanju Direktive 2014/45/EU o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil (COM(2020)0699), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 4. novembra 2020 o izvajanju Direktive 2014/45/EU o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil (COM(2020)0699),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. novembra 2020 o izvajanju Direktive 2014/47/EU o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji (COM(2020)0676), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. novembra 2020 o izvajanju Direktive 2014/47/EU o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji (COM(2020)0676),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za mobilnost in promet in je bila objavljena februarja 2019, o vključitvi lahkih priklopnih vozil in dvo- ali trikolesnih vozil v okvir rednih tehničnih pregledov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za mobilnost in promet in je bila objavljena februarja 2019, o vključitvi lahkih priklopnih vozil in dvo- ali trikolesnih vozil v okvir rednih tehničnih pregledov,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za mobilnost in promet in je bila objavljena februarja 2019, o vključitvi sistema eCall v redne tehnične preglede motornih vozil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za mobilnost in promet in je bila objavljena februarja 2019, o vključitvi sistema eCall v redne tehnične preglede motornih vozil,

| — | ob upoštevanju študije izvedljivosti za informacijsko platformo za vozila, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za mobilnost in promet in je bila objavljena aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije izvedljivosti za informacijsko platformo za vozila, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za mobilnost in promet in je bila objavljena aprila 2015,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (7),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0028/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0028/2021),

| A. | ker je EU leta 2010 sprejela politiko varnosti v cestnem prometu, katere cilj je bil do leta 2020 zmanjšati število smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 %; ker je EU leta 2011 določila cilj „vizije nič“, ki predvideva odpravo smrtnih žrtev v cestnem prometu do leta 2050; ker je leta 2019 na evropskih cestah umrlo približno 22 800 ljudi, približno 135 000 pa je bilo hudo poškodovanih; ker je treba sprejeti učinkovitejše in bolj usklajene ukrepe na ravni EU in v državah članicah, da bi dosegli cilj „vizije nič“; |
| --- | --- |

A.

ker je EU leta 2010 sprejela politiko varnosti v cestnem prometu, katere cilj je bil do leta 2020 zmanjšati število smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 %; ker je EU leta 2011 določila cilj „vizije nič“, ki predvideva odpravo smrtnih žrtev v cestnem prometu do leta 2050; ker je leta 2019 na evropskih cestah umrlo približno 22 800 ljudi, približno 135 000 pa je bilo hudo poškodovanih; ker je treba sprejeti učinkovitejše in bolj usklajene ukrepe na ravni EU in v državah članicah, da bi dosegli cilj „vizije nič“;

| B. | ker je bil v zadnjih letih napredek pri zmanjševanju števila smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU kljub prizadevanjem za večjo varnost v cestnem prometu sicer precejšen, a še vedno prepočasen; ker tehnične napake v vozilih po ocenah povzročijo približno 5 % nesreč, v katerih so udeležena vozila v cestnem prevozu blaga; ker naj bi slabo vzdrževanje vozil povzročilo 4 % nesreč, ki vključujejo udeležence v cestnem prometu; |
| --- | --- |

B.

ker je bil v zadnjih letih napredek pri zmanjševanju števila smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU kljub prizadevanjem za večjo varnost v cestnem prometu sicer precejšen, a še vedno prepočasen; ker tehnične napake v vozilih po ocenah povzročijo približno 5 % nesreč, v katerih so udeležena vozila v cestnem prevozu blaga; ker naj bi slabo vzdrževanje vozil povzročilo 4 % nesreč, ki vključujejo udeležence v cestnem prometu;

| C. | ker predhodni podatki za leto 2019 kažejo, da je bilo na cestah v EU manj smrtnih žrtev v primerjavi s prejšnjim letom, vendar je napredek še vedno prepočasen; ker je očitno, da bo cilj EU prepoloviti število smrtnih žrtev na cestah med letom 2010 in koncem leta 2020 dosežen približno polovično, saj je bilo doslej zabeleženo le 23-odstotno zmanjšanje; ker so pogosti, podrobni in redni pregledi vozil, ki jih izvajajo dobro usposobljeni inšpektorji, ter cestni pregledi tehnične brezhibnosti bistveni za povečanje varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

C.

ker predhodni podatki za leto 2019 kažejo, da je bilo na cestah v EU manj smrtnih žrtev v primerjavi s prejšnjim letom, vendar je napredek še vedno prepočasen; ker je očitno, da bo cilj EU prepoloviti število smrtnih žrtev na cestah med letom 2010 in koncem leta 2020 dosežen približno polovično, saj je bilo doslej zabeleženo le 23-odstotno zmanjšanje; ker so pogosti, podrobni in redni pregledi vozil, ki jih izvajajo dobro usposobljeni inšpektorji, ter cestni pregledi tehnične brezhibnosti bistveni za povečanje varnosti v cestnem prometu;

| D. | ker je zaradi velikih razhajanj v številu žrtev v cestnem prometu med državami članicami, pri čemer ima najslabša država kar štirikrat več smrtnih žrtev kot pa najboljša, potrebno posebno spremljanje, partnerstvo in pomoč državam članicam z najslabšimi rezultati; |
| --- | --- |

D.

ker je zaradi velikih razhajanj v številu žrtev v cestnem prometu med državami članicami, pri čemer ima najslabša država kar štirikrat več smrtnih žrtev kot pa najboljša, potrebno posebno spremljanje, partnerstvo in pomoč državam članicam z najslabšimi rezultati;

| E. | ker med državami članicami vzhodne Evrope in državami zahodne Evrope še vedno obstajajo velike razlike v varnosti v cestnem prometu; ker rabljeni avtomobili iz držav zahodne Evrope pogosto končajo v državah vzhodne Evrope, kar lahko ogroža varnost ljudi in prinaša okoljsko tveganje, kar je treba obravnavati na ravni EU; |
| --- | --- |

E.

ker med državami članicami vzhodne Evrope in državami zahodne Evrope še vedno obstajajo velike razlike v varnosti v cestnem prometu; ker rabljeni avtomobili iz držav zahodne Evrope pogosto končajo v državah vzhodne Evrope, kar lahko ogroža varnost ljudi in prinaša okoljsko tveganje, kar je treba obravnavati na ravni EU;

| F. | ker so tehnični pregledi vozil poleg podnebnih in okoljskih vprašanj pomembni tudi za javno zdravje, tako z vidika varnosti v cestnem prometu kot z vidika učinka, ki ga imajo emisije na kakovost zraka; ker se je ob nedavnih škandalih zaradi emisij pokazalo, da so potrebni neodvisni pregledi celotno življenjsko dobo vozila, kjer se upoštevajo dejanske emisije; |
| --- | --- |

F.

ker so tehnični pregledi vozil poleg podnebnih in okoljskih vprašanj pomembni tudi za javno zdravje, tako z vidika varnosti v cestnem prometu kot z vidika učinka, ki ga imajo emisije na kakovost zraka; ker se je ob nedavnih škandalih zaradi emisij pokazalo, da so potrebni neodvisni pregledi celotno življenjsko dobo vozila, kjer se upoštevajo dejanske emisije;

| G. | ker analiza prenosa in izvajanja svežnja o tehničnih pregledih v državah članicah kaže, da je treba izboljšati postopke usklajevanja na ravni EU; |
| --- | --- |

G.

ker analiza prenosa in izvajanja svežnja o tehničnih pregledih v državah članicah kaže, da je treba izboljšati postopke usklajevanja na ravni EU;

| H. | ker je trg rabljenih avtomobilov v Evropski uniji dva- do trikrat večji od trga novih avtomobilov in ker goljufije s kilometrskimi števci v rabljenih avtomobilih resno ogrožajo varnost v cestnem prometu; ker študije kažejo, da naj bi pri nacionalni prodaji delež prirejenih rabljenih vozil znašal od 5 do 12 %, pri čezmejni prodaji pa od 30 do 50 %; ker je v le šestih državah članicah manipulacija s kilometrskim števcem opredeljena kot kaznivo dejanje; ker pomanjkanje skupne evropske zbirke podatkov ovira tudi kazenski pregon teh goljufivih praks; |
| --- | --- |

H.

ker je trg rabljenih avtomobilov v Evropski uniji dva- do trikrat večji od trga novih avtomobilov in ker goljufije s kilometrskimi števci v rabljenih avtomobilih resno ogrožajo varnost v cestnem prometu; ker študije kažejo, da naj bi pri nacionalni prodaji delež prirejenih rabljenih vozil znašal od 5 do 12 %, pri čezmejni prodaji pa od 30 do 50 %; ker je v le šestih državah članicah manipulacija s kilometrskim števcem opredeljena kot kaznivo dejanje; ker pomanjkanje skupne evropske zbirke podatkov ovira tudi kazenski pregon teh goljufivih praks;

| I. | ker je treba zaradi povečane uporabe funkcij avtomatizirane vožnje posodobiti sveženj o tehničnih pregledih, da bo vključeval pregled in usposabljanje za najnovejše funkcije za pomoč pri vožnji, ko bodo uvedene po letu 2022; |
| --- | --- |

I.

ker je treba zaradi povečane uporabe funkcij avtomatizirane vožnje posodobiti sveženj o tehničnih pregledih, da bo vključeval pregled in usposabljanje za najnovejše funkcije za pomoč pri vožnji, ko bodo uvedene po letu 2022;

| J. | ker so nekatere države članice že uvedle instrumente za zmanjšanje manipulacij s kilometrskimi števci, kot sta „Car-Pass“ v Belgiji in „Nationale AutoPas“ na Nizozemskem; ker ti državi uporabljata podatkovno zbirko z odčitki kilometrskih števcev ob vsakem vzdrževanju, servisu, popravilu in rednem pregledu vozila brez zbiranja osebnih podatkov in sta v zelo kratkem času skoraj izkoreninili goljufanje s števci; |
| --- | --- |

J.

ker so nekatere države članice že uvedle instrumente za zmanjšanje manipulacij s kilometrskimi števci, kot sta „Car-Pass“ v Belgiji in „Nationale AutoPas“ na Nizozemskem; ker ti državi uporabljata podatkovno zbirko z odčitki kilometrskih števcev ob vsakem vzdrževanju, servisu, popravilu in rednem pregledu vozila brez zbiranja osebnih podatkov in sta v zelo kratkem času skoraj izkoreninili goljufanje s števci;

| K. | ker je za varnost v cestnem prometu bistvena kakovost cestne infrastrukture; ker sta povezljivost in digitalna infrastruktura ključni za varnost v cestnem prometu, njun pomen pa se bo z naraščanjem števila povezanih in avtonomnih vozil še povečal; |
| --- | --- |

K.

ker je za varnost v cestnem prometu bistvena kakovost cestne infrastrukture; ker sta povezljivost in digitalna infrastruktura ključni za varnost v cestnem prometu, njun pomen pa se bo z naraščanjem števila povezanih in avtonomnih vozil še povečal;

Priporočila

Prenos in izvajanje svežnja o tehničnih pregledih – varnostni cilji EU

| 1. | pozdravlja dejstvo, da sta prenos svežnja o tehničnih pregledih in izvajanje nekaterih njegovih določb pokazala boljšo harmonizacijo nacionalnih postopkov, zlasti kar zadeva pogostost, vsebino in metode pregledov vozil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dejstvo, da je prenos svežnja o tehničnih pregledih pomagal izboljšati kakovost rednih tehničnih pregledov, dvigniti raven usposobljenosti inšpektorjev ter izboljšati usklajevanje in standarde držav članic v zvezi s cestnimi pregledi vozil, da bi povečali varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da kljub večji kakovosti rednih tehničnih pregledov, kar pozitivno vpliva na varnost v cestnem prometu, sveženj o tehničnih pregledih vsebuje nekatere neobvezne določbe, ki niso bile prenesene dovolj strogo ali pa sploh ne; poudarja, da je treba postopno opustiti prostovoljne določbe in razviti sistem obveznih zahtev, da se poveča harmonizacija na ravni EU na področjih, kot so pritrjenost tovora, izmenjava informacij in sodelovanje med državami članicami, ter opozarja na poseben pomen teh ukrepov za čezmejne regije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da nekaj držav članic ni pravočasno preneslo svežnja o tehničnih pregledih in da je morala Komisija zoper eno državo članico uvesti postopek za ugotavljanje kršitev; poziva te države članice, naj manjkajoče določbe iz svežnja o tehničnih pregledih hitro prenesejo v nacionalno zakonodajo ter v celoti izpolnjujejo vse obveznosti za določitev popolnih tehničnih informacij, saj je varnost evropskih državljanov v cestnem prometu prednostna naloga Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je zaradi neustreznega financiranja za dejavnosti pregledov, tudi inšpektorje ter opremo in usposabljanje, še vedno ogroženo uresničevanje ciljev svežnja o tehničnih pregledih; poudarja, da bi morale države članice nacionalnim organom za varnost v prometu zagotoviti dovolj finančne in upravne podpore, da bi lahko učinkovito izvajali sveženj o tehničnih pregledih in njegovo naslednjo revidirano različico; |
| --- | --- |

5.

Pogostost in vsebina pregledov

| 6. | pozdravlja, da se od začetka veljavnosti svežnja o tehničnih pregledih 90 % pregledov vozil opravi v časovnih presledkih, ki so enaki ali krajši kot tisti, ki so določeni v svežnju, kar je v veliki meri prispevalo k zmanjšanju števila nevarnih vozil, ki vozijo po cestah v EU; vendar obžaluje, da se v nekaterih državah članicah še vedno zahtevajo daljši časovni presledki od tistih, določenih v svežnju, zaradi česar se zmanjša varnost voznih pogojev; poziva te države članice, naj časovne presledke nemudoma prilagodijo določbam iz svežnja, saj gre za varnost in življenje državljanov EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj razmisli o poostritvi sistema pregledov in uvedbi obveznih dodatnih pregledov po določenem številu prevoženih kilometrov za vozila kategorije M1, ki se uporabljajo kot taksiji ali reševalna vozila, ter vozila kategorije N1, ki jih uporabljajo ponudniki storitev dostave paketov, ter o možnosti, da bi bilo to obvezno tudi za druga vozila teh kategorij, ki se uporabljajo za komercialne namene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z vse večjo uporabo posameznih vozil in skupne mobilnosti za javni prevoz in/ali logistične namene; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba ustrezno povečati pogostost pregledov za ta vozila, tudi z možnostjo obveznega letnega pregleda ali na primer z upoštevanjem intenzivnosti njihove uporabe v smislu prevoženih kilometrov in s tem povezanim zastaranjem sestavnih delov ter številom prepeljanih potnikov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da vzajemno priznavanje tehničnih pregledov rabljenih vozil, uvoženih iz drugih držav članic, ni predvideno v primerih, ko imajo države članice različno pogostost pregledov, zato sveženj v zvezi s tem zagotavlja le omejeno vzajemno priznavanje; poziva Komisijo, naj v naslednjo revizijo svežnja o tehničnih pregledih vključi certificiranje EU za rabljene avtomobile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da motoristi veljajo za ranljive udeležence v prometu, število smrtnih žrtev med njimi pa se zmanjšuje najpočasneje med vsemi uporabniki vozil v EU; ugotavlja, da se zlasti s spreminjanjem in prirejanjem mopedov povečuje tveganje za nesreče med mladimi in mladimi odraslimi; zato poziva Komisijo, naj razmisli o razširitvi obveznosti za cestne preglede na dvo- in trikolesna vozila, vključno s ciljem najmanj 5 % za letne preglede, saj so ta vozila trenutno povsem izključena iz področja uporabe Direktive 2014/47/EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj razmisli o odpravi izjem za obvezne redne tehnične preglede za dvo- in trikolesna vozila, kar trenutno omogoča Direktiva 2014/45/EU; poziva Komisijo, naj v svoji prihodnji oceni ovrednoti možnost, da se v sistem rednega obveznega tehničnega pregleda vključijo tudi kategorije dvo- in trikolesnih vozil s prostornino motorja manj kot 125 cm3 in lahkih priklopnih vozil glede na ustrezne podatke o prometnih nesrečah ter dejavnike stroškov in koristi, kot so bližina uradov za preglede na oddaljenih območjih, upravno breme in finančni stroški za državljane EU; poziva Komisijo, naj svojo oceno utemelji na primerjavi rezultatov držav, kjer so redni tehnični pregledi že obvezni za vsa vozila teh kategorij, in držav, kjer teh pregledov ne opravljajo, ter na posledicah za varnost v cestnem prometu; poziva k uvedbi razporeda za dodatne preglede, ki bo temeljil na prevoženih kilometrih za motorna kolesa za dostavo paketov ali hrane ali za drug komercialni prevoz blaga ali oseb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da se tolerančni prag za zamujene redne tehnične preglede med državami članicami močno razlikuje, saj lahko znaša do štiri mesece ali pa tolerance sploh ni; poziva Evropsko komisijo, naj tolerančni prag uskladi tako, da uvede najdaljše, sicer kratko časovno obdobje, ki ne bo ogrožalo pravočasnega izvajanja rednih tehničnih pregledov, hkrati pa naj poveča ustrezne kazni za neupoštevanje predpisov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da bi lahko imela vozila, prilagojena za invalide, posebne funkcije in nastavitve; poudarja, da morajo biti vozila za prevoz potnikov invalidov skladna s posebnimi tehničnimi pogoji, kot so zasidrani pasovi ter prilagojena mesta za potnike, da je mogoče zagotoviti varnost; poudarja, morajo biti vse te bistvene lastnosti ustrezno vključene v vsak pregled; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje dejstvo, da so države članice pri prenosu določb o kaznih za goljufije s kilometrskimi števci doslej uvedle le splošne ukrepe; poziva države članice, naj upoštevajo to jasno zahtevo iz svežnja o tehničnih pregledih in v nacionalno zakonodajo nemudoma prenesejo bolj ciljno usmerjene ukrepe ter naj za njihovo izvrševanje zagotovijo ustrezne človeške in finančne vire; obžaluje, da je veljavna določba o kaznih za goljufije s kilometrskimi števci še vedno šibka, saj določa le, da morajo kazni biti „učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne“, pri čemer so dejanski zneski in ustrezni odvračilni ukrepi v veliki meri prepuščeni presoji držav članic; meni, da bi bilo treba pri naslednji reviziji določiti bolj usklajene in konkretne kazni za goljufanje s števci ter dodatne stroge ukrepe proti nedovoljenim posegom, tudi ustrezne mehanizme kibernetske varnosti in tehnologije šifriranja, da bi otežili nedovoljene elektronske posege in olajšali njihovo odkrivanje; poziva Komisijo, naj določi, da morajo biti nekateri podatki, funkcije in programske informacije o posameznem vozilu nujno dostopne inšpekcijskim organizacijam; poziva k uvedbi zahteve za države članice, da uvedejo pravne, tehnične in operativne ovire, da bi onemogočili manipulacijo kilometrskih števcev; poudarja, da je odsotnost usklajene zbirke podatkov o številu prevoženih kilometrov za rabljena vozila, ki bi jih medsebojno priznavale in izmenjavale države članice, pomembna ovira za odkrivanje goljufij s kilometrskimi števci; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj v naslednjo revizijo svežnja vključi obvezne določbe, na podlagi katerih bodo lahko države članice evidentirale obvezne odčitke kilometrskih števcev pri vsakem opravljenem pregledu, servisu, vzdrževanju in popravilu, začenši s prvo registracijo vozila; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj upošteva nove preskuse emisij v dejanskih voznih razmerah, ki jih določa uredba Euro 6 in morebitne nove revizije; poziva Komisijo, naj v naslednjo revizijo svežnja o tehničnih pregledih vključi meritve, ki bi te teste odražale v rednih tehničnih pregledih, in morebitne druge spremembe; poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo tehnologije za merjenje emisij pri tehničnih pregledih in najvišje dopustne ravni, da bodo vsa vozila na evropskih cestah skladna z emisijskimi standardi; |
| --- | --- |

16.

Uporabljena oprema in usposabljanje inšpektorjev

| 17. | pozdravlja dejstvo, da je bila oprema za preglede po začetku veljavnosti svežnja o tehničnih pregledih v vseh državah članicah usklajena in izpolnjuje nekatere minimalne zahteve, s čimer se je izboljšala enotnost tehničnih pregledov po vsej EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da čeprav so vse države članice uvedle minimalne kvalifikacije za inšpektorje, ki opravljajo tehnične preglede, nekatere ne izpolnjujejo zahtev iz Priloge IV k Direktivi 2014/45/EU o rednih tehničnih pregledih; poziva te države članice, naj svoje zahteve uskladijo z navedeno prilogo; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse in pridobljenih izkušenj med državami članicami o tem, kako izvajati Prilogo IV Direktive 2014/45/EU, ter naj oceni, ali so potrebna redna obnovitvena usposabljanja in ustrezni izpiti; poziva Komisijo, naj spodbuja redno posodabljanje in usklajevanje vsebine usposabljanja med državami članicami, da bi znanje in veščine inšpektorjev prilagodili razvoju avtomatizacije in digitalizacije v avtomobilski industriji, zlasti glede naprednih sistemov za pomoč voznikom pri vožnji ter uporabe sistemov za elektronsko izmenjavo informacij med nacionalnimi organi za varnost v cestnem prometu ter tudi glede varne izmenjave podatkov, kibernetske varnosti in varstva osebnih podatkov voznikov; poudarja, da manipulacija in goljufije z elektronskimi varnostnimi funkcijami, kot so napredni sistemi za pomoč vozniku pri vožnji, predstavljajo veliko varnostno tveganje, zato jih morajo inšpektorji odkriti; poudarja, da je potrebno posebno usposabljanje za inšpektorje o preverjanju celovitosti programske opreme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba ukrepati, da se zagotovi neodvisnost inšpektorjev in inšpektorskih organizacij od trgovine z vozili ter sektorja vzdrževanja in popravila vozil, da bi preprečili finančno nasprotje interesov, tudi pri preverjanju emisij, hkrati pa je treba poskrbeti za stroge zaščitne ukrepe za civilno odgovornost vseh strani; |
| --- | --- |

19.

Cestni pregledi tehnične brezhibnosti in pritrjenost tovora

| 20. | ugotavlja, da se v skladu s poročili Komisije število cestnih pregledov gospodarskih vozil v zadnjih šestih letih zmanjšuje; obžaluje ta trend in opozarja, da morajo države članice v skladu s svežnjem o tehničnih pregledih od leta 2018 zagotoviti minimalno število cestnih pregledov glede na število registriranih vozil na svojem ozemlju (5 %); poziva države članice, naj storijo več za uresničitev minimalnega 5-odstotnega cilja, ter opozarja, da je prvo obvezno poročanje, ko se bo preverjal tudi ta cilj, določeno za 31. marec 2021 za obdobje 2019–2020; poziva Komisijo, naj vozila kategorije N1 (8), ki se uporabljajo za komercialni cestni prevoz, vključi v področje uporabe cestnih pregledov, saj se povečujeta njihovo število in število prevoženih kilometrov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi še izboljšali kakovost in nediskriminatornost teh cestnih pregledov v skladu s pravili notranjega trga, na primer z določitvijo in zbiranjem podatkov o ključnih kazalnikih uspešnosti in večjo uporabo sistemov ki temelji na profilu ocene tveganosti, da bi bolje usmerjali preverjanja in kazni, zlasti za večkratne kršitelje, ter v celoti spoštovali okvir EU za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da so zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev za kazenski pregon na področju varnosti v cestnem prometu in za vzdrževanje cest v zadnjih nekaj letih cestni pregledi manj pogosti; v zvezi s tem poziva nacionalne organe, naj povečajo finančna sredstva za inšpekcijske dejavnosti, zlasti glede na morebitno uvedbo obveznega testiranja novih vrst vozil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da določbe iz svežnja o tehničnih pregledih, ki se nanašajo na pregled pritrjenosti tovora, niso obvezne, zaradi česar je le nekaj držav članic preneslo ustrezne varnostne ukrepe; zato ugotavlja, da usklajevanje v zvezi s tem še zdaleč ni zaključeno; poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji predlaga okrepitev teh določb, tudi o usklajenih minimalnih zahtevah za pritrjenost tovora, obvezni opremi za pritrditev tovora za vsako vozilo in minimalnem obsegu usposobljenosti, usposabljanja in znanja za osebje, ki pritrjuje tovor, in inšpektorje; |
| --- | --- |

23.

Evidence informacij in izmenjava podatkov med državami članicami

| 24. | obžaluje dejstvo, da le nekaj držav članic vodi nacionalno elektronsko zbirko podatkov o večjih in nevarnih pomanjkljivostih, odkritih med cestnimi pregledi, in da države članice le redko sporočajo rezultate teh pregledov nacionalni kontaktni točki države članice, v kateri je vozilo registrirano; obžaluje, da sveženj o tehničnih pregledih ne določa ukrepov, ki bi jih država članica registracije morala sprejeti, potem ko je bila obveščena o teh večjih in nevarnih pomanjkljivostih; poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji okrepi te določbe in določi enoten načrt ukrepov, ki bi jih morala država članica registracije sprejeti po prejemu takega obvestila; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glede na elektronske evidence podatkov za vozila iz svežnja o tehničnih pregledih poziva Komisijo, naj razmisli o spremembi Direktive 2014/46/EU o dokumentih za registracijo vozil, da bi ukinili obvezno preložitev dokumentov v fizični obliki in obveznost za voznika, da predloži natisnjena potrdila o registraciji; ugotavlja, da bi bilo treba vzpostaviti pogoje, da bi inšpektorji v celoti uporabljali elektronske evidence; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj olajšajo sistematično izmenjavo podatkov o tehničnih pregledih in odčitkih kilometrskih števcev med nacionalnimi organi, pristojnimi za preglede, registracijo in odobritev vozil, proizvajalci opreme za preglede in proizvajalci vozil; v zvezi s tem pozdravlja študijo izvedljivosti za informacijsko platformo za vozila, ki jo je pripravila Komisija; poziva Komisijo in države članice, naj si pri naslednji reviziji prizadevajo za vzpostavitev informacijske platforme za vozila, da bi pospešili in olajšali izmenjavo podatkov ter zagotovili učinkovitejše usklajevanje med državami članicami; poudarja, da bi morala informacijska platforma za vozila omogočati postopek inšpekcijskih pregledov in izmenjave podatkov povsem brez papirja, pri tem pa poskrbeti za kibernetsko varnost in varstvo podatkov glede tretjih strani; pri tem pozdravlja, da je Komisija vzpostavila platformo EU MOVEHUB in pred kratkim razvit modul ODOCAR, s čimer je vzpostavila informacijskotehnološko infrastrukturo za izmenjavo odčitkov kilometrskih števcev v vsej Uniji na podlagi baze podatkov, možna pa je tudi izmenjava informacij v omrežju Eucaris; poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji oceni, ali bi morala uporaba EU MOVEHUB postati obvezna za države članice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji oceni možnost, da se v izmenjavo obveznih podatkov o zgodovini vozila med organi za registracijo ne vključijo le odčitki kilometrskih števcev, temveč tudi informacije o nesrečah in pogostosti resnih napak, saj bi bili državljani EU s tem bolje zaščiteni pred goljufijo in bolje obveščeni o zgodovini in stanju vozila in njegovih, prej skritih popravilih; meni, da bi moral biti zaradi prometne nesreče obvezen dodatni pregled, s katerimi bi zagotovili, da so vozila ustrezno popravljena in povečali varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

27.

Okvir, kos izzivom prihodnosti

| 28. | poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji ustrezno upošteva tehnični napredek na področju varnostnih elementov vozil; ugotavlja, da bo treba v skladu z Uredbo (EU) 2019/2144 nova vozila od leta 2022 opremiti z novimi naprednimi sistemi za varnost in pomoč vozniku pri vožnji; poziva Komisijo, naj te nove sisteme vključi v okvir rednih tehničnih pregledov ter med znanja in spretnosti in inšpektorjev za vozila in tako zmanjša možnosti za nedovoljene posege v te sisteme in njihovo manipulacijo; poziva Komisijo, naj v redne tehnične preglede vključi tudi sistem eCall ter programsko opremo in posodobitve po zraku (9) ter pripravi smernice in standarde za redne varnostne preglede in inšpekcijske preglede avtonomnih in povezanih vozil; poziva Komisijo, naj preuči dodatno uporabo senzorjev vozilih z vidika cestnih pregledov ter naj posebno pozornost nameni posebnim zahtevam za sisteme za samodiagnostiko v vozilih ter vodilnemu načelu javnega zdravja; pri tem proizvajalce avtomobilov in organe poziva k sodelovanju pri uvajanju novih tehnologij za pomoč pri vožnji, da bi zagotovili stalno skladnost s standardi in predvideli razvoj v prihodnje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da se je povečala uporaba novih načinov prevoza po javnih cestah, kot so e-skuterji, enokolesniki in električne rolke; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba pri naslednji reviziji obravnavati tudi te nove načine prevoza, da bi izboljšali varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih letih pripravi evropsko leto varnosti v cestnem prometu, in sicer v okviru priprav na leto 2030 kot vmesni datum pri uresničevanju vizije nič; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezna finančna sredstva za kakovost cestne infrastrukture, zlasti za vzdrževanje; nadalje poziva Komisijo, naj okrepi svoj pristop k vzdrževanju in sprejme ustrezne ukrepe za boljše dolgoročno načrtovanje vzdrževanja v državah članicah; ugotavlja, da bosta povezljivost in digitalna varnost izredno pomembni za prihodnji razmah povezanih in avtonomnih vozil; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  UL L 127, 29.4.2014, str. 51.

(2)  UL L 127, 29.4.2014, str. 129.

(3)  UL L 127, 29.4.2014, str. 134.

(4)  UL C 356, 4.10.2018, str. 2.

(5)  UL C 76, 9.3.2020, str. 151.

(6)  UL C 162, 10.5.2019, str. 2.

(7)  UL L 325, 16.12.2019, str. 1.

(8)  Vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga, katerih največja masa ne presega 3,5 tone (na primer poltovornjaki in kombinirana vozila).

(9)  Gl. prilogi I in III k Direktivi 2014/45/EU.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/9

---

P9_TA(2021)0123

Ostanki kemikalij v Baltskem morju na podlagi peticij št. 1328/2019 in št. 0406/2020 v skladu s členom 227(2) Poslovnika

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o ostankih kemikalij v Baltskem morju na podlagi peticij št. 1328/2019 in št. 0406/2020 (2021/2567(RSP))

(2021/C 506/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju peticij št. 1328/2019 in št. 0406/2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticij št. 1328/2019 in št. 0406/2020,

| — | ob upoštevanju členov 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, členov 4 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 35 in 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, členov 4 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 35 in 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 1997 o ekološkem problemu Baltskega morja (1), cilja Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (2) za zmanjšanje onesnaževanja in nevarnih snovi ter zaveze držav članic za spremljanje podvodnega kemičnega streliva v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 1997 o ekološkem problemu Baltskega morja (1), cilja Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (2) za zmanjšanje onesnaževanja in nevarnih snovi ter zaveze držav članic za spremljanje podvodnega kemičnega streliva v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (3),

| — | ob upoštevanju zavez, da se ohrani morje in da regija Baltskega morja postane vodilna v svetu na področju pomorske varnosti v okviru strategije EU za regijo Baltskega morja, ter zaveze držav članic EU, da bodo v okviru akcijskega načrta strategije EU za pomorsko varnost odpravile kemično strelivo in neeksplodirana ubojna sredstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez, da se ohrani morje in da regija Baltskega morja postane vodilna v svetu na področju pomorske varnosti v okviru strategije EU za regijo Baltskega morja, ter zaveze držav članic EU, da bodo v okviru akcijskega načrta strategije EU za pomorsko varnost odpravile kemično strelivo in neeksplodirana ubojna sredstva,

| — | ob upoštevanju prizadevanj Komisije za ničelno onesnaževanje za okolje brez strupov, kot je določeno v poglavju 2.1.8 njenega sporočila z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), in zaveze EU, da bo zaustavila izgubljanje biotske raznovrstnosti in postala vodilna v svetu pri reševanju globalne krize na področju biotske raznovrstnosti v skladu s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2020 in strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prizadevanj Komisije za ničelno onesnaževanje za okolje brez strupov, kot je določeno v poglavju 2.1.8 njenega sporočila z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), in zaveze EU, da bo zaustavila izgubljanje biotske raznovrstnosti in postala vodilna v svetu pri reševanju globalne krize na področju biotske raznovrstnosti v skladu s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2020 in strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030,

| — | ob upoštevanju obveznosti, ki so jih prevzele države pogodbenice v skladu s členom 2 Konvencije Ekonomske komisije OZN za Evropo iz leta 1992 o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer ter členom 4 Protokola o vodi in zdravju iz leta 1999 k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti, ki so jih prevzele države pogodbenice v skladu s členom 2 Konvencije Ekonomske komisije OZN za Evropo iz leta 1992 o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer ter členom 4 Protokola o vodi in zdravju iz leta 1999 k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju prihodnjega Interreg programa Komisije za regijo Baltskega morja za obdobje 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega Interreg programa Komisije za regijo Baltskega morja za obdobje 2021–2027,

| — | ob upoštevanju Helsinške konvencije iz leta 1992 o varstvu morskega okolja na območju Baltika, akcijskega načrta za Baltsko morje in ugotovitev Komisije za varstvo morskega okolja Baltika (HELCOM) o kemičnem strelivu, odvrženem v morje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške konvencije iz leta 1992 o varstvu morskega okolja na območju Baltika, akcijskega načrta za Baltsko morje in ugotovitev Komisije za varstvo morskega okolja Baltika (HELCOM) o kemičnem strelivu, odvrženem v morje,

| — | ob upoštevanju zavez držav v okviru ciljev trajnostnega razvoja OZN, in sicer cilja 3.9 za zmanjšanje števila smrtnih žrtev in bolezni zaradi nevarnih kemikalij in onesnaženosti, cilja 6.3 za izboljšanje kakovosti vode z odpravo odmetavanja in zmanjšanja izpustov nevarnih kemikalij ter ciljev 14.1 in 14.2 za preprečevanje onesnaževanja morja in zaščito morskih in obalnih ekosistemov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez držav v okviru ciljev trajnostnega razvoja OZN, in sicer cilja 3.9 za zmanjšanje števila smrtnih žrtev in bolezni zaradi nevarnih kemikalij in onesnaženosti, cilja 6.3 za izboljšanje kakovosti vode z odpravo odmetavanja in zmanjšanja izpustov nevarnih kemikalij ter ciljev 14.1 in 14.2 za preprečevanje onesnaževanja morja in zaščito morskih in obalnih ekosistemov,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 1612 (2008) parlamentarne skupščine Sveta Evrope o kemičnem orožju, odvrženem v Baltsko morje, in spremljajočega poročila z dne 28. aprila 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 1612 (2008) parlamentarne skupščine Sveta Evrope o kemičnem orožju, odvrženem v Baltsko morje, in spremljajočega poročila z dne 28. aprila 2008,

| — | ob upoštevanju razprav o peticijah št. 1328/2019 in 0406/2020 na seji Odbora za peticije z dne 3. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav o peticijah št. 1328/2019 in 0406/2020 na seji Odbora za peticije z dne 3. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika,

| A. | ker je bilo od konca druge svetovne vojne v Baltsko morje odvrženih vsaj 50 000 ton konvencionalnega in kemičnega orožja, ki vsebuje nevarne snovi (kot so gorčični in solzilni plin ter živčne in dušilne kemične snovi); |
| --- | --- |

A.

ker je bilo od konca druge svetovne vojne v Baltsko morje odvrženih vsaj 50 000 ton konvencionalnega in kemičnega orožja, ki vsebuje nevarne snovi (kot so gorčični in solzilni plin ter živčne in dušilne kemične snovi);

| B. | ker se to orožje počasi razgrajuje in spušča strupene snovi v vodo, kar ogroža zdravje ljudi, saj onesnažuje hrano ter povzroča hude opekline in zastrupitve v primeru neposrednega stika, škoduje morskim ekosistemom in biotski raznovrstnosti ter ogroža lokalne gospodarske dejavnosti, kot so ribolov, pridobivanje naravnih virov in proizvajanje obnovljive energije iz elektrarn; |
| --- | --- |

B.

ker se to orožje počasi razgrajuje in spušča strupene snovi v vodo, kar ogroža zdravje ljudi, saj onesnažuje hrano ter povzroča hude opekline in zastrupitve v primeru neposrednega stika, škoduje morskim ekosistemom in biotski raznovrstnosti ter ogroža lokalne gospodarske dejavnosti, kot so ribolov, pridobivanje naravnih virov in proizvajanje obnovljive energije iz elektrarn;

| C. | ker je Baltsko morje zaradi svojega geografskega položaja polzaprto morje s počasnim pretokom vode in zelo nizko zmožnostjo samočiščenja; ker velja za eno najbolj onesnaženih morij na svetu, saj se v njegovih globokih vodah znižuje vsebnost kisika, kar že ogroža morske organizme; |
| --- | --- |

C.

ker je Baltsko morje zaradi svojega geografskega položaja polzaprto morje s počasnim pretokom vode in zelo nizko zmožnostjo samočiščenja; ker velja za eno najbolj onesnaženih morij na svetu, saj se v njegovih globokih vodah znižuje vsebnost kisika, kar že ogroža morske organizme;

| D. | ker so ad hoc delovna skupina HELCOM za odvrženo kemično orožje (CHEMU), projekt, ki ga financira EU, o modeliranju ekoloških tveganj v zvezi s kemičnim orožjem, odvrženim v morje (MERCW), in ad hoc strokovne skupine HELCOM za posodobitev in pregled obstoječih informacij o kemičnem orožju, odvrženim v Baltsko morje (MUNI), in o okoljskih tveganjih zaradi nevarnih potopljenih predmetov (SUBMERGED) opravili dragocene raziskave; |
| --- | --- |

D.

ker so ad hoc delovna skupina HELCOM za odvrženo kemično orožje (CHEMU), projekt, ki ga financira EU, o modeliranju ekoloških tveganj v zvezi s kemičnim orožjem, odvrženim v morje (MERCW), in ad hoc strokovne skupine HELCOM za posodobitev in pregled obstoječih informacij o kemičnem orožju, odvrženim v Baltsko morje (MUNI), in o okoljskih tveganjih zaradi nevarnih potopljenih predmetov (SUBMERGED) opravili dragocene raziskave;

| E. | ker je bila na razpravi o izzivih neeksplodiranega streliva v morju, ki je potekala 20. februarja 2019 v Bruslju, izražena potreba po tesnejšem sodelovanju; |
| --- | --- |

E.

ker je bila na razpravi o izzivih neeksplodiranega streliva v morju, ki je potekala 20. februarja 2019 v Bruslju, izražena potreba po tesnejšem sodelovanju;

| F. | ker zaradi slabe dokumentacije o teh dejavnostih in nezadostnih raziskav na morskem dnu Baltskega morja mednarodna skupnost nima zanesljivih informacij o količini, naravi in lokacijah odstranjenega streliva; |
| --- | --- |

F.

ker zaradi slabe dokumentacije o teh dejavnostih in nezadostnih raziskav na morskem dnu Baltskega morja mednarodna skupnost nima zanesljivih informacij o količini, naravi in lokacijah odstranjenega streliva;

| G. | ker ni bilo doseženo soglasje o trenutnem stanju streliva, njegovi dejanski nevarnosti in možnih rešitvah tega problema; |
| --- | --- |

G.

ker ni bilo doseženo soglasje o trenutnem stanju streliva, njegovi dejanski nevarnosti in možnih rešitvah tega problema;

| H. | ker je program Interreg za regijo Baltskega morja zagotovil finančna sredstva za projekte iskanja in ocene kemikalij za obdobje 2011–2014 (CHEMSEA), sklep o pomoči za morsko strelivo (DAIMON) in projekte DAIMON za obdobje 2019–2021 v skupni višini 10,13 milijona EUR (od tega 7,8 milijona EUR (77 %) iz Evropskega sklada za regionalni razvoj); ker so ti projekti preučevali lokacije, kjer je bilo strelivo odvrženo, njegovo vsebino, stanje ter odziv na razmere v Baltskem morju, upravam pa zagotovili sredstva za odločanje in usposabljanje o tehnologijah, ki se uporabljajo za analizo tveganja, sanacijske metode in presojo vpliva na okolje; |
| --- | --- |

H.

ker je program Interreg za regijo Baltskega morja zagotovil finančna sredstva za projekte iskanja in ocene kemikalij za obdobje 2011–2014 (CHEMSEA), sklep o pomoči za morsko strelivo (DAIMON) in projekte DAIMON za obdobje 2019–2021 v skupni višini 10,13 milijona EUR (od tega 7,8 milijona EUR (77 %) iz Evropskega sklada za regionalni razvoj); ker so ti projekti preučevali lokacije, kjer je bilo strelivo odvrženo, njegovo vsebino, stanje ter odziv na razmere v Baltskem morju, upravam pa zagotovili sredstva za odločanje in usposabljanje o tehnologijah, ki se uporabljajo za analizo tveganja, sanacijske metode in presojo vpliva na okolje;

| I. | ker se z vprašanjem konvencionalnega in kemičnega streliva, odvrženega v morje, ukvarja NATO, ki ima ustrezna orodja, instrumente in izkušnje za uspešno rešitev tega problema; |
| --- | --- |

I.

ker se z vprašanjem konvencionalnega in kemičnega streliva, odvrženega v morje, ukvarja NATO, ki ima ustrezna orodja, instrumente in izkušnje za uspešno rešitev tega problema;

| J. | ker je bilo v okviru projekta CHEMSEA, ki se je zaključil leta 2014, ugotovljeno, da lokacije, kjer je bilo odvrženo kemično strelivo, sicer niso neposredno nevarne, a bodo še naprej problem za Baltsko morje; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v okviru projekta CHEMSEA, ki se je zaključil leta 2014, ugotovljeno, da lokacije, kjer je bilo odvrženo kemično strelivo, sicer niso neposredno nevarne, a bodo še naprej problem za Baltsko morje;

| K. | ker je zaradi velike gostote prometa in visoke stopnje gospodarske dejavnosti v regiji Baltskega morja to ne le okoljsko vprašanje, temveč vprašanje z velikimi gospodarskimi posledicami, tudi za ribiško industrijo; |
| --- | --- |

K.

ker je zaradi velike gostote prometa in visoke stopnje gospodarske dejavnosti v regiji Baltskega morja to ne le okoljsko vprašanje, temveč vprašanje z velikimi gospodarskimi posledicami, tudi za ribiško industrijo;

| 1. | poudarja, da nevarnost za okolje in zdravje zaradi streliva, odvrženega v Baltsko morje po drugi svetovni vojni, ni le regionalno, evropsko vprašanje, ampak resen svetovni problem z nepredvidljivimi kratkoročnimi in dolgoročnimi čezmejnimi učinki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva mednarodno skupnost, naj v duhu sodelovanja in pristne solidarnosti okrepi spremljanje odvrženega streliva, da bi se čim bolj zmanjšala morebitna tveganja za morsko okolje in dejavnosti; poziva vse strani, naj zaupne informacije o odvrženem strelivu in njegovih točnih lokacijah deklasificirajo ter državam, ki jih ta problem zadeva, Komisiji in Evropskemu parlamentu nemudoma omogočijo dostop do njih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in Odbor za skupno načrtovanje programa Interreg za regijo Baltskega morja, naj zagotovita ustrezno financiranje raziskav in ukrepov, potrebnih za odpravo nevarnosti odvrženega streliva v Baltskem morju; pozdravlja namenska prizadevanja in konstruktivne raziskave, ki jih je opravil HELCOM, ter projektov CHEMSEA, DAIMON in DAIMON 2, ki se financirajo iz programa Interreg za regijo Baltskega morja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vse vpletene strani, naj upoštevajo mednarodno okoljsko pravo in zagotovijo dodatne finančne prispevke za program Interreg za regijo Baltskega morja za obdobje 2021–2027; pozdravlja nadnacionalni program Interreg za regijo Baltskega morja za obdobje 2021–2027, iz katerega se bodo financirali ukrepi za zmanjšanje onesnaževanja Baltskega morja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja potrebo po rednem spremljanju korozije streliva in posodabljanju ocene tveganja zaradi onesnaževal, ki se sproščajo, za zdravje ljudi, morske ekosisteme in biotsko raznovrstnost regije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja prizadevanja na nacionalni ravni, kot so kartiranje lokacij odvrženega streliva ter spremljanje in odstranjevanje nevarnih materialov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v zvezi s tem poudarja pomen mehanizmov meddržavnega in medregionalnega sodelovanja, prostega dostopa do javnih informacij ter učinkovite izmenjave znanstvenih spoznanj in raziskav; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj za dosego cilja ničelne stopnje onesnaževanja okolja brez strupov ustanovi strokovno skupino s prizadetimi državami članicami ter drugimi deležniki in organizacijami, ki bo zadolžena za naslednje naloge: (i) preučevanje in kartiranje točnih lokacij onesnaženih območij; (ii) predlaganje ustreznih okolju prijaznih in stroškovno učinkovitih rešitev za spremljanje in čiščenje onesnaževanja, da se dokončno odstranijo ali popolnoma nevtralizirajo nevarni materiali, ko ekstrakcija ni mogoča; (iii) razvijanje zanesljivih orodij za podporo odločanju; (iv) izvajanje kampanje osveščanja skupin, ki jih ta problem zadeva (kot so ribiči, lokalno prebivalstvo, turisti in vlagatelji), o morebitnih zdravstvenih in gospodarskih tveganjih; in (v) razvijanje smernic za odzivanje na izredne razmere v primeru okoljskih nesreč; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje dejstvo, da za projekta DAIMON ali DAIMON 2 v okviru programa Interreg za regijo Baltskega morja ni bil uporabljen noben od 8,8 milijona EUR, dodeljenih v okviru evropskega instrumenta sosedstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj pritegne vse ustrezne agencije in institucije EU, vključno z Evropsko obrambno agencijo, da se uporabijo vsi razpoložljivi viri in zagotovi, da se bo problem odražal v vseh ustreznih politikah in pri načrtovanju programov EU, vključno z okvirno direktivo o morski strategiji in akcijskim načrtom evropske strategije za pomorsko varnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vprašanje odvrženega streliva v evropska morja vključeno v horizontalne programe, da se omogoči predložitev projektov, ki zadevajo regije z istim problemom (Jadransko in Jonsko morje, Severno in Baltsko morje), ter omogoči izmenjava izkušenj in najboljših praks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj si s skupnimi napori prizadeva za boj proti onesnaževanju v Baltskem morju in v ta namen spodbuja vse vrste regionalnega, nacionalnega in mednarodnega sodelovanja, tudi prek partnerstva z Natom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter drugim zadevnim državam. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL C 304, 6.10.1997, str. 147.

(2)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(3)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/12

---

P9_TA(2021)0131

Učinkovitejši in čistejši pomorski promet

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o tehničnih in operativnih ukrepih za učinkovitejši in čistejši pomorski promet (2019/2193(INI))

(2021/C 506/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1),

| — | ob upoštevanju stališča o svetovnem sistemu zbiranja podatkov o porabi goriva ladij, sprejetega v prvi obravnavi 16. septembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o svetovnem sistemu zbiranja podatkov o porabi goriva ladij, sprejetega v prvi obravnavi 16. septembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju tretje študije Mednarodne pomorske organizacije o emisijah toplogrednih plinov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje študije Mednarodne pomorske organizacije o emisijah toplogrednih plinov (3),

| — | ob upoštevanju končnega poročila o četrti študiji Mednarodne pomorske organizacije o emisijah toplogrednih plinov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila o četrti študiji Mednarodne pomorske organizacije o emisijah toplogrednih plinov (4),

| — | ob upoštevanju ministrske izjave, ki so jo pogodbenice Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) sprejele decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave, ki so jo pogodbenice Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) sprejele decembra 2019,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije 2019 o emisijah CO2 iz pomorskega prevoza, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije 2019 o emisijah CO2 iz pomorskega prevoza,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (5),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0029/2021),

| A. | ker so pomorski promet in pristanišča bistvenega pomena za gospodarstvo Unije, saj se 90 % tovora zunanje trgovine pripelje po pomorskih poteh (6), pomembni pa so tudi za turizem; ker brez njih ni mogoče zagotoviti neprekinjene dobavne verige, kar se je pokazalo med pandemijo covida-19; ker je skupni gospodarski učinek pomorskega sektorja EU leta 2018 prispeval 149 milijard EUR v BDP EU in ker pomorski sektor omogoča več kot 2 milijona delovnih mest (7); ker je leta 2018 njegov neposredni gospodarski učinek zajemal 685 000 delovnih mest na morju in kopnem v EU; ker EU nadzoruje 40 % svetovne flote po bruto tonaži; |
| --- | --- |

A.

ker so pomorski promet in pristanišča bistvenega pomena za gospodarstvo Unije, saj se 90 % tovora zunanje trgovine pripelje po pomorskih poteh (6), pomembni pa so tudi za turizem; ker brez njih ni mogoče zagotoviti neprekinjene dobavne verige, kar se je pokazalo med pandemijo covida-19; ker je skupni gospodarski učinek pomorskega sektorja EU leta 2018 prispeval 149 milijard EUR v BDP EU in ker pomorski sektor omogoča več kot 2 milijona delovnih mest (7); ker je leta 2018 njegov neposredni gospodarski učinek zajemal 685 000 delovnih mest na morju in kopnem v EU; ker EU nadzoruje 40 % svetovne flote po bruto tonaži;

| B. | ker je pomorski prevoz blaga in potnikov ključni dejavnik za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, zlasti kar zadeva povezave z obrobnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami ter dostop do njih; ker bi morala Evropska unija torej vlagati v konkurenčnost pomorskega sektorja in njegovo zmogljivosti za uresničitev trajnostnega prehoda; |
| --- | --- |

B.

ker je pomorski prevoz blaga in potnikov ključni dejavnik za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, zlasti kar zadeva povezave z obrobnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami ter dostop do njih; ker bi morala Evropska unija torej vlagati v konkurenčnost pomorskega sektorja in njegovo zmogljivosti za uresničitev trajnostnega prehoda;

| C. | ker bi moral tudi evropski pomorski sektor prispevati k preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja ter k ciljem evropskega zelenega dogovora in strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

C.

ker bi moral tudi evropski pomorski sektor prispevati k preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja ter k ciljem evropskega zelenega dogovora in strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030;

| D. | ker so zdravi oceani ter ohranjanje in obnavljanje njihovih ekosistemov bistvenega pomena za človeštvo, saj uravnavajo podnebje, proizvedejo najmanj polovico kisika v zemeljski atmosferi, gostijo biotsko raznovrstnost, so vir svetovne prehranske varnosti in zdravja ljudi, pa tudi vir gospodarskih dejavnosti, kot so ribištvo, promet, trgovina, turizem ter proizvodnja energije iz obnovljivih virov in zdravstvenih proizvodov, ki bi morale temeljiti na načelu trajnostnosti; |
| --- | --- |

D.

ker so zdravi oceani ter ohranjanje in obnavljanje njihovih ekosistemov bistvenega pomena za človeštvo, saj uravnavajo podnebje, proizvedejo najmanj polovico kisika v zemeljski atmosferi, gostijo biotsko raznovrstnost, so vir svetovne prehranske varnosti in zdravja ljudi, pa tudi vir gospodarskih dejavnosti, kot so ribištvo, promet, trgovina, turizem ter proizvodnja energije iz obnovljivih virov in zdravstvenih proizvodov, ki bi morale temeljiti na načelu trajnostnosti;

| E. | ker je pomorski sektor reguliran na evropski in mednarodni ravni, obenem pa še vedno zelo odvisen od fosilnih goriv; ker trenutno poteka revizija sistema za spremljanje emisij CO2 iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje z namenom zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz ladijskega prometa v vodah EU; |
| --- | --- |

E.

ker je pomorski sektor reguliran na evropski in mednarodni ravni, obenem pa še vedno zelo odvisen od fosilnih goriv; ker trenutno poteka revizija sistema za spremljanje emisij CO2 iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje z namenom zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz ladijskega prometa v vodah EU;

| F. | ker si v sektorju nenehno prizadevajo doseči cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, tako da se držijo veljavnega regulativnega okvira in uvajajo tehnološke novosti; |
| --- | --- |

F.

ker si v sektorju nenehno prizadevajo doseči cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, tako da se držijo veljavnega regulativnega okvira in uvajajo tehnološke novosti;

| G. | ker je torej za dosego tega potrebnega prehoda nujno ustrezno financiranje; ker so nadaljnje raziskave in inovacije ključne, da bi se uveljavil brezogljični pomorski promet; |
| --- | --- |

G.

ker je torej za dosego tega potrebnega prehoda nujno ustrezno financiranje; ker so nadaljnje raziskave in inovacije ključne, da bi se uveljavil brezogljični pomorski promet;

| H. | ker mednarodni pomorski promet povzroči okoli 940 milijonov ton CO2 letno in skoraj 2,5 % svetovnih emisij toplogrednih plinov (8); ker pomorski promet vpliva na okolje tudi s prispevanjem k podnebnim spremembam in prek različnih virov onesnaževanja, zlasti razplinjevanja, delujočih motorjev v pristaniščih, izpustov balastne vode, ogljikovodikov, težkih kovin in kemikalij ter izgubljenih zabojnikov na morju, kar vpliva na biotsko raznovrstnost in ekosisteme; ker so predpisi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) o zmanjšanju emisij SOx z ladij prvič začeli veljati leta 2005 v okviru Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (konvencije MARPOL) in ker se mejne vrednosti emisij SOx od takrat postopoma zaostrujejo, tako da največja dovoljena vsebnost žvepla zdaj znaša 0,5 %, na območjih nadzora nad emisijami pa 0,1 %; ker naj bi ta sklep pripomogel k zmanjšanju emisij; ker naj bi se Mednarodna pomorska organizacija leta 2021 dogovorila o globalni uredbi o omejevanju emisij črnega ogljika; ker je pomorski promet energijsko najučinkovitejši način prevoza glede na količino prepeljanega tovora in emisije na tono prepeljanega blaga in prepotovan kilometer; |
| --- | --- |

H.

ker mednarodni pomorski promet povzroči okoli 940 milijonov ton CO2 letno in skoraj 2,5 % svetovnih emisij toplogrednih plinov (8); ker pomorski promet vpliva na okolje tudi s prispevanjem k podnebnim spremembam in prek različnih virov onesnaževanja, zlasti razplinjevanja, delujočih motorjev v pristaniščih, izpustov balastne vode, ogljikovodikov, težkih kovin in kemikalij ter izgubljenih zabojnikov na morju, kar vpliva na biotsko raznovrstnost in ekosisteme; ker so predpisi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) o zmanjšanju emisij SOx z ladij prvič začeli veljati leta 2005 v okviru Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (konvencije MARPOL) in ker se mejne vrednosti emisij SOx od takrat postopoma zaostrujejo, tako da največja dovoljena vsebnost žvepla zdaj znaša 0,5 %, na območjih nadzora nad emisijami pa 0,1 %; ker naj bi ta sklep pripomogel k zmanjšanju emisij; ker naj bi se Mednarodna pomorska organizacija leta 2021 dogovorila o globalni uredbi o omejevanju emisij črnega ogljika; ker je pomorski promet energijsko najučinkovitejši način prevoza glede na količino prepeljanega tovora in emisije na tono prepeljanega blaga in prepotovan kilometer;

| I. | ker se lahko v primeru, da blažilni ukrepi ne bodo hitro uvedeni, emisije v mednarodnem pomorskem prometu s približno 90 % emisij iz leta 2008, kolikor so znašale leta 2018, do leta 2050 povečajo na 90-130 % emisij iz leta 2008 (9), kar bi pomenilo nezadosten prispevek k doseganju ciljev iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

I.

ker se lahko v primeru, da blažilni ukrepi ne bodo hitro uvedeni, emisije v mednarodnem pomorskem prometu s približno 90 % emisij iz leta 2008, kolikor so znašale leta 2018, do leta 2050 povečajo na 90-130 % emisij iz leta 2008 (9), kar bi pomenilo nezadosten prispevek k doseganju ciljev iz Pariškega sporazuma;

| J. | ker je treba omejiti vse emisije pomorskega sektorja, ki škodijo kakovosti zraka in zdravju državljanov, in jih obravnavati po oceni učinka zadevne zakonodaje; |
| --- | --- |

J.

ker je treba omejiti vse emisije pomorskega sektorja, ki škodijo kakovosti zraka in zdravju državljanov, in jih obravnavati po oceni učinka zadevne zakonodaje;

| K. | ker bi se morala EU zavzemati za zelo ambiciozne cilje glede zmanjšanja emisij v pomorskem sektorju na mednarodni ravni in na ravni EU; |
| --- | --- |

K.

ker bi se morala EU zavzemati za zelo ambiciozne cilje glede zmanjšanja emisij v pomorskem sektorju na mednarodni ravni in na ravni EU;

| L. | ker bi bilo treba čiste tehnologije in rešitve prilagoditi različnim vrstam plovil in pomorskim segmentom; ker brez raziskav in naložb ter ustrezne podpore ni mogoče zagotoviti inovativnih rešitev in trajnostnega prehoda v pomorskem sektorju; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba čiste tehnologije in rešitve prilagoditi različnim vrstam plovil in pomorskim segmentom; ker brez raziskav in naložb ter ustrezne podpore ni mogoče zagotoviti inovativnih rešitev in trajnostnega prehoda v pomorskem sektorju;

| M. | ker morajo biti javne in zasebne naložbe na področju razogljičenja pomorskega sektorja skladne z Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (10) in ključnimi načeli pravičnega prehoda, kar vključuje ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zagotavljanje jamstev za prekvalifikacijo in prerazporejanje ter oblikovanje strukturnih ukrepov na področju zdravja in varnosti za vse delavce, s posebnim poudarkom na možnostih za delavke in mlade delavce, da bi diverzificirali delovno silo v pomorskem sektorju; ker so ustrezno usposabljanje in dostojni delovni pogoji zaposlenih v pomorskem sektorju ključnega pomena, med drugim tudi za preprečevanje nesreč, vključno z okoljskimi nesrečami; |
| --- | --- |

M.

ker morajo biti javne in zasebne naložbe na področju razogljičenja pomorskega sektorja skladne z Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (10) in ključnimi načeli pravičnega prehoda, kar vključuje ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zagotavljanje jamstev za prekvalifikacijo in prerazporejanje ter oblikovanje strukturnih ukrepov na področju zdravja in varnosti za vse delavce, s posebnim poudarkom na možnostih za delavke in mlade delavce, da bi diverzificirali delovno silo v pomorskem sektorju; ker so ustrezno usposabljanje in dostojni delovni pogoji zaposlenih v pomorskem sektorju ključnega pomena, med drugim tudi za preprečevanje nesreč, vključno z okoljskimi nesrečami;

| N. | ker Komisija trenutno pripravlja oceno učinka vključitve pomorskega prometa v sistem EU za trgovanje z emisijami (ETS); |
| --- | --- |

N.

ker Komisija trenutno pripravlja oceno učinka vključitve pomorskega prometa v sistem EU za trgovanje z emisijami (ETS);

| O. | ker mora sektor pomorskega prometa do leta 2050 preiti na podnebno nevtralnost, če naj se dosežejo cilji zelenega dogovora; |
| --- | --- |

O.

ker mora sektor pomorskega prometa do leta 2050 preiti na podnebno nevtralnost, če naj se dosežejo cilji zelenega dogovora;

Programi spodbud za čisto energijo

| 1. | obžaluje izkrivljanje konkurence na evropskem trgu med fosilnimi gorivi, za katere velja ugodnejša davčna obravnava, in čistimi alternativnimi gorivi iz obnovljivih virov; poziva Komisijo, naj to stanje odpravi, zato naj predlaga ponovno uvedbo pravil lojalne konkurence, uporablja načelo „onesnaževalec plača“ za pomorski promet ter spodbuja in dodatno podpira, tudi z davčnimi izjemami, uporabo alternativ težkim gorivom v pomorskem sektorju, ki bistveno manj vplivajo na podnebje in okolje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se zaveda posledic uporabe težkega kurilnega olja; poudarja, da je treba učinkovito obravnavati emisije, ki jih povzroča ladijsko gorivo, in postopoma odpraviti uporabo težkega kurilnega olja v ladijskem sektorju, ne le kot gorivo, temveč tudi kot snov za mešanje ladijskih goriv; poudarja, da si je treba prizadevati za tehnološko nevtralnost, dokler je to v skladu z okoljskimi cilji EU; ugotavlja, da pomanjkanje ustreznih meril za prenehanje statusa odpadka, ki bi bila usklajena na ravni EU, vpliva na pomorski sektor; poudarja, da je treba preprečiti selitev virov CO2 in ohraniti konkurenčnost evropskega sektorja pomorskega prometa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da bi moral pomorski sektor prispevati k prizadevanjem Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ob hkratnem zagotavljanju konkurenčnosti tega sektorja; poudarja, da je treba izkoristiti vse možnosti za zmanjšanje emisij iz pomorskega sektorja, ki jih je že mogoče uvesti, vključno s prehodnimi tehnologijami kot alternativami za težko kurilno olje, ter vlagati vanje, obenem pa je treba poiskati dolgoročne brezemisijske alternative in vlagati vanje; priznava pomen prehodnih tehnologij, kot sta utekočinjeni zemeljski plin in infrastruktura zanj, za postopen prehod na brezemisijske alternative v pomorskem sektorju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da se je EU v pariškem sporazumu zavezala, da bo najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost; v zvezi s tem poudarja, da ima EU vodilno vlogo in da se je treba o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v sektorju pomorskega prometa glede na njegovo mednarodno in konkurenčno razsežnost pogajati tudi na mednarodni ravni v okviru Mednarodne pomorske organizacije; ponavlja prejšnje stališče Parlamenta o vključitvi pomorskega sektorja v sistem EU za trgovanje z emisijami (11), vključno s posodobitvijo ocene učinka (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju prvotne strategije Mednarodne pomorske organizacije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z ladij, sprejete leta 2018, in njene prihodnje revizije uporabijo svoj vpliv v tej organizaciji in zagotovijo, da bo sprejela konkretne ukrepe in zastavila ambiciozno in realistično pot do brezemisijskega ladijskega prometa, ki bo skladna s ciljem Pariškega sporazuma v zvezi s temperaturo, in bo prispevala k enakim konkurenčnim pogojem na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj v pomorski pobudi FuelEU ne obravnava le ogljične intenzivnosti goriv, temveč tudi tehnične in operativne ukrepe za povečanje učinkovitosti ladij in njihovih dejavnosti; želi spomniti, da je Parlament med revizijo Uredbe (EU) 2015/757 (13) ladjarske družbe pozval, naj do leta 2030 dosežejo cilj 40-odstotnega zmanjšanja emisij kot povprečja vseh ladij, za katere so odgovorne, v primerjavi s povprečno učinkovitostjo na kategorijo ladij enake velikosti in vrste, sporočeno v okviru uredbe o spremljanju; dodaja, da bi morala ta pobuda vključevati tudi pristop na podlagi življenjskega cikla, ki bi zajel vse emisije toplogrednih plinov; poudarja, da alternativna goriva, ki ne izpolnjujejo praga - 70 % v življenjskem ciklu iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov II, ne bi smela biti upoštevana za namene regulativne skladnosti; |
| --- | --- |

6.

Pristanišča in tovorni promet

| 7. | ponavlja, da je treba spodbujati sodelovanje med vsemi deležniki in izmenjavo dobre prakse med pristanišči, ladijskim sektorjem ter dobavitelji goriva in energije, da se bo izoblikoval splošen politični okvir razogljičenja pristanišč in obalnih območij; spodbuja pristaniške organe, naj uvedejo trajnostne načine upravljanja in jih certificirajo z metodologijami, ki vključujejo analizo življenjskega cikla pristaniških storitev, kot jo zagotavlja okoljska deklaracija proizvoda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so čezmorska ozemlja, vključno z najbolj oddaljenimi regijami ter čezmorskimi državami in ozemlji, ter njihova pristanišča zaradi svoje strateške lokacije ključnega pomena za evropsko suverenost ter evropsko in mednarodno pomorsko trgovino; poudarja, da so dejavniki, ki spodbujajo naložbe v ta pristanišča, zelo raznoliki in vključujejo vse od podpiranja njihove običajne vloge sprejemanja ladij (natovarjanje, raztovarjanje, skladiščenje in prevoz blaga) do zagotavljanja multimodalnih povezav, gradnje energetske infrastrukture, krepitve odpornosti proti podnebnim spremembam in splošne ekologizacije ter digitalizacije plovil; poziva k dodatnim naložbam v pristanišča na čezmorskih ozemljih, da bi jih preoblikovali v strateške grozde za multimodalni promet, proizvodnjo, shranjevanje in distribucijo energije ter turizem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da imajo pomorska pristanišča čezmejno razsežnost; poudarja vlogo pristanišč kot grozdov vseh načinov prevoza, energije, industrije in modrega gospodarstva; priznava, da pristanišča vse bolj sodelujejo in združujejo vse več funkcij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na pozitivno vlogo evropskega pomorskega grozda in pozitivne spremembe na mednarodni ravni pri podpiranju inovacij in zmanjševanju emisij v ladijskem prometu ter poziva Komisijo in države članice, naj podprejo pobude, ki prispevajo k tem pozitivnim spremembam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj s sprejetjem zakonodaje podpre cilj ničelnega onesnaževanja (emisije toplogrednih plinov in onesnaževal zraka) na obrežju ter spodbuja razvoj in uvedbo čistih multimodalnih rešitev v pristaniščih, podprtih s koridorskim pristopom; zlasti jo poziva, naj na podlagi okvira direktive o pomorski inšpekciji (14) hitro ukrepa in regulira dostop do pristanišč v EU za ladje, ki najbolj onesnažujejo okolje, ter naj spodbuja in podpira uporabo električne energije na kopnem z uporabo čiste električne energije ali drugih energetsko varčnih tehnologij, ki precej pripomorejo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka; obžaluje, da je bila revizija Direktive 2014/94/EU odložena; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga revizijo Direktive 2014/94/EU in vanjo vključi spodbude za države članice in pristanišča, da bi pospešila uvajanje potrebne infrastrukture; poziva jo tudi, naj predlaga revizijo Direktive Sveta 2003/96/ES (15); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj pripravi strategijo za brezemisijska pristanišča in podpre spodbude od spodaj navzgor, vključno z ukrepi za spodbujanje razvoja pristaniške industrije, specializirane za krožno gospodarstvo, da bi med drugim omogočili boljšo uporabo odpadkov z ladij, ki se zbirajo in obdelujejo v pristaniščih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj v zelenem dogovoru spodbuja modalni prehod na pomorski promet na kratke razdalje, tako kot železniški in rečni promet, kot trajnostno alternativo cestnemu in zračnemu tovornemu in potniškemu prometu; poudarja, da ima pomorski prevoz na kratke razdalje pomembno vlogo pri doseganju modalnega prehoda za zmanjšanje prometnih zastojev in emisij ter je korak v smeri brezemisijskih načinov prevoza; poudarja, da je treba zato začeti strategijo obnove in naknadnega opremljanja ladjevja EU, da se spodbudi zeleni in digitalni prehod ter poveča konkurenčnost evropskega pomorskega tehnološkega sektorja; v zvezi s tem opozarja, da je potrebno infrastrukturno omrežje, ki bo lahko podprlo intermodalno zmogljivost, kar pomeni, da je treba izpolniti naložbene zaveze za omrežje TEN-T iz instrumenta za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi s spodbujanjem brezhibnih multimodalnih prometnih povezav med pristanišči in omrežjem TEN-T ter izboljšanjem interoperabilnosti med različnimi načini prevoza odpravili ozka grla in zmanjšali zastoje; poudarja, da so pomorska pristanišča in pristanišča na celinskih plovnih poteh pomembna strateška in multimodalna vozlišča omrežja TEN-T; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva tudi k jasni strategiji za spodbujanje ladijskega tovornega prometa ro-ro, s čimer bi se zmanjšala prisotnost težkih vozil na cestah; poziva Komisijo, naj sprejme konkretnejše ukrepe in cilj o preprečevanju okolju škodljivega cestnega prometa na dolge razdalje po celini združi s pomorsko politiko in naj torej spodbuja dostavo v manjša pristanišča, ki so bliže namembnemu kraju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj ponovno osmisli koncept pomorskih avtocest kot sestavnega dela omrežja TEN-T, saj so bistvene za omogočanje pomorskih povezav in storitev prevoza na kratke razdalje kot trajnostnih alternativ kopenskemu prometu, in naj olajša sodelovanje med pomorskimi pristanišči in povezave z njihovim zaledjem ter poenostavi merila za dostop, zlasti kar zadeva povezave med pristanišči zunaj osrednjega omrežja, zagotovi obsežno finančno podporo pomorskim povezavam kot alternativi kopenskemu prometu in zagotovi njihovo povezanost z železniškim omrežjem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da sta trajnostni evropski pomorski sektor in infrastruktura, primerna za prihodnost, vključno z omrežjem TEN-T in njegovo prihodnjo širitvijo, ključna za doseganje podnebno nevtralnega gospodarstva; poudarja, da so za povečanje deleža vodnega tovornega prometa v EU, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru, potrebni konkreten naložbeni načrt EU in konkretni ukrepi EU; |
| --- | --- |

17.

Območja nadzora nad emisijami in Mednarodna pomorska organizacija

| 18. | poudarja, da je z zdravstvenega in okoljskega vidika nujno, da se vzpostavi območje nadzora nad emisijami žvepla (SECA), ki bo zajemalo vse sredozemske države; poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo predložitev takega območja Mednarodni pomorski organizaciji pred letom 2022; poziva države članice, naj podprejo tudi načelo hitrega sprejetja območja nadzora nad emisijami dušika (NECA) za zmanjšanje emisij dušika v Sredozemlju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj predvidi razširitev teh območij nadzora nad emisijami na vsa morja Unije, da se enotno zmanjša dovoljena mejna vrednost ladijskih emisij NOx in SOx; vztraja, da kumulativno zmanjšanje emisij žveplovih in dušikovih oksidov neposredno vpliva na zmanjšanje drobnih delcev (PM10 in PM2,5); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi morala biti EU drugim zgled in sprejeti ambiciozne pravne zahteve za čist pomorski promet, hkrati pa podpirati vsaj enako ambiciozne podnebne ukrepe in se zanje zavzemati v okviru mednarodnih forumov, kot je Mednarodna pomorska organizacija, da bodo lahko v sektorju pomorskega prometa čim prej začeli postopno zmanjševati emisije toplogrednih plinov na globalni ravni v skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

20.

Ladje in pogon

| 21. | poziva Komisijo ter lastnike in upravljavce ladij, naj zagotovijo izvajanje vseh razpoložljivih operativnih in tehničnih ukrepov, da se dosežejo energetska učinkovitost, zlasti optimizacija hitrosti, po potrebi tudi zmanjšanje hitrosti, inovacije na področju hidrodinamične optimizacije plovnih poti, uvedba novih vrst pogona, kot so pomožne vetrne tehnologije, optimizacija plovil in boljša optimizacija pomorske logistične verige; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da v pomorskem sektorju lastnik ladje ni vedno tudi oseba ali subjekt, ki ladjo komercialno upravlja; zato meni, da bi moralo za stranko, odgovorno za komercialno upravljanje ladje, tj. gospodarski subjekt, ki plača gorivo, ki ga ladja porabi, kot so lastnik ladje, upravljavec, zakupnik ali zakupnik ladijskega prostora, veljati načelo „onesnaževalec plača“, tako da bi morala ta stranka za to odgovarjati; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da lahko digitalizacija in avtomatizacija pomorskega sektorja, pristanišč in ladij precej prispevata k zmanjšanju emisij v tem sektorju in lahko imata ključno vlogo pri razogljičenju sektorja v skladu z ambicijami zelenega dogovora, zlasti z obsežnejšo izmenjavo posodobljenih in preverjenih podatkov, ki se lahko uporabijo za izvajanje tehničnih operacij in vzdrževanja, na primer za napovedovanje plovbe z najučinkovitejšo porabo goriva na določeni poti in optimizacijo postankov v pristaniščih, kar prispeva h krajšim čakalnim dobam za plovila in s tem k zmanjšanju emisij; poudarja, da je treba digitalizacijo izkoristiti za izboljšanje sodelovanja med deležniki v sektorju, da bi ladje postale energijsko učinkovitejše in bi lahko izpolnjevale standarde za nadzor nad emisijami, lažje pa bi bilo tudi obvladovanje okoljskih tveganj; poziva k ukrepom in naložbam v digitalizacijo, raziskave in inovacije, zlasti za razvoj in usklajeno čezmejno uvedbo sistemov spremljanja in obveščanja za ladijski promet; ugotavlja, da se bodo z razširjanjem digitalizacije in avtomatizacije v sektorju ladijskega prometa spremenile zahteve in potrebna znanja za posamezna delovna mesta; poudarja, da se bodo od pomorščakov zahtevale različne spretnosti in znanja, zlasti v zvezi z informacijsko tehnologijo, da se zagotovita varnost ladij in učinkovitost obratovanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja novo mejno vrednost za žveplo v gorivih, in sicer 0,5 %, ki jo je s 1. januarjem 2020 uvedla Mednarodna pomorska organizacija, in poudarja, da ne bi smela povzročiti, da bi se namesto zraka onesnaževala voda; zato poziva Komisijo in države članice, naj si v skladu z Direktivo (EU) 2019/883 (16) na ravni Mednarodne pomorske organizacije prizadevajo za celovito obravnavo okoljskega vpliva izpustov odpadne vode iz odprtih izločevalnikov in drugih ostankov tovora v morje ter zagotovijo, da se bodo ustrezno zbirali in obdelovali v pristaniški sprejemni infrastrukturi; zato države članice odločno poziva, naj v svojih teritorialnih vodah v skladu z Direktivo 2000/60/ES (17) prepovedo izpuste odpadne vode iz odprtih izločevalnikov in nekaterih ostankov tovora; poudarja, da je treba od samega začetka dati prednost trajnostnim rešitvam na podlagi ocene življenjskega kroga; ugotavlja, da je namen odprtih izločevalnikov zmanjšati onesnaževanje zraka in da se vanje vlagajo sredstva; poudarja, da njihova uporaba vpliva na okolje, in pozdravlja dejstvo, da Mednarodna pomorska organizacija proučuje njihov dolgoročni vpliv; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj na podlagi presoje vpliva uvede postopno opuščanje odprtih izločevalnikov, da bi zagotovila skladnost z mejnimi vrednostmi emisij v okviru Mednarodne pomorske organizacije in konvencije MARPOL; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj v pobudo FuelEU pomorstvo vključi alternativne pogonske sisteme, vključno z vetrnim in sončnim; poleg tega jo poziva, naj oceni sedanje pobude in projekte na področju pomorskega tovornega prometa na jadrni pogon ter zagotovi, da bodo ti pogonski sistemi upravičeni do evropskega financiranja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj uvede ukrepe, ki bodo deležni tudi potrebnega financiranja, s katerimi bo evropskim ladjedelnicam omogočila dodatne naložbe v trajnostno, socialno in digitalizirano ladjedelništvo in panogo popravila ladij, ki sta strateškega pomena za ustvarjanje delovnih mest, s čimer bo podprla prehod na model krožnega gospodarstva, v katerem se bo upošteval celotni življenjski cikel ladij; vztraja, da je treba v Uniji podpreti in oblikovati trajnostne rešitve za gradnjo in razgradnjo plovil v skladu z novim akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo; v zvezi s tem poudarja, da bi morale ladjedelnice izvajati primerno skrbnost v svojih vrednostnih verigah v EU in zunaj nje v skladu s standardi OECD in OZN, da bi lahko preprečile negativne okoljske učinke pri razgradnji ladij; |
| --- | --- |

26.

Evropsko financiranje

| 27. | poziva Komisijo, naj v svojih evropskih programih financiranja, zlasti programih Obzorje Evropa in InvestEU, podpre raziskave in uvedbo čistih tehnologij in goriv; izpostavlja možnost pridobivanja električne energije iz drugih obnovljivih virov, vključno z zelenim vodikom, amoniakom in vetrnim pogonom v zvezi s tem poudarja finančne posledice prehoda na čista alternativna goriva za sektor ladijskega prometa, kopensko dobavno verigo za gorivo in pristanišča; meni, da so pristanišča naravna središča proizvodnje, skladiščenja, distribucije in transporta čistih alternativnih goriv; poziva, naj se v programu Obzorje Evropa obnovijo razpisi za projekte v okviru zelenega dogovora, ki jih je Komisija začela v okviru pobude Obzorje 2020, zlasti da bi pomorski sektor postal okolju prijaznejši in da bi podprli raziskave, inovacije in uvedbo alternativ težkim gorivom, s katerimi bi bistveno zmanjšali vpliv pomorskega prometa na podnebje in okolje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo projekti za razogljičenje pomorskega prometa in zmanjšanje emisij onesnaževal, vključno s potrebno pristaniško infrastrukturo in zmogljivostmi, upravičeni do sredstev kohezijske politike in evropskih strukturnih in investicijskih skladov, instrumenta za povezovanje Evrope ter zelenega dogovora, da bo pomorski sektor imel na voljo sredstva in spodbude za podpiranje prehoda na brezogljično gospodarstvo, ob upoštevanju socialne razsežnosti prehoda; poudarja, da je pomembno zagotavljati sinergijo in dopolnjevanje med različnimi rešitvami EU za financiranje brez ustvarjanja nepotrebnih upravnih bremen, ki bi odvračala zasebne naložbe ter tako upočasnila tehnološki napredek in s tem tudi izboljšanje stroškovne učinkovitosti; poziva Komisijo, naj v okviru evropskega načrta za okrevanje gospodarstva spodbuja zelen evropski pomorski sektor na ozemlju EU in vlaga vanj ter prevzame vodilno vlogo pri razvoju novih okoljsko zasnovanih ladij, obnovi in modernizaciji obstoječih plovil ter razgradnji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da mora vsak realen prehod v smeri cilja ničelnih emisij temeljiti na vključevanju in sodelovanju deležnikov iz sektorja, podpori Unije, izraženi z ustreznim proračunom, ter dialogu, prožnosti in skrbnosti, da bi spodbudili potrebne zakonodajne reforme; dodaja, da je to nepogrešljivo pri spodbujanju strateškega sodelovanja s poudarkom na trajnostnosti prek instrumentov, kot je programsko partnerstvo za brezemisijski pomorski promet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da mora instrument za povezovanje Evrope, ki bi moral prejeti več proračunskih sredstev, podpirati cilja razogljičenja in modalnega prehoda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obžaluje odločitev Sveta o zmanjšanju dodelitev proračunskih sredstev programom, usmerjenim v prihodnost, kot so instrument za povezovanje Evrope, InvestEU in Obzorje Evropa; ugotavlja, da je treba ambiciozen načrt EU za razogljičenje podpreti z ustreznimi finančnimi sredstvi in finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, da Evropska investicijska banka zagotavlja podporo za privlačna kapitalska posojila; meni pa, da bi bilo treba zmanjšati prag za financiranje malih projektov; v zvezi s tem opozarja, da bi moral program jamstev za zeleni ladijski prevoz, ki je namenjen pospeševanju izvajanja naložb evropskih ladjarskih družb v bolj zelene tehnologije, zagotavljati podporo tudi za manjše posle, med drugim s prožnejšimi pogoji za posojila; poleg tega meni, da bi morala Evropska investicijska banka zagotavljati predfinanciranje in končno financiranje za ladjedelnice, s čimer bi se precej izboljšalo izvajanje in uresničljivost projektov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da prehod na razogljičenje in spodbude programov za čisto energijo v sektorju pomorskega prometa zahtevajo tudi prekvalifikacijo in usposabljanje delavcev; opozarja, da je treba za to predvideti financiranje EU in držav članic; poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežo EU za izmenjavo dobre prakse na področju prilagajanja delovne sile novim potrebam sektorja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira, da Komisija za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora pregleda smernice o državni pomoči v vseh relevantnih sektorjih, vključno s prometom, zlasti pomorskim prometom, in pri tem uporabi načelo pravičnega prehoda in nacionalnim vladam dovoli, da neposredno podprejo naložbe v razogljičenje in čisto energijo; poziva Komisijo, naj preuči, ali sedanje davčne oprostitve omogočajo nepoštene medsektorske konkurenčne pogoje; poziva jo tudi, naj pojasni vprašanje državne pomoči za projekte trajnostnega ladijskega prometa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja na gospodarske posledice pandemije covida-19 za vodni sektor, zlasti za skupne načine prevoza potnikov; poziva države članice, naj vključijo vodni sektor kot prednostno področje v svoje nacionalne načrte za okrevanje, da bi mu zagotovile celovit dostop do sredstev, zagotovljenih v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost; poleg tega poziva Komisijo, naj pripravi načrt pametnih pobud za naložbe v trajnostno in odporno okrevanje sektorja; |
| --- | --- |

35.

Nadzor in izvajanje

| 36. | poziva Komisijo, naj zagotovi zadostno preglednost in razpoložljivost informacij o okoljskem vplivu in energijski učinkovitosti ladij in oceni vzpostavitev sistema evropskega znaka v skladu z ukrepi na ravni Mednarodne pomorske organizacije, ki bi moral biti namenjen učinkovitemu zmanjšanju emisij ter pomoči sektorju z zagotovitvijo izboljšanega dostopa do financiranja, posojil in jamstev na podlagi uspešnosti pri zmanjševanju emisij in izboljšanjem njihovega spremljanja, ustvarjanjem ugodnosti s spodbudami za pristaniške organe, da uvedejo različna plačila za pristaniško infrastrukturo, ter povečanjem privlačnosti sektorja; poleg tega poudarja, da je treba še naprej spodbujati, razvijati in izvajati shemo „okolju prijaznih ladij“, v kateri bi bilo treba upoštevati zmanjšanje emisij, ravnanje z odpadki in vpliv na okolje, zlasti z izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj najpozneje do konca leta 2021 predlaga revizijo direktive o pomorski inšpekciji države pristanišča, kot je določeno v njenem delovnem programu za leto 2021, in omogoči učinkovitejšo in celovitejšo inšpekcijo ladij ter poenostavi postopke, vključno s spodbudami za izpolnjevanje okoljskih in družbenih standardov ter standardov javnega zdravja in delovnega prava ter varnostjo na krovu ladij, ki se ustavijo v pristaniščih EU, za pomorščake in pristaniške delavce ter možnostmi za učinkovite in odvračilne sankcije, pri čemer naj upošteva okoljsko pravo, pravo s področja javnega zdravja ter davčno in socialno pravo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Mednarodno organizacijo dela poveča prizadevanja za okrepitev zmogljivosti tretjih držav za inšpekcijske preglede in uveljavljanje, s socialnimi partnerji pa naj začne kampanje za ozaveščanje o pravicah in dolžnostih v skladu s Konvencijo o delu v pomorstvu; poziva jo tudi, naj spodbuja Mednarodno organizacijo dela, da oblikuje podatkovno zbirko o ugotovitvah inšpekcijskih pregledov in pritožbah pomorščakov, da bi pomorščakom in lastnikom ladij olajšala sodelovanje z najbolj uglednimi službami za posredovanje zaposlitev, ki spoštujejo Konvencijo o delu v pomorstvu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja potencial Evropske agencije za pomorsko varnost s satelitskim sistemom SafeSeaNet za nadzor nezakonitih izpustov ostankov goriva v morje in izvajanjem Uredbe (EU) 2015/757; poudarja, da je na tem področju bistveno regionalno sodelovanje, tudi s tretjimi državami, zlasti v Sredozemskem morju; zato poziva Komisijo, naj izboljša izmenjavo informacij in sodelovanje med državami; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi moralo partnerstvo, predvideno v okviru izstopa Združenega kraljestva iz Unije, zagotavljati ustrezne konkurenčne pogoje na okoljskem in socialnem področju, brez prekinitev prometnih in trgovinskih povezav, vključno z učinkovitimi carinskimi pregledi, ki ne bi smeli škoditi konkurenčnosti ladjevja EU in bi morali zagotavljati nemotene dejavnosti uvoza in izvoza med pristanišči v Združenem kraljestvu in Uniji; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0219.

(3)  https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf

(4)  https://safety4sea.com/wp-content/uploads/2020/08/MEPC-75-7-15-Fourth-IMO-GHG-Study-2020-Final-report-Secretariat.pdf

(5)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

(6)  https://ec.europa.eu/transport/modes/maritime_en

(7)  Oxford Economics (2020): The Economic Value of the EU Shipping Industry (Gospodarska vrednost pomorskega prometnega sektorja EU).

(8)  Tretja študija Mednarodne pomorske organizacije o toplogrednih plinih.

(9)  Četrta študija Mednarodne pomorske organizacije o toplogrednih plinih.

(10)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

(11)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0219.

(13)  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

(14)  Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

(15)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

(16)  Direktiva (EU) 2019/883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES (UL L 151, 7.6.2019, str. 116).

(17)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/20

---

P9_TA(2021)0132

Nasprotovanje izvedbenemu aktu: mejne vrednosti ostankov za nekatere snovi, vključno s lufenuronom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, klorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih (D070113/03 – 2021/2590(RPS))

(2021/C 506/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, klorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih (D070113/03, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za aklonifen, akrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, klorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, pikloram in Pseudomonas sp. sev DSMZ 13134 v ali na nekaterih proizvodih (D070113/03,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 5(1) in člena 14(1)(a) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 5(1) in člena 14(1)(a) Uredbe,

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je 4. decembra 2020 podal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 4. decembra 2020 podal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (2),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 15. julija 2020 in je bilo objavljeno 18. avgusta 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 15. julija 2020 in je bilo objavljeno 18. avgusta 2020 (3),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 18. novembra 2016 in je bilo objavljeno 5. januarja 2017 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 18. novembra 2016 in je bilo objavljeno 5. januarja 2017 (4),

| — | ob upoštevanju znanstvenega poročila, ki ga je agencija EFSA odobrila 30. septembra 2008 in je bilo objavljeno 22. junija 2009 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega poročila, ki ga je agencija EFSA odobrila 30. septembra 2008 in je bilo objavljeno 22. junija 2009 (5),

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) ter (4)(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) ter (4)(c) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je lufenuron pesticid na osnovi benzoil sečnine, ki zavira proizvodnjo hitina pri žuželkah in se uporablja kot pesticid in fungicid; ker je odobritev lufenurona v Uniji prenehala veljati 31. decembra 2019 in ni bila vložena vloga za podaljšanje odobritve v okviru Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker lufenuron ni več odobren za uporabo v Uniji, temveč se izvaža kot agroživilski pesticid; ker po podatkih študije nemške agencije za okolje (8) lufenuron izpolnjuje merila za obstojne, bioakumulativne in strupene snovi, ki so določena v Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
| --- | --- |

A.

ker je lufenuron pesticid na osnovi benzoil sečnine, ki zavira proizvodnjo hitina pri žuželkah in se uporablja kot pesticid in fungicid; ker je odobritev lufenurona v Uniji prenehala veljati 31. decembra 2019 in ni bila vložena vloga za podaljšanje odobritve v okviru Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker lufenuron ni več odobren za uporabo v Uniji, temveč se izvaža kot agroživilski pesticid; ker po podatkih študije nemške agencije za okolje (8) lufenuron izpolnjuje merila za obstojne, bioakumulativne in strupene snovi, ki so določena v Prilogi XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (9);

| B. | ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije; |
| --- | --- |

B.

ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije;

| C. | ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

C.

ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi;

| D. | ker je namen Direktive 2009/128/ES doseči trajnostno rabo pesticidov v Uniji, in sicer z zmanjševanjem tveganj in učinka njihove rabe na zdravje ljudi in živali ter okolje s spodbujanjem alternativnih pristopov; |
| --- | --- |

D.

ker je namen Direktive 2009/128/ES doseči trajnostno rabo pesticidov v Uniji, in sicer z zmanjševanjem tveganj in učinka njihove rabe na zdravje ljudi in živali ter okolje s spodbujanjem alternativnih pristopov;

| E. | ker je bil v Stockholmski konvenciji Organizacije združenih narodov o obstojnih organskih onesnaževalih in na srečanju odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal leta 2012 (10) opredeljen velik potencial lufenurona, da izpolni vsa merila za obstojna organska onesnaževala; |
| --- | --- |

E.

ker je bil v Stockholmski konvenciji Organizacije združenih narodov o obstojnih organskih onesnaževalih in na srečanju odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal leta 2012 (10) opredeljen velik potencial lufenurona, da izpolni vsa merila za obstojna organska onesnaževala;

| F. | ker sporočilo Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (11) spodbuja svetovni prehod na trajnostne agroživilske sisteme tako znotraj kot zunaj meja Unije, namen Komisije pa je pri ocenjevanju zahtevkov za uvozne tolerance za pesticide, ki niso več odobreni v EU, ob spoštovanju standardov in obveznosti STO upoštevati okoljske vidike; |
| --- | --- |

F.

ker sporočilo Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (11) spodbuja svetovni prehod na trajnostne agroživilske sisteme tako znotraj kot zunaj meja Unije, namen Komisije pa je pri ocenjevanju zahtevkov za uvozne tolerance za pesticide, ki niso več odobreni v EU, ob spoštovanju standardov in obveznosti STO upoštevati okoljske vidike;

| G. | ker je bil osnutek uredbe Komisije predlagan po predložitvi zahtevka za uvozne tolerance za lufenuron, ki se uporablja v Braziliji za grenivke in sladkorni trs, v katerem je navedeno, da so višje mejne vrednosti ostankov potrebne, da bi se izognili netarifnim trgovinskim oviram za uvoz navedenih poljščin; |
| --- | --- |

G.

ker je bil osnutek uredbe Komisije predlagan po predložitvi zahtevka za uvozne tolerance za lufenuron, ki se uporablja v Braziliji za grenivke in sladkorni trs, v katerem je navedeno, da so višje mejne vrednosti ostankov potrebne, da bi se izognili netarifnim trgovinskim oviram za uvoz navedenih poljščin;

| H. | ker osnutek uredbe Komisije vzbuja pomisleke glede varnosti lufenurona na podlagi previdnostnega načela, saj so podatki o učinku lufenurona na javno zdravje in okolje pomanjkljivi; |
| --- | --- |

H.

ker osnutek uredbe Komisije vzbuja pomisleke glede varnosti lufenurona na podlagi previdnostnega načela, saj so podatki o učinku lufenurona na javno zdravje in okolje pomanjkljivi;

| I. | ker je agencija EFSA v mnenju z dne 15. julija 2020 navedla, da je družba Syngenta Crop Protection AG pri pristojnem nacionalnemu organu na Portugalskem (ocenjujoča država članica) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 396/2005 vložila zahtevek za določitev uvoznih toleranc za aktivno snov lufenuron v različnih kmetijskih rastlinah in proizvodih živalskega izvora na podlagi odobrene uporabe lufenurona v Braziliji, Čilu in Maroku. Ocenjujoča država članica je pripravila poročilo o oceni v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki je bilo predloženo Evropski komisiji in posredovano Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) 24. maja 2019; ker je ocenjujoča država članica predlagala zvišanje mejnih vrednosti ostankov za lufenuron v grenivkah (x30) in sladkornem trsu (x2) iz Brazilije ter zvišanje mejnih vrednosti ostankov za lufenuron v proizvodih živalskega izvora; |
| --- | --- |

I.

ker je agencija EFSA v mnenju z dne 15. julija 2020 navedla, da je družba Syngenta Crop Protection AG pri pristojnem nacionalnemu organu na Portugalskem (ocenjujoča država članica) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 396/2005 vložila zahtevek za določitev uvoznih toleranc za aktivno snov lufenuron v različnih kmetijskih rastlinah in proizvodih živalskega izvora na podlagi odobrene uporabe lufenurona v Braziliji, Čilu in Maroku. Ocenjujoča država članica je pripravila poročilo o oceni v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki je bilo predloženo Evropski komisiji in posredovano Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) 24. maja 2019; ker je ocenjujoča država članica predlagala zvišanje mejnih vrednosti ostankov za lufenuron v grenivkah (x30) in sladkornem trsu (x2) iz Brazilije ter zvišanje mejnih vrednosti ostankov za lufenuron v proizvodih živalskega izvora;

| J. | ker ugotovitve EFSA iz njenega mnenja z dne 15. julija 2020 upravičujejo zvišanje mejnih vrednosti ostankov za lufenuron samo zaradi potrebne skladnosti z normativnimi vrednostmi v Braziliji in ne upoštevajo dolgoročnega kumulativnega učinka lufenurona na strupenost za razmnoževanje ter razvojno nevrotoksičnost in njegovega imunotoksičnega potenciala po dolgotrajnem uživanju; |
| --- | --- |

J.

ker ugotovitve EFSA iz njenega mnenja z dne 15. julija 2020 upravičujejo zvišanje mejnih vrednosti ostankov za lufenuron samo zaradi potrebne skladnosti z normativnimi vrednostmi v Braziliji in ne upoštevajo dolgoročnega kumulativnega učinka lufenurona na strupenost za razmnoževanje ter razvojno nevrotoksičnost in njegovega imunotoksičnega potenciala po dolgotrajnem uživanju;

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek uredbe Komisije ni združljiv s ciljem in vsebino Uredbe (ES) št. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da osnutek uredbe Komisije presega izvedbena pooblastila iz Uredbe (ES) št. 396/2005; ugotavlja, da je v uvodni izjavi 5 navedene uredbe navedeno, da bi bilo treba mejne vrednosti ostankov določiti na najnižji možni ravni, da bi zaščitili ranljive skupine, kot so otroci in nerojeni otroci; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da naj bi se na podlagi osnutka uredbe Komisije sedanje mejne vrednosti ostankov lufenurona zvišale z 0,01 mg/kg na 0,30 mg/kg za grenivke in z 0,01 mg/kg na 0,02 mg/kg za sladkorni trs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je bilo v nedavnem znanstvenem poročilu zaključeno, da lahko ima lufenuron teratogene učinke in povzroči histopatološke spremembe jeter in ledvic pri podganah, kar kaže na morebitno tveganje za nosečnice in njihove nerojene otroke (12); |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da izpostavljenost insekticidom povzroča biokemične spremembe, vključno z oksidativnim stresom, in da je bila izpostavljenost mater kemijskim onesnaževalom v okolju nedavno uvrščena kot drugi najpomembnejši vzrok umrljivosti dojenčkov v državah v razvoju (13); |
| --- | --- |

6.

| 7. | želi spomniti, da transgeneracijski učinki izpostavljenosti pesticidom niso dovolj preučeni in da se učinki izpostavljenosti pesticidom pri ljudeh v gestacijskem obdobju redko preučujejo; poudarja, da je vse več dokazov o vlogi ponavljajoče se izpostavljenosti v zgodnjem življenju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | predlaga, naj mejne vrednosti ostankov za lufenuron ostanejo na najnižji ravni določitve; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da odločitve o zvišanju mejnih vrednosti ostankov za lufenuron ni mogoče upravičiti, saj ni dovolj dokazov, da je tveganje za nosečnice in njihove nerojene otroke ter za varnost hrane sprejemljivo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju previdnostnega načela umakne osnutek uredbe in odboru predloži novega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(3)  Obrazloženo mnenje agencije EFSA o določitvi uvozne tolerance za lufenuron v različnih proizvodih rastlinskega in živalskega izvora, EFSA Journal 2020; 18(8):6228, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6228.

(4)  Obrazloženo mnenje agencije EFSA o pregledu veljavnih mejnih vrednosti ostankov za lufenuron v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, EFSA Journal 2017; 15(1):4652, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4652.

(5)  Znanstveno poročilo agencije EFSA o sklepu o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo lufenuron, EFSA Journal 2009; 7(6):189, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.189r.

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(7)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(8)  Altenburger, R., Gündel, U., Rotter, S., Vogs, C., Faust, M., Backhaus, T., Establishment of a concept for comparative risk assessment of plant protection products with special focus on the risks to the environment (Vzpostavitev koncepta za primerjalno oceno tveganja za fitofarmacevtska sredstva s posebnim poudarkom na tveganjih za okolje) (Besedilo 47/2017, Poročilo št. (UBA-FB) 002256/ENG, https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/1410/publikationen/2017-06-07_texte_47-2017_umweltrisiken-pflanzenschutzmittel.pdf

(9)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(10)  UNEP/POPS/POPRC.8/INF/29.

(11)  COM(2020)0381.

(12)  Basal, W.T., Rahman T. Ahmed, A., Mahmoud, A.A., Omar, A.R., Lufenuron induces reproductive toxicity and genotoxic effects in pregnant albino rats and their fetuses (Lufenuron je strupen za razmnoževanje in ima genotoksične učinke pri brejih albino podganah in njihovih zarodkih), Scientific reports, 2020: 10:19544, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7658361/.

(13)  Cremonese, C., Freire, C., Machado De Camargo, A., Silva De Lima, J., Koifman, S., Meyer, A., Pesticide consumption, central nervous system and cardiovascular congenital malformations in the South and Southeast region of Brazil (Raba pesticidov, osrednji živčni sistem in prirojene kardiovaskularne motnje na jugu in jugovzuhodu Brazlije), International Journal of Occupational Medicine and Environmental Health. 2014; 27(3), str. 474–86, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/24847732/.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/23

---

P9_TA(2021)0133

Nasprotovanje izvedbenemu aktu: mejne vrednosti ostankov za nekatere snovi, vključno s flonikamidom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za acekvinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis sev IAB/BS03, emamektin, flonikamid, flutolanil, fosetil, imazamoks in oksatiapiprolin v ali na nekaterih proizvodih (D063854/04 – 2021/2608(RPS))

(2021/C 506/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za acekvinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis sev IAB/BS03, emamektin, flonikamid, flutolanil, fosetil, imazamoks in oksatiapiprolin v ali na nekaterih proizvodih (D063854/04, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za acekvinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis sev IAB/BS03, emamektin, flonikamid, flutolanil, fosetil, imazamoks in oksatiapiprolin v ali na nekaterih proizvodih (D063854/04,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) ter zlasti njenega člena 5(1) in člena 14(1)(a), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) ter zlasti njenega člena 5(1) in člena 14(1)(a),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je 18. februarja 2020 podal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 18. februarja 2020 podal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (2),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 27. maja 2019 in je bilo objavljeno 2. avgusta 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 27. maja 2019 in je bilo objavljeno 2. avgusta 2019 (3),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 17. avgusta 2018 in je bilo objavljeno 25. septembra 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 17. avgusta 2018 in je bilo objavljeno 25. septembra 2018 (4),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 29. avgusta 2018 in je bilo objavljeno 18. septembra 2018 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 29. avgusta 2018 in je bilo objavljeno 18. septembra 2018 (5),

| — | ob upoštevanju sklepa, ki ga je agencija EFSA sprejela 18. decembra 2009 in je bilo objavljeno 7. maja 2010 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki ga je agencija EFSA sprejela 18. decembra 2009 in je bilo objavljeno 7. maja 2010 (6),

| — | ob upoštevanju mnenja odbora za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije z dne 5. junija 2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja odbora za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije z dne 5. junija 2013 (7),

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) in 5a(5) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) in 5a(5) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8),

| — | ob upoštevanju člena 112(2), (3) in (4)(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2), (3) in (4)(c) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker se v sporočilu Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (9) spodbuja svetovni prehod na trajnostne prehranske sisteme v skladu s cilji te strategije in cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker se v sporočilu Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (9) spodbuja svetovni prehod na trajnostne prehranske sisteme v skladu s cilji te strategije in cilji trajnostnega razvoja;

| B. | ker je flonikamid selektiven sistemski insekticid, ki deluje kot motilec hranjenja žuželk, njihovega gibanja in drugega vedenja, tako da žuželke zaradi izstradanosti in dehidracije poginejo (10); |
| --- | --- |

B.

ker je flonikamid selektiven sistemski insekticid, ki deluje kot motilec hranjenja žuželk, njihovega gibanja in drugega vedenja, tako da žuželke zaradi izstradanosti in dehidracije poginejo (10);

| C. | ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi flonikamid z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2069 (11) podaljšano; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi flonikamid z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2069 (11) podaljšano;

| D. | ker odbor za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije v mnenju z dne 5. junija 2013 (12) navaja rezultate eksperimentov, pri katerih so pri podganah, ki so zaužile flonikamid, opazili povečano težo placente, zapoznelo odpiranje nožnice, zmanjšano težo maternice in jajčnikov, nižje vrednosti estradiola in višje vrednosti luteinizirajočega hormona, vendar meni, da te ugotovitve niso povezane oziroma relevantne; ker danski pristojni organ opaža, da pri kuncih ta snov pri vrednostih, ki niso strupene za matere, očitno povzroča visceralne deformacije (13); |
| --- | --- |

D.

ker odbor za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije v mnenju z dne 5. junija 2013 (12) navaja rezultate eksperimentov, pri katerih so pri podganah, ki so zaužile flonikamid, opazili povečano težo placente, zapoznelo odpiranje nožnice, zmanjšano težo maternice in jajčnikov, nižje vrednosti estradiola in višje vrednosti luteinizirajočega hormona, vendar meni, da te ugotovitve niso povezane oziroma relevantne; ker danski pristojni organ opaža, da pri kuncih ta snov pri vrednostih, ki niso strupene za matere, očitno povzroča visceralne deformacije (13);

| E. | ker agencija Združenih držav Amerike za varstvo okolja v odločbi z dne 14. decembra 2020 o vmesnem pregledu registracije flonikamida (št. zadeve 7436) navaja, da tveganja te snovi za čebele ni mogoče bolje oceniti brez podatkov višje stopnje o opraševalcih, da razpoložljiva študija stopnje I o akutni oralni toksičnosti ni ustrezna za kvantitativno uporabo, da za flonikamid zaenkrat še niso na voljo študije stopnje II in III o opraševalcih ter da zahteve v zvezi s testom akutne oralne toksičnosti za odrasle čebele in podatki o čebelah stopnje II in III (študije v kontroliranih pogojih na prostem/študije na prostem) še niso izpolnjene (14); |
| --- | --- |

E.

ker agencija Združenih držav Amerike za varstvo okolja v odločbi z dne 14. decembra 2020 o vmesnem pregledu registracije flonikamida (št. zadeve 7436) navaja, da tveganja te snovi za čebele ni mogoče bolje oceniti brez podatkov višje stopnje o opraševalcih, da razpoložljiva študija stopnje I o akutni oralni toksičnosti ni ustrezna za kvantitativno uporabo, da za flonikamid zaenkrat še niso na voljo študije stopnje II in III o opraševalcih ter da zahteve v zvezi s testom akutne oralne toksičnosti za odrasle čebele in podatki o čebelah stopnje II in III (študije v kontroliranih pogojih na prostem/študije na prostem) še niso izpolnjene (14);

| F. | ker je generalni tožilec Kalifornije Xavier Becerra v svojem komentarju z dne 2. novembra 2020 (15) kritiziral predlagano odločbo o vmesnem pregledu registracije, češ da agencija za varstvo okolja nima dovolj podatkov, da bi lahko opredelila tveganja flonikamida za opraševalce; |
| --- | --- |

F.

ker je generalni tožilec Kalifornije Xavier Becerra v svojem komentarju z dne 2. novembra 2020 (15) kritiziral predlagano odločbo o vmesnem pregledu registracije, češ da agencija za varstvo okolja nima dovolj podatkov, da bi lahko opredelila tveganja flonikamida za opraševalce;

| G. | ker je generalni tožilec v zvezi z ekološko oceno tveganja ameriške agencije za varstvo okolja tudi obrazložil, da nova študija o kronični izpostavljenosti odraslih čebel flonikamidu vključuje daljše obdobje opazovanja, da se lahko zajamejo zapozneli toksični učinki te snovi, ki se pojavijo veliko dni pozneje, ko so žuželke že izstradane; ker je bilo v novi študiji ugotovljeno, da je flonikamid zelo strupen za odrasle čebele; ker je ameriška agencija za varstvo okolja na podlagi tega ugotovila, da bi bile čebele ob registriranih vrstah uporabe flonikamida izpostavljene 17- do 51-kratniku količine te snovi, ki jim že hudo škoduje; ker se je smrtnost v daljšem obdobju opazovanja pri vseh testnih koncentracijah še naprej povečevala glede na odmerek; ker se smrtnost do konca daljšega obdobja opazovanja v delih študije, ki so se nanašale na flonikamid, ni stabilizirala; |
| --- | --- |

G.

ker je generalni tožilec v zvezi z ekološko oceno tveganja ameriške agencije za varstvo okolja tudi obrazložil, da nova študija o kronični izpostavljenosti odraslih čebel flonikamidu vključuje daljše obdobje opazovanja, da se lahko zajamejo zapozneli toksični učinki te snovi, ki se pojavijo veliko dni pozneje, ko so žuželke že izstradane; ker je bilo v novi študiji ugotovljeno, da je flonikamid zelo strupen za odrasle čebele; ker je ameriška agencija za varstvo okolja na podlagi tega ugotovila, da bi bile čebele ob registriranih vrstah uporabe flonikamida izpostavljene 17- do 51-kratniku količine te snovi, ki jim že hudo škoduje; ker se je smrtnost v daljšem obdobju opazovanja pri vseh testnih koncentracijah še naprej povečevala glede na odmerek; ker se smrtnost do konca daljšega obdobja opazovanja v delih študije, ki so se nanašale na flonikamid, ni stabilizirala;

| H. | ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije; |
| --- | --- |

H.

ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije;

| I. | ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

I.

ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi;

| J. | ker je namen Direktive 2009/128/ES doseči trajnostno rabo pesticidov v Uniji, in sicer z zmanjševanjem tveganj in učinka njihove rabe na zdravje ljudi in živali ter okolje ter s spodbujanjem uporabe integriranega varstva rastlin in alternativnih pristopov ali tehnik, kot so nekemične alternative pesticidom; |
| --- | --- |

J.

ker je namen Direktive 2009/128/ES doseči trajnostno rabo pesticidov v Uniji, in sicer z zmanjševanjem tveganj in učinka njihove rabe na zdravje ljudi in živali ter okolje ter s spodbujanjem uporabe integriranega varstva rastlin in alternativnih pristopov ali tehnik, kot so nekemične alternative pesticidom;

| K. | ker je treba pri določanju mejnih vrednosti ostankov upoštevati kumulativne in sinergijske učinke, kar pomeni, da je nadvse pomembno čim prej razviti ustrezne metode za to oceno; |
| --- | --- |

K.

ker je treba pri določanju mejnih vrednosti ostankov upoštevati kumulativne in sinergijske učinke, kar pomeni, da je nadvse pomembno čim prej razviti ustrezne metode za to oceno;

| L. | ker naj bi se mejne vrednosti ostankov flonikamida na podlagi osnutka uredbe Komisije z 0,03 mg/kg, ki ustreza sedanji meji detekcije, zvišale na 0,7 mg/kg za jagode, na 1 mg/kg za robide in maline, na 0,7 mg/kg za šipek, murve, plodove gloga azarol/sredozemske nešplje, bezgove jagode ter drugo drobno sadje in jagodičje, na 0,8 mg/kg za borovnice, ameriške brusnice, ribez, kosmulje, na 0,3 mg/kg za druge korenovke in gomoljnice na splošno, na 0,6 mg/kg za redkev, na 0,07 mg/kg za solato in solatnice ter 0,8 mg/kg za stročnice; |
| --- | --- |

L.

ker naj bi se mejne vrednosti ostankov flonikamida na podlagi osnutka uredbe Komisije z 0,03 mg/kg, ki ustreza sedanji meji detekcije, zvišale na 0,7 mg/kg za jagode, na 1 mg/kg za robide in maline, na 0,7 mg/kg za šipek, murve, plodove gloga azarol/sredozemske nešplje, bezgove jagode ter drugo drobno sadje in jagodičje, na 0,8 mg/kg za borovnice, ameriške brusnice, ribez, kosmulje, na 0,3 mg/kg za druge korenovke in gomoljnice na splošno, na 0,6 mg/kg za redkev, na 0,07 mg/kg za solato in solatnice ter 0,8 mg/kg za stročnice;

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek uredbe Komisije ni združljiv s ciljem in vsebino Uredbe (ES) št. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen, da agencija EFSA pripravlja metode za oceno kumulativnih tveganj, a tudi dodaja, da so kumulativni učinki pesticidov in njihovih ostankov znani že desetletja; zato agencijo in Komisijo poziva, naj to problematiko nujno obravnavata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | predlaga, naj mejna vrednost ostankov za flonikamid ostane enaka, tj. 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj osnutek uredbe umakne in odboru predloži novega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(3)  Obrazloženo mnenje agencije EFSA o spremembi veljavnih mejnih vrednosti ostankov flonikamida v jagodah in drugem jagodičju, EFSA Journal 2019; 17(7):5745, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745.

(4)  Obrazloženo mnenje agencije EFSA o spremembi veljavnih mejnih vrednosti ostankov flonikamida v različnih kmetijskih rastlinah, EFSA Journal 2018; 16(9):5410, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745.

(5)  Obrazloženo mnenje agencije EFSA o spremembi veljavnih mejnih vrednosti ostankov flonikamida v različnih korenovkah, EFSA Journal 2018; 16(9):5414, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745.

(6)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo flonikamid, EFSA Journal 2010; 8(5):1445, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1445.

(7)  Mnenje odbora za oceno tveganja z dne 5. junija 2013 o predlogu usklajene razvrstitve in označitve flonikamida na ravni EU, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95.

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(9)  COM(2020)0381.

(10)  https://www.regulations.gov/document/EPA-HQ-OPP-2014-0777-0041

(11)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2069 z dne 13. novembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi flonikamid (IKI-220), metalaksil, penoksulam in prokvinazid (UL L 295, 14.11.2017, str. 51).

(12)  Mnenje odbora za oceno tveganja z dne 5. junija 2013 o predlogu usklajene razvrstitve in označitve flonikamida na ravni EU, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95.

(13)  Priloga 2 k Mnenju odbora za oceno tveganja z dne 5. junija 2013 o predlogu usklajene razvrstitve in označitve flonikamida na ravni EU, https://echa.europa.eu/documents/10162/1e59e8be-0905-5fc1-8e76-a35628fa5833.

(14)  Številka odločbe EPA-HQ-OPP-2014-0777, https://www.regulations.gov/document/EPA-HQ-OPP-2014-0777-0041, str. 13 in 18.

(15)  https://oag.ca.gov/sites/default/files/FINAL%20Flonicamid%20PID%20Comment%Letter.pdf

---

sreda, 28. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/26

---

P9_TA(2021)0141

Izid pogajanj med EU in Združenim kraljestvom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o izidu pogajanj med EU in Združenim kraljestvom (2021/2658(RSP))

(2021/C 506/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05022/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05022/2021),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2020/2252 z dne 29. decembra 2020 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2020/2252 z dne 29. decembra 2020 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in drugim pododstavkom člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0086/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in drugim pododstavkom člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0086/2021),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o pogajanjih z Združenim kraljestvom po uradnem obvestilu, da namerava izstopiti iz Evropske unije (2), z dne 3. oktobra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (3), z dne 13. decembra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (4), z dne 14. marca 2018 o smernicah za okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom (5), z dne 18. septembra 2019 o stanju glede izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (6), z dne 15. januarja 2020 o izvajanju in spremljanju določb o državljanskih pravicah v sporazumu o izstopu Združenega kraljestva (7), z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (8) ter z dne 18. junija 2020 o pogajanjih o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o pogajanjih z Združenim kraljestvom po uradnem obvestilu, da namerava izstopiti iz Evropske unije (2), z dne 3. oktobra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (3), z dne 13. decembra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (4), z dne 14. marca 2018 o smernicah za okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom (5), z dne 18. septembra 2019 o stanju glede izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (6), z dne 15. januarja 2020 o izvajanju in spremljanju določb o državljanskih pravicah v sporazumu o izstopu Združenega kraljestva (7), z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (8) ter z dne 18. junija 2020 o pogajanjih o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (9),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 29. januarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 29. januarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) ter politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (12), ki spremlja Sporazum o izstopu (v nadaljnjem besedilu: politična izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) ter politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (12), ki spremlja Sporazum o izstopu (v nadaljnjem besedilu: politična izjava),

| — | ob upoštevanju prispevkov Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, ki imenuje Komisijo za pogajalca Unije, in njegove priloge, ki vsebuje pogajalske smernice za sklenitev novega partnerstva (COM(2020)0035) (v nadaljnjem besedilu: pogajalske smernice), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, ki imenuje Komisijo za pogajalca Unije, in njegove priloge, ki vsebuje pogajalske smernice za sklenitev novega partnerstva (COM(2020)0035) (v nadaljnjem besedilu: pogajalske smernice),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| 1. | odločno pozdravlja sklenitev novega sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: sporazum), ki omejuje negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije in vzpostavlja okvir sodelovanja, ki bi moral biti podlaga za trdno in konstruktivno prihodnje partnerstvo, da bi se izognili najbolj motečim elementom scenarija brez dogovora in zagotovili pravno varnost za državljane in podjetja; izreka pohvalo glavnemu pogajalcu EU in njegovi ekipi za odlično opravljeno delo in velike zasluge za ta dosežek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poudarja, da je izstop Združenega kraljestva iz EU zgodovinska napaka, in želi spomniti, da je EU vedno spoštovala odločitev Združenega kraljestva, hkrati pa vztraja, da mora Združeno kraljestvo sprejeti tudi posledice izstopa iz EU in da tretja država ne more imeti enakih pravic in koristi kot država članica; opozarja, da si je Parlament ves čas procesa izstopa Združenega kraljestva iz EU prizadeval zaščititi pravice državljanov EU, ohraniti mir in blaginjo na irskem otoku, zaščititi ribiške skupnosti, obvarovati pravni red EU, obdržati samostojnost odločanja EU, ohraniti celovitost carinske unije in notranjega trga ter se izogniti socialnemu, okoljskemu, fiskalnemu ali regulativnemu dampingu, ker je to bistveno za zaščito delovnih mest, industrije in konkurenčnosti v Evropi ter za uresničitev ciljev evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da so bili v sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ter v sporazumu o izstopu ti cilji večinoma doseženi, in sicer z izvršljivimi enakimi konkurenčnimi pogoji, med drugim v zvezi z državno pomočjo, socialnimi in okoljskimi standardi, dolgoročnim dogovorom o ribištvu, gospodarskim sporazumom, ki bo ublažil številne negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU, ter z novim okvirom za pravosodno, policijsko in notranje varnostno sodelovanje, ki temelji na popolnem spoštovanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in pravnega okvira EU za varstvo podatkov; kljub temu obžaluje, da je področje uporabe tega sporazuma kljub ambiciozneje zastavljenim ciljem v politični izjavi precej omejeno zaradi pomanjkanja politične volje Združenega kraljestva za sodelovanje na pomembnih področjih, zlasti na področju zunanje, obrambne in zunanje varnostne politike; obžaluje tudi odločitev Združenega kraljestva, da ne bo sodelovalo v programu Erasmus+, zaradi česar bodo mladi prikrajšani za to edinstveno življenjsko priložnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glede na intenzivno trgovino z blagom med EU in Združenim kraljestvom je zadovoljen, da je ta vidik v sporazumu temeljito obravnavan, hkrati pa ugotavlja, da je logična posledica izstopa Združenega kraljestva iz EU in zlasti konca svobode gibanja, da so priložnosti za gospodarstvo Združenega kraljestva, ki večinoma temelji na storitvah, močno okrnjene, saj ni kontinuitete glede države porekla ali čezmejnega opravljanja storitev, prav tako ni samodejnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, ponudniki storitev iz Združenega kraljestva pa se bodo morda morali spopasti s 27 različnimi sklopi pravil in torej povečano birokracijo; poudarja, da je to prvi sporazum v zgodovini EU, pri katerem so pogajanja potekala v smeri razhajanja namesto zbliževanja, zaradi česar je bilo neizogibno, da se bodo trenja, ovire in stroški za državljane in podjetja povečali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja širši horizontalni mehanizem za reševanje sporov, ki bi moral omogočati pravočasno reševanje sporov in prekinitev izvajanja na vseh gospodarskih področjih, če ena od strani ne bi spoštovala tega, k čemur se je zavezala; meni, da bi ta mehanizem lahko postal vzor in standard za vse prihodnje sporazume o prosti trgovini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja izjavo skupine Parlamenta za usklajevanje z Združenim kraljestvom in vodij skupin z dne 11. septembra 2020 ter ugotavlja, da je Združeno kraljestvo kot podpisnik sporazuma o izstopu slednjega pravno zavezano v celoti izvajati in spoštovati njegove določbe, in pozdravlja umik določb zakona Združenega kraljestva o notranjem trgu, ki so bile v nasprotju s sporazumom; obsoja nedavne enostranske ukrepe Združenega kraljestva, ki so v nasprotju s sporazumom o izstopu, da podaljša prehodno obdobje izvzetja izvoza Velike Britanije na Severno Irsko iz obveznosti predložitve zdravstvenih spričeval za vse pošiljke proizvodov živalskega izvora, izvzetja pošiljk iz obveznosti predložitve carinskih deklaracij in odstopanja od pravil EU, ki preprečujejo vnos prsti na notranji trg, ter za potne liste hišnih živali; meni, da se s temi ukrepi resno ogroža celovitost enotnega trga; ponovno poudarja, da se je treba o vseh takšnih odločitvah dogovoriti skupaj prek ustreznih skupnih organov; odločno poziva vlado Združenega kraljestva, naj v skladu z obveznostjo o dobri veri iz sporazuma o izstopu ravna v dobri veri ter nemudoma v celoti izvaja pogoje iz sporazumov, ki jih je podpisala, po verodostojnem in celovitem urniku, ki ga je določila skupaj z Evropsko komisijo; zato poziva Komisijo, naj odločno nadaljuje postopek za ugotavljanje kršitev proti Združenemu kraljestvu, ki se je začel 15. marca 2021 v skladu s členom 12(4) protokola o Irski in Severni Irski; želi opomniti, da lahko vztrajno nespoštovanje izida postopkov za reševanje sporov v okviru sporazuma o izstopu privede tudi do začasne prekinitve obveznosti iz sporazuma o trgovini in sodelovanju, vključno z omejitvijo dostopa do trga, ki je brez primere; zato meni, da ratifikacija sporazuma o trgovini in sodelovanju krepi naša orodja za izvrševanje sporazuma o izstopu; opozarja, da je popolno in dosledno spoštovanje in izvajanje sporazuma o izstopu ključnega pomena za zaščito pravic državljanov, zaščito mirovnega procesa in preprečevanje trde meje na irskem otoku, zaščito celovitosti notranjega trga ter zagotovitev, da Združeno kraljestvo plača pravičen delež obveznosti, nastalih med članstvom v Uniji in po izstopu, kar je še vedno bistven osnovni pogoj za prihodnji razvoj odnosov med EU in Združenim kraljestvom; poudarja, da je treba pri tem ohraniti dobro vero ter vzdrževati zaupanje in verodostojnost; želi spomniti, da je protokol o Irski/Severni Irski, zlasti njegov člen 16, zasnovan tako, da zrcali zelo krhko in občutljivo politično ravnotežje; vztraja, da bi bilo treba predloge in ukrepe, ki bi lahko spremenili to ravnovesje, sprejemati s temeljitim premislekom in ob ustreznem predhodnem posvetovanju z obema stranema; izpostavlja edinstveni položaj Severne Irske in vlogo severnoirske skupščine v protokolu, vključno z dejstvom, da bo za nadaljnjo uporabo protokola čez štiri leta potrebna njena privolitev; meni, da je potreben stalen in poglobljen dialog med političnimi predstavniki in civilno družbo, tudi s predstavniki Severne Irske, o vseh vidikih protokola o Irski/Severni Irski in širšem severnoirskem mirovnem procesu; je globoko zaskrbljen zaradi nedavnih napetosti na Severnem Irskem in opozarja, da je EU eden glavnih varuhov Velikonočnega sporazuma in je odločena, da ga bo zaščitila; |
| --- | --- |

6.

Vloga Evropskega parlamenta

| 7. | obžaluje, da sta bila sporazuma sprejeta v zadnjem trenutku in da je posledična negotovost državljanom in gospodarskim subjektom povzročila visoke stroške, hkrati pa je bila okrnjena pristojnost Parlamenta glede pregleda in demokratičnega nadzora nad končnim besedilom sporazumov pred njuno začasno uporabo; poudarja, da je bil ta proces izjemen zaradi nepreklicnega roka za iztek prehodnega obdobja in dejstva, da je Združeno kraljestvo kljub pandemiji zavrnilo njegovo podaljšanje; poudarja, da ta proces nikakor ne more biti precedens za prihodnje trgovinske sporazume, v katerih je treba zagotoviti običajno obliko sodelovanja in dostop do informacij v skladu s členom 218(10) PDEU, vključno z izmenjavo vseh pogajalskih besedil, rednim dialogom in ustreznimi roki, ki bodo omogočali uradni parlamentarni nadzor in razpravo o sporazumih; poudarja, da se sporazumi ne smejo začasno uporabljati brez odobritve Parlamenta; ne glede na navedeno priznava, da je imel Parlament glede na intenzivno in pogosto posvetovanje in dialog z glavnim pogajalcem EU in delovno skupino Komisije za Združeno kraljestvo možnost redno izražati svoje mnenje – februarja in junija 2020 je namreč sprejel dve resoluciji ter tako zagotovil, da so bila naša stališča v celoti upoštevana v prvotnem mandatu EU in da jih je glavni pogajalec EU zagovarjal med pogajanji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira ustanovitev parlamentarne partnerske skupščine za poslance Evropskega parlamenta in parlamenta Združenega kraljestva, kot določa sporazum; meni, da bi morala biti ta skupščina zadolžena za spremljanje popolnega in doslednega izvajanja sporazuma ter za podajanje priporočil partnerskemu svetu; predlaga, naj bo med njenimi pristojnostmi tudi izvajanje sporazuma o izstopu, brez poseganja v strukturo upravljanja vsakega sporazuma in mehanizem njunega nadzora, pa tudi pravica do predložitve priporočil za področja, na katerih bi lahko boljše sodelovanje koristilo obema stranema, in do sprejetja skupnih pobud za spodbujanje tesnih odnosov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vztraja, da mora imeti Parlament v skladu s pismom predsednika Sassolija z dne 5. februarja 2021 celovito vlogo pri spremljanju in izvajanju sporazuma; brez poseganja v obstoječe zaveze, ki so jih dali komisarji pred pristojnimi parlamentarnimi odbori, pozdravlja izjavo Komisije o vlogi Parlamenta pri izvajanju sporazuma, vključno z naslednjimi zavezami:






  (a) | da je Parlament takoj in izčrpno obveščen o dejavnostih partnerskega sveta in drugih skupnih teles; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

da je Parlament takoj in izčrpno obveščen o dejavnostih partnerskega sveta in drugih skupnih teles;

| (b) | da je Parlament vključen v pomembne odločitve v okviru sporazuma o enostranskih ukrepih Unije na podlagi sporazuma in da se v čim večji meri upošteva njegovo stališče ali utemelji, zakaj njegovo stališče ni bilo upoštevano; |
| --- | --- |

(b)

da je Parlament vključen v pomembne odločitve v okviru sporazuma o enostranskih ukrepih Unije na podlagi sporazuma in da se v čim večji meri upošteva njegovo stališče ali utemelji, zakaj njegovo stališče ni bilo upoštevano;

| (c) | da je Parlament dovolj zgodaj vključen v namero Komisije, da predstavi predlog Unije za prenehanje ali prekinitev tretjega dela sporazuma [kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah], če Združeno kraljestvo ne bo spoštovalo zavez iz Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(c)

da je Parlament dovolj zgodaj vključen v namero Komisije, da predstavi predlog Unije za prenehanje ali prekinitev tretjega dela sporazuma [kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah], če Združeno kraljestvo ne bo spoštovalo zavez iz Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| (d) | da je Parlament vključen v izbirni postopek potencialnih arbitrov in članov sveta, ki jih določa sporazum; |
| --- | --- |

(d)

da je Parlament vključen v izbirni postopek potencialnih arbitrov in članov sveta, ki jih določa sporazum;

| (e) | da se Parlamentu predstavijo vsi predlogi zakonodajnih aktov o načinih sprejemanja samostojnih ukrepov, ki jih Unija lahko sprejme v skladu s sporazumom; |
| --- | --- |

(e)

da se Parlamentu predstavijo vsi predlogi zakonodajnih aktov o načinih sprejemanja samostojnih ukrepov, ki jih Unija lahko sprejme v skladu s sporazumom;

| (f) | da se v čim večji meri upošteva stališča Parlamenta o tem, kako obe strani izvajata sporazum, tudi o morebitnih kršitvah ali neuravnoteženih konkurenčnih pogojih, in da Komisija v primeru, da ne bi upoštevala stališča Parlamenta, to utemelji; |
| --- | --- |

(f)

da se v čim večji meri upošteva stališča Parlamenta o tem, kako obe strani izvajata sporazum, tudi o morebitnih kršitvah ali neuravnoteženih konkurenčnih pogojih, in da Komisija v primeru, da ne bi upoštevala stališča Parlamenta, to utemelji;

| (g) | da je Parlament v celoti obveščen o ocenah in odločitvah Komisije v zvezi z ustreznostjo podatkov ter o načinu regulativnega sodelovanja z organi Združenega kraljestva na področju finančnih storitev in možnosti priznavanja enakovrednosti na tem področju;
  poziva k čim prejšnjim pogajanjem o vključitvi teh zavez v medinstitucionalni sporazum; |
| --- | --- |

(g)

da je Parlament v celoti obveščen o ocenah in odločitvah Komisije v zvezi z ustreznostjo podatkov ter o načinu regulativnega sodelovanja z organi Združenega kraljestva na področju finančnih storitev in možnosti priznavanja enakovrednosti na tem področju;

poziva k čim prejšnjim pogajanjem o vključitvi teh zavez v medinstitucionalni sporazum;

| 10. | pozdravlja sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov; poudarja, da ta sporazum, zlasti njegov člen 3, ne posega v pravice Parlamenta iz člena 218(10) PDEU, zlasti glede na odstavek 9 te resolucije; poudarja, da način, kako je Svet zahteval odobritev Parlamenta, namreč da sta v enem postopku zajeta dva sporazuma – sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ter sporazum med EU in Združenim kraljestvom o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov –, ni v skladu s standardno prakso in nikakor ne bi smel postati precedens, saj je to resen poseg v pristojnosti Parlamenta, ki bi moral pred začetkom veljavnosti vsakega mednarodnega sporazuma imeti možnost, da ločeno, in ne v paketu poda soglasje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k dejavni udeležbi sindikatov iz EU in Združenega kraljestva ter drugih socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri spremljanju in izvajanju sporazuma, vključno s posvetovanjem z njimi in njihovo morebitno udeležbo v specializiranih odborih, v katerih se obravnavajo zadeve, ki jih zadevajo, ter vzpostavitvijo posebnega delovnega foruma, ki naj se sestaja pred vsakim zasedanjem partnerskega sveta; glede na pomen in potencialno daljnosežne posledice sporazuma predlaga, da se notranja svetovalna skupina razširi z več predstavniki sindikatov in drugih socialnih partnerjev, zlasti iz evropskih sektorskih federacij, ter da se organizacijam civilne družbe, sindikatom in drugim socialnim partnerjem podeli pooblastilo za vlaganje pritožb pri Komisiji, pri čemer mora Komisija v zvezi s temi pritožbami ukrepati; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja prizadevanje Komisije, da bi glede na omejen čas, ki je na voljo, čim bolj vključila deležnike, pozdravlja pa tudi podrobna obvestila o pripravljenosti, ki so podjetjem pomagala pri pripravah na neizogibne spremembe od 1. januarja 2021, ko je Združeno kraljestvo izstopilo iz carinske unije in notranjega trga; poziva vse države članice EU, pa tudi regije, naj poskrbijo, da bodo ti prvi meseci nove ureditve spričo novega statusa Združenega kraljestva potekali čim bolj gladko za vse gospodarske subjekte in državljane; priznava, da ima izstop Združenega kraljestva iz EU velike kratkoročne gospodarske posledice, ter poziva Komisijo, naj v celoti in pravočasno uporabi rezervo za prilagoditev na brexit v višini 5 milijard EUR, ko jo bosta sozakonodajalca sprejela, da bi pomagala sektorjem, podjetjem in delavcem ter državam članicam, ki jih bodo negativni in nepredvideni učinki novega odnosa med EU in Združenim kraljestvom najbolj prizadeli; |
| --- | --- |

12.

Trgovina

| 13. | poudarja, da še noben sporazum ni imel tako širokega področja uporabe, kar zadeva blagovno menjavo – dosežen je bil namreč cilj ničelnih kvot in ničelnih tarif, kar bo olajšalo trgovino z Združenim kraljestvom v okviru ustreznih pravil o poreklu, hkrati pa ščiti interese proizvajalcev v EU, med drugim z dvostransko kumulacijo, samopotrjevanjem porekla s strani izvoznikov in 12-mesečnim obdobjem izvzetja za nekatere dokumente; poudarja, kako pomembno je učinkovito zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev, zlasti kar zadeva prepoved zniževanja standardov in preprečitev dodatnega razhajanja v prihodnosti, v kombinaciji z že omenjenim izjemnim področjem uporabe sporazuma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da zaveze obeh strani glede trgovine s storitvami zagotavljajo raven liberalizacije, ki presega njune zaveze v STO – sporazum med drugim vsebuje v prihodnost usmerjeno klavzulo o državi z največjimi ugodnostmi, revizijsko zavezo za prihodnje izboljšave in posebna pravila za mobilnost strokovnjakov za poslovne namene (storitve iz „načina 4“); hkrati pa želi spomniti, da je Združeno kraljestvo s tem, ko je zapustilo notranji trg, izgubilo samodejno neomejeno pravico do opravljanja storitev po vsej EU; priznava jasne določbe o poklicnih kvalifikacijah, ki so zdaj drugačne, ker je Združeno kraljestvo tretja država; kljub temu pozdravlja mehanizem iz sporazuma, po katerem se lahko EU in Združeno kraljestvo pozneje za vsak primer posebej in za posamezne poklice dogovorita o dodatnih ureditvah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja poglavje o digitalni trgovini, ki vsebuje izrecno prepoved zahtev glede lokalizacije podatkov ali obveznega razkritja izvorne kode, kar je novost v doslej sklenjenih sporazumih EU o prosti trgovini, hkrati pa ohranja pravico EU do zakonskega urejanja tega področja in zahteve glede varstva podatkov; priznava, da lahko to digitalno poglavje služi kot vzor za prihodnje trgovinske sporazume; pozdravlja tudi regulativno sodelovanje na področju nastajajočih tehnologij, vključno z umetno inteligenco; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zadovoljen, ker sporazum kljub začetni zadržanosti Združenega kraljestva vsebuje doslej najambicioznejše splošno poglavje o javnih naročilih, ki presega sporazum o vladnih naročilih in zagotavlja enako obravnavo podjetij EU, ter poglavje o potrebah in interesih mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij; poudarja, da je bil v sporazumu o izstopu zaščiten obstoječi nabor geografskih označb, vendar obžaluje, da sporazum v nasprotju z zavezami iz politične izjave ne ureja prihodnjih geografskih označb; je kljub temu seznanjen s klavzulo o pregledu, ki omogoča razširitev zaščite v prihodnosti, in obe strani poziva, naj to klavzulo čim prej aktivirata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odločno poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezne platforme za regulativno usklajevanje in prek teh platform dejavno sodelujejo, da bo imel Parlament popoln pregled nad usklajevanjem ter da bo v prihodnosti mogoča visoka stopnja regulativnega zbliževanja v skladu z evropskim zelenim dogovorom, ter naj se izognejo nepotrebnim sporom, hkrati pa naj se ohrani pravica obeh pogodbenic do zakonskega urejanja, kot je poudarjeno v sporazumu; |
| --- | --- |

17.

Enaki konkurenčni pogoji

| 18. | pozdravlja splošen in sodoben naslov o enakih konkurenčnih pogojih za odprto in pošteno konkurenco ter trajnostni razvoj, ki bi ga bilo treba obravnavati kot vzor za druge prihodnje sporazume o prosti trgovini, o katerih se bo pogajala EU, zlasti:






  (i) | pravila o prepovedi zniževanja visokih ravni varstva na področju delovnih in socialnih standardov, okolja in podnebja, obdavčevanja, ki ga ni mogoče znižati na način, ki bi vplival na trgovino ali naložbe, ter pravila o konkurenci in podjetjih v državni lasti; |
| --- | --- | --- |

18.

(i)

pravila o prepovedi zniževanja visokih ravni varstva na področju delovnih in socialnih standardov, okolja in podnebja, obdavčevanja, ki ga ni mogoče znižati na način, ki bi vplival na trgovino ali naložbe, ter pravila o konkurenci in podjetjih v državni lasti;

| (ii) | možnost uporabe enostranskih izravnalnih ukrepov v primeru znatnega prihodnjega razhajanja na področju delovnih in socialnih standardov, varstva okolja ali podnebja ali nadzora subvencij, kadar takšno razhajanje pomembno vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenicama; treba je tudi zagotoviti, da se bo takšno znatno razhajanje s pomembnim vplivom na trgovino ali naložbe razlagalo široko in da ga bo mogoče dokazati na praktičen način, s čimer naj bi se preprečilo neupravičeno omejevanje možnosti za uporabo takšnih ukrepov; |
| --- | --- |

(ii)

možnost uporabe enostranskih izravnalnih ukrepov v primeru znatnega prihodnjega razhajanja na področju delovnih in socialnih standardov, varstva okolja ali podnebja ali nadzora subvencij, kadar takšno razhajanje pomembno vpliva na trgovino ali naložbe med pogodbenicama; treba je tudi zagotoviti, da se bo takšno znatno razhajanje s pomembnim vplivom na trgovino ali naložbe razlagalo široko in da ga bo mogoče dokazati na praktičen način, s čimer naj bi se preprečilo neupravičeno omejevanje možnosti za uporabo takšnih ukrepov;

| (iii) | dogovorjeni sklop zavezujočih načel za nadzor subvencij – konkurenti lahko izpodbijajo njihovo nespoštovanje in sodišča so pooblaščena, da upravičencem po potrebi odredijo vračilo subvencije, EU pa ima možnost, da na morebitno nespoštovanje s strani Združenega kraljestva odgovori z enostranskimi sankcijami, vključno z uvedbo tarif ali kvot za nekatere izdelke ali s prekinitvijo izvajanja drugih delov gospodarskega partnerstva; pri tem poudarja, da je treba spremljati novo ureditev Združenega kraljestva o državni pomoči ter oceniti učinkovitost mehanizma za obravnavanje neupravičenih subvencij, da bo dejansko pripomogel k izenačitvi konkurenčnih pogojev; |
| --- | --- |

(iii)

dogovorjeni sklop zavezujočih načel za nadzor subvencij – konkurenti lahko izpodbijajo njihovo nespoštovanje in sodišča so pooblaščena, da upravičencem po potrebi odredijo vračilo subvencije, EU pa ima možnost, da na morebitno nespoštovanje s strani Združenega kraljestva odgovori z enostranskimi sankcijami, vključno z uvedbo tarif ali kvot za nekatere izdelke ali s prekinitvijo izvajanja drugih delov gospodarskega partnerstva; pri tem poudarja, da je treba spremljati novo ureditev Združenega kraljestva o državni pomoči ter oceniti učinkovitost mehanizma za obravnavanje neupravičenih subvencij, da bo dejansko pripomogel k izenačitvi konkurenčnih pogojev;

| (iv) | vendar obžaluje, da za poglavje o obdavčitvi ne veljajo določbe o reševanju sporov niti izravnalni ukrepi; poziva Komisijo, naj bo še naprej pozorna na vprašanja obdavčitve in pranja denarja, kjer bi bilo treba uporabiti vsa razpoložljiva orodja, kot je uvrščanje na posebne sezname, s katerimi bi Združeno kraljestvo odvrnili od uvajanja nepoštenih praks; v zvezi s tem želi spomniti, da se lahko štiri leta po začetku veljavnosti sporazuma zahteva pregled razdelka o trgovini, če bi se v tem času pojavila neravnovesja; |
| --- | --- |

(iv)

vendar obžaluje, da za poglavje o obdavčitvi ne veljajo določbe o reševanju sporov niti izravnalni ukrepi; poziva Komisijo, naj bo še naprej pozorna na vprašanja obdavčitve in pranja denarja, kjer bi bilo treba uporabiti vsa razpoložljiva orodja, kot je uvrščanje na posebne sezname, s katerimi bi Združeno kraljestvo odvrnili od uvajanja nepoštenih praks; v zvezi s tem želi spomniti, da se lahko štiri leta po začetku veljavnosti sporazuma zahteva pregled razdelka o trgovini, če bi se v tem času pojavila neravnovesja;

| (v) | opozarja, da se določbe o enakih konkurenčnih pogojih uporabljajo na splošno, tudi v tako imenovanih posebnih ekonomskih conah; |
| --- | --- |

(v)

opozarja, da se določbe o enakih konkurenčnih pogojih uporabljajo na splošno, tudi v tako imenovanih posebnih ekonomskih conah;

| 19. | poudarja, da sta ustrezno spremljanje in ustrezen nadzor ključnega pomena za dobro razumevanje preostalih in novih ovir, s katerimi se bodo podjetja, zlasti mala in srednja, srečevala na terenu; poudarja, da je treba preprečiti nepotrebno regulativno negotovost, nastajanje upravnih bremen in dodatno zapletanje postopkov, saj bi to dodatno obremenilo podjetja in povečalo stroške; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo s poslovno skupnostjo, zlasti z malimi in srednjimi podjetji, da bi ublažile novonastale trgovinske ovire; |
| --- | --- |

19.

Upravljanje

| 20. | pozdravlja horizontalni okvir upravljanja in institucionalni okvir, določen v sporazumu, ki zagotavlja skupno skladnost, povezanost in izvrševanje vseh poglavij ter tako preprečuje vzpostavljanje dodatnih vzporednih struktur in birokracije ter zagotavlja pravno varnost in trdna jamstva za spoštovanje s strani obeh pogodbenic; priznava zlasti trden mehanizem za reševanje morebitnih sporov med EU in Združenim kraljestvom glede razlage ali izvajanja njunih zavez; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja klavzulo o nediskriminaciji v poglavju o upravljanju, ki zagotavlja, da Združeno kraljestvo v svoji nacionalni vizumski politiki pri izdaji kratkoročnih vizumov ne sme razlikovati med državljani držav članic EU; obsoja diskriminacijsko obravnavo nekaterih državljanov EU (iz Bolgarije, Estonije, Litve, Romunije in Slovenije), ki v Združenem kraljestvu v primeru taks za delovni vizum in potrdilo o plačilu stroškov niso upravičeni do enakega režima vizumskih taks kot državljani drugih 22 držav članic; |
| --- | --- |

21.

Varnost, zunanje zadeve in razvoj

| 22. | obžaluje, da je Združeno kraljestvo v nasprotju s politično izjavo, ki predvideva ambiciozno, široko, poglobljeno in prožno partnerstvo na področju zunanje politike, varnosti in obrambe, zavrnilo pogajanja o vključitvi teh vidikov s sporazum; kljub temu opozarja, da je v interesu obeh strani, da ohranita tesno in trajno sodelovanje na teh področjih, zlasti za spodbujanje miru in varnosti, vključno z bojem proti terorizmu, spodbujanje svetovnega reda, ki temelji na pravilih, učinkovitega multilateralizma in ustanovne listine OZN, utrjevanje demokracije in pravne države ter varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu s členom 21 PEU; predlaga, naj prihodnje sodelovanje in usklajevanje med EU in Združenim kraljestvom ureja sistemska platforma za posvetovanje in usklajevanje na visoki ravni o zunanjepolitičnih vprašanjih, vključno z izzivi, ki jih predstavljajo države, kot sta Rusija in Kitajska, tesno sodelovanje pri varnostnih vprašanjih, tudi v okviru sodelovanja med EU in Natom, ter sistematično preferenčno sodelovanje, zlasti kar zadeva mirovne operacije; glede na skupne vrednote in interese EU in Združenega kraljestva poziva zlasti k poglobljenemu sodelovanju in usklajevanju v zvezi s politikami sankcij ter k vzpostavitvi mehanizma za usklajevanje na tem področju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v zvezi s tem je zelo nezadovoljen z odločitvijo Združenega kraljestva, da zniža diplomatski status Evropske unije, in ustrezne organe Združenega kraljestva poziva, naj ta ukrep nemudoma odpravijo, Komisijo pa, naj se odločno zavzame za pravilno izvajanje ustanovnih pogodb EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je Združeno kraljestvo pomemben akter na področju razvojne in humanitarne pomoči zaradi obsega uradne razvojne pomoči (kljub zmanjšanju z 0,7 % na 0,5 % BND), strokovnega znanja, zmogljivosti za izvajanje projektov ter poglobljenih odnosov z državami Commonwealtha in državami v razvoju; spodbuja ga, naj poskuša čim bolj omejiti negativne posledice svojega izstopa iz EU za države v razvoju in izpolni zavezo, da bo imelo vodilno vlogo na področju razvojne in humanitarne pomoči; poziva k tesnemu usklajevanju in sodelovanju donatorjev med EU in Združenim kraljestvom, vključno z možnostjo medsebojnega izkoriščanja zmogljivosti, da bi čim bolj povečali uspešnost, razvojno učinkovitost in napredek pri doseganju ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

24.

Posebna sektorska vprašanja in tematsko sodelovanje

| 25. | meni, da je notranji trg glavni dosežek Evropske unije, ki je zelo koristen za gospodarstvi obeh strani in temelj, ki državljanom omogoča vse boljšo kakovost življenja; poudarja, da bi moralo biti to novo obdobje gospodarskega partnerstva usmerjeno v ustvarjanje obojestransko koristnih priložnosti in nikakor ne bi smelo voditi v rahljanje celovitosti in delovanja notranjega trga in carinske unije; meni, da je razširitev olajšav za pooblaščene gospodarske subjekte primerno sredstvo za preprečevanje izkrivljanja trgovine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi morala EU kot del izvajanja posebno pozornost nameniti skladnosti carinskih kontrol, opravljenih pred vstopom blaga na notranji trg (bodisi iz Združenega kraljestva bodisi iz drugih tretjih držav prek Združenega kraljestva), kot je predvideno v sporazumu, in vztraja, da je zagotavljanje skladnosti blaga s pravili notranjega trga izrednega pomena; poudarja, da je treba več vlagati v objekte za carinske kontrole ter da se morata strani nadalje usklajevati in si izmenjevati informacije, da bi v čim večji meri preprečili motnje v trgovanju ter ohranili celovitost carinske unije v interesu potrošnikov in podjetij; meni, da je nujno potrebno nemoteno sodelovanje med carinskimi organi in organi za nadzor trga, ter izraža zaskrbljenost, zlasti glede navzočnosti EU v Severni Irski s potrebno operativno zmogljivostjo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da negotovost glede veljavnih pravil že negativno vpliva na navade potrošnikov in njihovo zaupanje v čezmejno nakupovanje, ter poziva vlado Združenega kraljestva, Komisijo in države članice, naj hitro izvedejo ukrepe za varstvo potrošnikov iz sporazuma ter poglobijo sodelovanje pri različnih sektorskih politikah v zvezi s trajnostnimi proizvodnimi metodami in varnostjo proizvodov; poziva k preglednosti vzdolž dobavne verige proizvodov in storitev v korist potrošnikov ter poudarja, da so cene, ki odražajo skupne stroške nakupa, vključno z vsemi veljavnimi pristojbinami in dajatvami, in jasno izražene veljavne pravice potrošnikov ključne za preprečevanje trenj in spodbujanje zaupanja potrošnikov pri čezmejnih nakupih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da so bile nekatere ribiške skupnosti prizadete, pri čemer ugotavlja, da so določbe o ribolovu, ki uvajajo 25-odstotno postopno zmanjšanje v 5 letih in pol, na koncu manj škodljive kot popolno zaprtje voda Združenega kraljestva; zato poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da 25-odstotno zmanjšanje ne bo nikoli preseženo in da bo ostal v veljavi vzajemni dostop; v zvezi s tem je zaskrbljen, ker lahko partnerski svet spreminja priloge 35, 36 in 37; zahteva, da se pred vsako tako spremembo opravi ustrezno posvetovanje s Parlamentom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer ob koncu tega obdobja in opozarja Združeno kraljestvo, da je njegov neprekinjen dostop do trgov EU neposredno povezan z dostopom ribištva EU do voda Združenega kraljestva po tem obdobju; opozarja, da če bi Združeno kraljestvo po začetnem obdobju 5 let in pol razmišljalo o omejitvi dostopa, bo EU lahko ukrepala za zaščito svojih interesov, tudi s ponovno uvedbo tarif ali kvot za uvoz rib iz Združenega kraljestva ali z začasno ustavitvijo izvajanja drugih delov sporazuma, če bi obstajalo tveganje resnih gospodarskih ali socialnih težav za ribiške skupnosti EU; globoko obžaluje, da se pravice EU do ribolova izpodbijajo z različnimi sredstvi zaradi nezmožnosti, da bi pravočasno sprejeli sporazum o celotnih dovoljenih ulovih in kvotah, ter zaradi nesprejemljivih tehničnih ukrepov in spornih omejevalnih razlag pogojev za pridobitev dovoljenj; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je zelo zaskrbljen zaradi morebitnih posledic odstopanja Združenega kraljestva od predpisov Unije o tehničnih ukrepih in druge povezane zakonodaje Unije s področja okolja, ki bi lahko za nekatera evropska ribiška plovila pomenila dejansko omejitev dostopa do voda Združenega kraljestva; opozarja, da morata v skladu s sporazumom obe strani z znanstveno preverljivimi podatki natančno utemeljiti, da so morebitne spremembe na tem področju nediskriminirajoče in potrebne, s čimer bi zagotovili dolgoročno okoljsko trajnostnost; poziva Komisijo, naj posebno pozorno spremlja, ali so ti pogoji izpolnjeni, in se odločno odzove, če bo Združeno kraljestvo ravnalo diskriminirajoče; |
| --- | --- |

30.

| 31. | izraža zaskrbljenost zaradi posledic različnih pravil, ki veljajo za ozemlja s posebnim statusom, povezanim z Združenim kraljestvom, zlasti kronska odvisna ozemlja in čezmorska ozemlja; poziva Komisijo, naj tem ozemljem in njihovim posebnostim nameni posebno pozornost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zaskrbljen, kako se bo v sporazumu obravnavalo morebitno prihodnje enostransko znižanje socialnih in delovnih standardov s strani Združenega kraljestva ter kako se mu bo nasprotovalo; znova poudarja, da je treba vsako enostransko znižanje socialnih in delovnih standardov na škodo evropskih delavcev in podjetij hitro obravnavati in popraviti, da se ohranijo enaki konkurenčni pogoji; obžaluje tudi, da Združeno kraljestvo, kljub temu da bi v skladu s členom 127 sporazuma o izstopu moralo sprejeti potrebne ukrepe za prenos direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter direktive o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih (13) v prehodnem obdobju, tega še ni storilo, zaradi česar so delavci v Združenem kraljestvu prikrajšani za nekatere na novo uveljavljene pravice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja dejstvo, da je novi mehanizem za sodelovanje na področju koordinacije sistemov socialne varnosti blizu obstoječim pravilom iz Uredbe (ES) št. 883/2004 (14) o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 (15) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004; pozdravlja zlasti dejstvo, da so v sporazumu ohranjene določbe EU o nediskriminaciji, enaki obravnavi in seštevanju dob; kljub temu obžaluje omejitve stvarnega področja uporabe in zlasti dejstvo, da v sporazum niso vključene družinske dajatve, dajatve za dolgotrajno nego, denarne dajatve, za katere se ne plačujejo prispevki, in možnost izvoza dajatve za brezposelnost; poziva pogodbenici, naj državljanom, prizadetim zaradi omejitev prostega gibanja, takoj zagotovita konkretne in zanesljive informacije o njihovih pravicah do prebivanja, dela in koordinacije sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je seznanjen z začasno določbo o prenosu osebnih podatkov v Združeno kraljestvo; ponovno opozarja na svoji resoluciji z dne 12. februarja 2020 in 18. junija 2020 o pomenu varstva podatkov kot temeljne pravice in ključnega dejavnika za digitalno gospodarstvo; opozarja, da mora biti v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije raven varstva Združenega kraljestva, kar zadeva ustreznost okvira Združenega kraljestva za varstvo podatkov, „v bistvu enakovredna“ ravni varstva, ki jo zagotavlja pravni okvir EU, vključno z nadaljnjimi prenosi v tretje države, bodisi komercialnimi prenosi bodisi prenosi za namene kazenskega pregona; je seznanjen, da se je 19. februarja 2021 začel postopek za sprejetje dveh sklepov o ustreznosti prenosa osebnih podatkov v Združeno kraljestvo v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (16) in direktivo o preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (17); poziva Komisijo, naj ne sprejme pozitivnega sklepa o ustreznosti, če pogoji, določeni v zakonodaji in sodni praksi EU, ne bodo v celoti upoštevani; poudarja, da sklep o ustreznosti ne more biti predmet pogajanj med Združenim kraljestvom in EU, saj se nanaša na varstvo temeljne pravice, ki jo priznavajo Evropska konvencija o človekovih pravicah, Listina in ustanovni pogodbi EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da sporazum vzpostavlja izjemno tesno sodelovanje z Združenim kraljestvom na področju kazenskega pregona in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki je med sodelovanji s tretjimi državami brez primere; poudarja, da naslov III dela III sporazuma kot dodatno varovalo določa posebno ureditev za reševanje sporov glede na občutljivo področje, ki ga ureja; pozdravlja določbe o začasni prekinitvi in prenehanju veljavnosti naslova III, zlasti pogojenost z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obžaluje, da se zahteve Parlamenta glede skupnega pristopa EU k azilu, migracijam in upravljanju meja niso obravnavale in da je treba ta pomembna vprašanja, ki vplivajo tudi na pravice najbolj ranljivih, kot so mladoletniki brez spremstva, zdaj obravnavati v okviru dvostranskega sodelovanja; poziva k hitremu dogovoru med EU in Združenim kraljestvom o ustreznem sporazumu, ki bi nadomestil dublinsko uredbo (18); |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da sporazum ni dovolj ambiciozen na področju politik mobilnosti, in poziva k oblikovanju varnih zakonitih migracijskih poti med EU in Združenim kraljestvom; pozdravlja določbe o vizumih za kratkoročne obiske in klavzulo o nediskriminaciji med državami članicami; poziva Združeno kraljestvo, naj državljanov EU ne diskriminira na podlagi državljanstva, tako pri vpisu v shemo za pridobitev statusa za državljane EU kot pri vprašanjih mobilnosti in vizumov; poziva Komisijo, naj strogo izvršuje načelo vzajemnosti; obsoja diskriminirajočo odločitev Združenega kraljestva o uporabi različnih taks za delovne vizume za državljane nekaterih držav članic EU, na primer za vizume za sezonsko delo ter vizume za zdravstvene delavce in negovalce; poudarja, da je pomembno, da se državljanom EU zagotovi enak dostop do trga dela Združenega kraljestva in da morajo za vse državljane EU veljati enake takse, zato poziva Združeno kraljestvo, naj svojo odločitev nemudoma prekliče; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj Parlament v celoti obvešča o spremljanju izvajanja sporazuma s strani Evropske centralne banke, evropskih nadzornih organov, Evropskega odbora za sistemska tveganja in Enotnega odbora za reševanje ter o dogajanju na trgu finančnih storitev, da bi pravočasno zaznali morebitne motnje v delovanju trga in dejavnike, ki bi lahko ogrozili finančno stabilnost, celovitost trga in zaščito vlagateljev; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj uporabi razpoložljiva orodja, razmisli o novih orodjih pri prihodnji reviziji okvira za preprečevanje pranja denarja, zagotovi lojalno sodelovanje pri preglednosti upravičenega lastništva, zajamči enake konkurenčne pogoje in zaščiti enotni trg pred tveganji, povezanimi s pranjem denarja in financiranjem terorizma, ki izvirajo iz Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | z zadovoljstvom ugotavlja, da sporazum vključuje zaveze o davčni preglednosti in pošteni davčni konkurenci ter skupno politično izjavo o boju proti škodljivim davčnim režimom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja napoved sporazuma med Združenim kraljestvom in EU o memorandumu o soglasju o finančnih storitvah, vendar obžaluje, da se je Združeno kraljestvo odločilo odobriti sklepe o enakovrednosti le posameznim državam EGP, vključno z državami članicami Evropske unije, ne pa Uniji kot celoti; želi opomniti, da ti sklepi obsegajo več pravnih področij, za katere velja na ravni EU harmonizacija, in da nadzor v nekaterih primerih neposredno izvajajo organi EU; zato poziva Komisijo, naj ugotovi, ali so bili sklepi Združenega kraljestva o enakovrednosti naslovljeni na EU kot celoto, preden sprejme lastne ugotovitve o enakovrednosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je treba dodatno pojasniti področje uporabe prepovedi poslabšanja položaja v davčnih zadevah; se boji, kakšen vpliv bodo imele različne zakonodaje o davčnih zadevah; je zlasti zaskrbljen zaradi zgodnje napovedi Združenega kraljestva, da se zavezuje le k obveznemu razkritju aranžmajev, o katerih se poroča, ki temelji na šibkejših mednarodnih standardih, ter obžaluje javne izjave o odprtju prostocarinskih območij v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da se zaradi nejasne terminologije ter nezavezujočih ali nepredvidljivih pravnih pravil in nadzornih mehanizmov s področja obdavčevanja v sporazumu povečuje tveganje fiskalnega dampinga; poleg tega ugotavlja, da bi lahko izvrševanje sporazuma povzročilo nerešljive spore, ker ne vsebuje klavzul z neposrednim učinkom, tudi glede škodljivih davčnih praks; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so pogoji za državno davčno pomoč strožji v trgovinskih sporazumih EU s Švico in Kanado; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da se sporazum ne uporablja za kronska odvisna ozemlja in čezmorska ozemlja Združenega kraljestva; meni, da bi bilo treba opraviti temeljit pregled, ki bi zagotovil, da v sporazumu ni vrzeli, ki bi omogočale, da se ta ozemlja uporabijo za razvoj novih škodljivih davčnih shem, ki bodo vplivale na delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja dejstvo, da bo Pariški sporazum bistveni element sporazuma; vendar obžaluje, da se na osnovni ravni varstva podnebja v zvezi s toplogrednimi plini niso upoštevali revidirani cilji za celotno gospodarstvo za leto 2030, ki bodo kmalu sprejeti; poleg tega poudarja, da namerava EU nadalje okrepiti in razširiti obseg svojega sistema trgovanja z emisijami; meni, da bi v primeru znatnih razlik med sistemom EU in sistemom Združenega kraljestva za trgovanje z emisijami to lahko povzročilo izkrivljanje enakih konkurenčnih pogojev, zato bi bilo to mogoče upoštevati pri uporabi mehanizma EU za ogljično prilagoditev na mejah, ko bo ta enkrat vzpostavljen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja določbe o sodelovanju na področju zdravstvene varnosti, ki pogodbenicama in pristojnim organom držav članic omogočajo izmenjavo ustreznih informacij, vendar obžaluje, da je bilo to sodelovanje omejeno na oceno „znatnih“ tveganj za javno zdravje in na usklajevanje ukrepov, ki bi lahko bili potrebni za varovanje javnega zdravja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja dejstvo, da se standardi EU na področju varnosti hrane ne bodo spremenili in da je cilj sporazuma varovanje visokih sanitarnih in fitosanitarnih standardov EU; ponovno poudarja, da bodo trgovinski tokovi blaga, za katerega veljajo sanitarni in fitosanitarni ukrepi, med EU in Združenim kraljestvom izjemno obsežni in da bi EU morala imeti ustrezen postopek usklajevanja, da bi preprečila nedosledne kontrolne preglede blaga Združenega kraljestva v pristaniščih EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja obsežno poglavje o zračnem prometu v sporazumu, ki bi moralo zagotoviti, da bodo strateški interesi EU zaščiteni, vanj pa so vključene tudi ustrezne določbe o dostopu do trga, prometnih pravicah, letih pod skupno oznako in pravice potnikov; pozdravlja posebne določbe o enakih konkurenčnih pogojih v poglavju o letalstvu, na podlagi katerih bodo letalski prevozniki iz EU in Združenega kraljestva konkurirali pod enakimi pogoji; je seznanjen z rešitvijo za predpise o lastništvu in nadzoru, ki urejajo dostop do notranjega trga, hkrati pa omogočajo nadaljnjo liberalizacijo v prihodnje; pozdravlja posebno poglavje o varnosti v letalstvu, ki določa tesno sodelovanje na področju varnosti v letalstvu in upravljanja zračnega prometa; meni, da to sodelovanje Unije ne bi smelo omejevati pri določanju ravni zaščite, ki se ji zdi primerna za varnost; poudarja pomen prihodnjega tesnega sodelovanja med organom Združenega kraljestva za civilno letalstvo in Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja, da sporazum zagotavlja povezljivost brez kvot med EU in Združenim kraljestvom za cestne prevoznike, hkrati pa polne pravice tranzita čez ozemlje druge pogodbenice, tako imenovani kopenski most; pozdravlja trdne enake konkurenčne pogoje ter posebne določbe za cestni promet, dogovorjene na pogajanjih, ki bodo Združeno kraljestvo zavezali visokim standardom EU za cestni prevoz; pri tem poudarja, da sporazum med drugim vključuje standarde za dostop do poklica, napotitev voznikov, čas vožnje in počitek, tahografe ter težo in mere vozil; ugotavlja, da ti standardi zagotavljajo pošteno konkurenco, pa tudi dobre delovne pogoje za voznike in visoko raven varnosti v cestnem prometu; pozdravlja posebne določbe v zvezi s Severno Irsko, ki priznavajo poseben položaj Irske in zaradi katerih bodo motnje v gospodarstvu na celotnem irskem otoku manjše; poziva države članice, naj naredijo več, da bi deležnikom na področju prometa zagotovile točne in koristne informacije, delujoče in zanesljive ustrezne informacijske sisteme ter spletni dostop do vseh dokumentov, potrebnih za tranzit; opozarja, da je treba razmisliti o finančni podpori nekaterim pristaniščem, da bi hitro odpravili ovire za fizično infrastrukturo, ki nastajajo zaradi daljše čakalne dobe za prevoznike, ki prečkajo mejo; poziva k tesnemu sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom, da bi preprečili nepotrebne zamude in motnje v prometnem sistemu ter vzdrževali čim boljšo povezljivost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja nadaljevanje evropskega sodelovanja z Združenim kraljestvom na področju znanosti, raziskav, inovacij in vesolja; poudarja, da je treba podpirati mobilnost raziskovalcev, da bi zagotovili prost pretok znanstvenega znanja in tehnologije; poziva operaterje mobilnih storitev, naj še naprej uporabljajo načelo „gostovanja kot doma“ tako v EU kot v Združenem kraljestvu; ugotavlja, da poglavje o energiji preneha veljati 30. junija 2026; poudarja, da je treba glede na medsebojno povezanost obeh energetskih trgov in glede na dejstvo, da bo Severna Irska ostala del notranjega energetskega trga EU, tudi po tem datumu še naprej sodelovati pri vseh energetskih vprašanjih; je seznanjen s sporazumom med EU in Združenim kraljestvom o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije; obžaluje, da Parlament ni del postopka odobritve, saj po pogodbi o Euratomu nima določene vloge; poziva k sprejetju memoranduma o soglasju, ki bo temeljil na okviru sodelovanja na področju energije v Severnem morju in vključeval skupne projekte, pomorsko prostorsko načrtovanje in vključevanje morske energije v energetske trge; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja pravila, ki urejajo sodelovanje Združenega kraljestva v programih Unije, določena v ustreznem oddelku sporazuma; meni, da ta pravila v grobem ustrezajo pričakovanjem Evropskega parlamenta iz njegovega priporočila Svetu z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska; meni zlasti, da ta pravila ščitijo finančne interese Unije; v zvezi s tem pozdravlja uporabo samodejnega popravljalnega mehanizma za program Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja pridružitev Združenega kraljestva programu Obzorje Evropa; pozdravlja tudi dejstvo, da namerava Združeno kraljestvo sodelovati v programu Euratoma za raziskave in usposabljanje, komponenti Copernicus, ki je sestavni del vesoljskega programa, in projektu ITER ter da bo imelo dostop do storitev za nadzor in sledenje v vesolju v vesoljskem programu; pozdravlja dejstvo, da bo program PEACE+ predmet ločenega sporazuma o financiranju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | globoko obžaluje odločitev Združenega kraljestva, da ne bo sodelovalo v programu Erasmus+ v večletnem finančnem okviru 2021–2027; poudarja, da bo imela ta odločitev negativne posledice za obe strani, saj bodo posamezniki in organizacije v EU in Združenem kraljestvu prikrajšani za edinstvene priložnosti v projektih izmenjave in sodelovanja; je še posebej presenečen, da je Združeno kraljestvo kot razlog za svojo odločitev navedlo pretirane stroške udeležbe; poziva ga, naj uporabi obdobje mirovanja, predvideno v skupni izjavi o sodelovanju v programih EU, za ponovni premislek o svojem stališču; pozdravlja velikodušno ponudbo Irske, da bo vzpostavila mehanizem in financiranje, s katerima bodo študentje iz Severne Irske tudi v prihodnje lahko sodelovali; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da so izobraževanje in raziskave sestavni del akademskega sodelovanja in da so sinergije med programoma Obzorje Evropa in Erasmus+ ključna razsežnost nove generacije programov; poudarja, da bo pozorno spremljal razmere in zagotovil, da diferenciran pristop udeležbe Združenega kraljestva v obeh programih akademskega sodelovanja, ki ju organizira EU, ne bo ogrozil njune učinkovitosti ali rezultatov preteklega sodelovanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je pomembno zagotavljati zaščito vseh razsežnosti finančnih interesov Unije in da Združeno kraljestvo v celoti spoštuje svoje finančne obveznosti iz sporazuma; poudarja potrebo po tesnem sodelovanju na področju DDV in carinskih dajatev, da se zagotovita ustrezno pobiranje in izterjava sredstev; poudarja, da so carinski postopki zelo zapleteni in da je treba nenehno zagotavljati hitro izmenjavo informacij in tesno sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom, da se zagotovita učinkovit nadzor in kliring, ter izvrševanje ustrezne zakonodaje; poudarja tudi, da je treba preprečiti carinske goljufije in goljufije na področju DDV, tudi nezakonito trgovino z blagom ali tihotapljenje, in sicer z ustreznim nadzorom, ki upošteva verjetnost, da bo pri določenem blagu prišlo do nezakonite trgovine, tihotapljenja ali do oddaje nepravilnih izjav o poreklu ali vsebini blaga; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba v celoti spoštovati izvajanje sporazuma ter pravico do dostopa služb Komisije, Evropskega računskega sodišča, urada OLAF in Evropskega javnega tožilstva ter pravico Evropskega parlamenta do nadzora v skladu z določbami o tesnem sodelovanju med pogodbenicama; poleg tega poudarja pomen pristojnosti Sodišča Evropske unije v zvezi z odločitvami Komisije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je intelektualna lastnina zelo pomembna in da je treba zagotoviti kontinuiteto ureditve, iz česar so izvzete prihodnje geografske označbe; pozdravlja okrepljeno zaščito pravic intelektualne lastnine, določene v sporazumu, ki zajema vse vrste pravic intelektualne lastnine, ter določbe o izvrševanju in sodelovanju, ki zajemajo širok nabor ukrepov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | globoko obžaluje, da obstoječe oblike družb obeh strani, kot so evropska družba ali družbe z omejeno odgovornostjo, niso del sporazuma in jih nasprotna stran ne bo več sprejela; kljub temu je zadovoljen, da sta obe strani pri zaščiti gospodarskih subjektov upoštevali potrebo po trajnostnem in konkurenčnem okolju za razvoj s tem, da sta se zavezali ohranjanju delovnih in socialnih standardov ter se strinjali o določbah o prepovedanih praksah ter o izvrševanju in sodelovanju pri politiki konkurence; |
| --- | --- |

58.

| 59. | obžaluje, da pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah ni bilo del pogajanj o prihodnjem partnerstvu med EU in Združenim kraljestvom, ter poudarja, da je treba čim prej doseči skupni dogovor na tem področju; v zvezi s tem opozarja, da bi morala EU zelo skrbno razmisliti o svoji odločitvi o možnosti, da Združeno kraljestvo ostane pogodbenica Luganske konvencije iz leta 2007, zlasti ob upoštevanju njenega protokola 2 o enotni razlagi konvencije in možnosti ohranitve splošnega ravnovesja odnosov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ter da bi bilo učinkovito sodelovanje in dialog med Komisijo in Parlamentom, zlasti z Odborom za pravne zadeve, ki je zadolžen za tolmačenje in uporabo mednarodnega prava, bistvenega pomena, če to vpliva na EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | globoko obžaluje, da s sporazumom ni vzpostavljena podrobna in razumna rešitev v zvezi z zakonskimi spori, starševsko odgovornostjo in drugimi družinskimi zadevami; zato pozdravlja možnosti za okrepljeno sodelovanje, vsaj glede ključnih vprašanj družinskega prava in praktičnega sodelovanja na področju starševske odgovornosti, protipravnega odvzema otrok in preživninskih obveznosti, ki se lahko zagotovijo s sodelovanjem Združenega kraljestva kot opazovalca na sejah Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje, da sporazum Sodišču Evropske unije ne daje praktično nobene vloge, čeprav sta se pogodbenici v politični izjavi zavezali, da bosta zagotovili, da bo arbitražni senat Sodišče Evropske unije zaprosil za zavezujočo sodbo v zadevah, v katerih se zaradi spora med njima pojavi vprašanje razlage pojmov prava EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ugotavlja, da se sporazum ne uporablja v Gibraltarju in na njegovem ozemlju ne učinkuje; je seznanjen s predhodnim dogovorom med Španijo in Združenim kraljestvom o predlaganem okviru za sporazum med EU in Združenim kraljestvom o prihodnjih odnosih Gibraltarja z EU, ki bo omogočil uporabo ustreznih določb schengenskega pravnega reda v Gibraltarju; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  UL L 444, 31.12.2020, str. 2.

(2)  UL C 298, 23.8.2018, str. 24.

(3)  UL C 346, 27.9.2018, str. 2.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 32.

(5)  UL C 162, 10.5.2019, str. 40.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0016.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0006.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0033.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0152.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0018.

(11)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

(12)  UL C 34, 31.1.2020, str. 1.

(13)  Direktiva (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (UL L 186, 11.7.2019, str. 105).

(14)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

(15)  Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 284, 30.10.2009, str. 1).

(16)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(17)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

(18)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/38

---

P9_TA(2021)0143

Varstvo tal

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (2021/2548(RSP))

(2021/C 506/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 191, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 191,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019 o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019 o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. oktobra 2020 z naslovom „Biotska raznovrstnost – potrebno je nujno ukrepanje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. oktobra 2020 z naslovom „Biotska raznovrstnost – potrebno je nujno ukrepanje“,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (1) (sedmi okoljski akcijski program) in njegove vizije za leto 2050, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (1) (sedmi okoljski akcijski program) in njegove vizije za leto 2050,

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (COM(2006)0232), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (COM(2006)0232),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (7) (direktiva o nitratih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (7) (direktiva o nitratih),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/128/ES z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (8) ter njenih poznejših sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/128/ES z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (8) ter njenih poznejših sprememb,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008 (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (12),

| — | ob upoštevanju političnih smernic Komisije za obdobje 2019–2024, zlasti cilja o Evropi brez emisij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic Komisije za obdobje 2019–2024, zlasti cilja o Evropi brez emisij,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (za osmi okoljski akcijski program – OAP) (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (za osmi okoljski akcijski program – OAP) (COM(2020)0652),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju poročila o stanju svetovnih virov tal, ki so ga leta 2015 objavili Medvladna tehnična skupina za tla (ITPS), Svetovno partnerstvo za tla (GSP) in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o stanju svetovnih virov tal, ki so ga leta 2015 objavili Medvladna tehnična skupina za tla (ITPS), Svetovno partnerstvo za tla (GSP) in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. februarja 2021 o izvajanju tematske strategije za varstvo tal in dejavnosti, ki potekajo v zvezi s tem (COM(2012)0046), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. februarja 2021 o izvajanju tematske strategije za varstvo tal in dejavnosti, ki potekajo v zvezi s tem (COM(2012)0046),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom „Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom „Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo“ (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji na področju kemikalij za trajnostnost – okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji na področju kemikalij za trajnostnost – okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2002 o razvoju tematske strategije za varstvo tal (COM(2002)0179), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2002 o razvoju tematske strategije za varstvo tal (COM(2002)0179),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 12. aprila 2012 glede smernic o dobrih praksah za omejevanje, zmanjševanje ali uravnoteženje pozidave tal (SWD(2012)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 12. aprila 2012 glede smernic o dobrih praksah za omejevanje, zmanjševanje ali uravnoteženje pozidave tal (SWD(2012)0101),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. novembra 2003 o sporočilu Komisije o razvoju tematske strategije za varstvo tal (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. novembra 2003 o sporočilu Komisije o razvoju tematske strategije za varstvo tal (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o tematski strategiji za varstvo tal (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o tematski strategiji za varstvo tal (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o tematski strategiji za varstvo tal (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o tematski strategiji za varstvo tal (21),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. januarja 2013 o izvajanju tematske strategije za varstvo tal (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. januarja 2013 o izvajanju tematske strategije za varstvo tal (22),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o razvoju tematske strategije za varstvo tal (COM(2002)0179) (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o razvoju tematske strategije za varstvo tal (COM(2002)0179) (23),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. februarja 2021 o agroekologiji (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. februarja 2021 o agroekologiji (CDR 3137/2020),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 33/2018 z naslovom „Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 33/2018 z naslovom „Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi“,

| — | ob upoštevanju pregleda ustreznosti zakonodaje EU o vodah (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda ustreznosti zakonodaje EU o vodah (SWD(2019)0439),

| — | ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 15 o zaščiti, obnovi in spodbujanju trajnostnega izkoriščanja kopenskih ekosistemov, trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, boju proti dezertifikaciji, zaustavitvi degradacije tal in odpravi njenih posledic ter zaustavitvi upadanja biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 15 o zaščiti, obnovi in spodbujanju trajnostnega izkoriščanja kopenskih ekosistemov, trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, boju proti dezertifikaciji, zaustavitvi degradacije tal in odpravi njenih posledic ter zaustavitvi upadanja biotske raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju nove leipziške listine o preobrazbeni moči mest za skupno dobro, ki je bila sprejeta na neformalnem ministrskem srečanju o mestni politiki 30. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove leipziške listine o preobrazbeni moči mest za skupno dobro, ki je bila sprejeta na neformalnem ministrskem srečanju o mestni politiki 30. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji/degradaciji tal (UNCCD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji/degradaciji tal (UNCCD),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti (UNCBD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti (UNCBD),

| — | ob upoštevanju poročila o oceni degradacije in obnove tal, ki ga je 23. marca 2018 objavila Medvladna platforma o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o oceni degradacije in obnove tal, ki ga je 23. marca 2018 objavila Medvladna platforma o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom „The European environment – state and outlook 2020“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom „The European environment – state and outlook 2020“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020),

| — | ob upoštevanju poročila „The State of Soil in Europe – A contribution of the JRC to the European Environment Agency’s Environment State and Outlook Report“ (Stanje tal v Evropi – prispevek JRC k poročilu Evropske agencije za okolje o stanju in napovedih za evropsko okolje), ki sta ga leta 2012 objavila Komisija in Skupno raziskovalno središče, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „The State of Soil in Europe – A contribution of the JRC to the European Environment Agency’s Environment State and Outlook Report“ (Stanje tal v Evropi – prispevek JRC k poročilu Evropske agencije za okolje o stanju in napovedih za evropsko okolje), ki sta ga leta 2012 objavila Komisija in Skupno raziskovalno središče,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 8. avgusta 2019 o podnebnih spremembah in zemljiščih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 8. avgusta 2019 o podnebnih spremembah in zemljiščih,

| — | ob upoštevanju poročila Urada ZN za zmanjševanje tveganja nesreč (UNRR) iz leta 2018 z naslovom „Economic losses, poverty & disasters: 1998-2017“ (Gospodarske izgube, revščina in katastrofe: 1998–2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada ZN za zmanjševanje tveganja nesreč (UNRR) iz leta 2018 z naslovom „Economic losses, poverty & disasters: 1998-2017“ (Gospodarske izgube, revščina in katastrofe: 1998–2017),

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Svetu in Komisiji o varstvu tal (O-000024/2021 – B9-0011/2021 in O-000023/2021 – B9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Svetu in Komisiji o varstvu tal (O-000024/2021 – B9-0011/2021 in O-000023/2021 – B9-0010/2021),

| — | ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker so tla bistven, kompleksen, večnamenski in živ ekosistem, ki je bistvenega okoljskega in družbeno-gospodarskega pomena, opravlja številne ključne funkcije in zagotavlja storitve, ki so ključnega pomena za človekov obstoj ter za preživetje ekosistemov, tako da bodo lahko sedanje in prihodnje generacije zadovoljevale svoje potrebe; |
| --- | --- |

A.

ker so tla bistven, kompleksen, večnamenski in živ ekosistem, ki je bistvenega okoljskega in družbeno-gospodarskega pomena, opravlja številne ključne funkcije in zagotavlja storitve, ki so ključnega pomena za človekov obstoj ter za preživetje ekosistemov, tako da bodo lahko sedanje in prihodnje generacije zadovoljevale svoje potrebe;

| B. | ker so tla največje skladišče ogljika na Zemlji in vsebujejo približno 2 500 Gt ogljika, v primerjavi z 800 Gt v ozračju in 560 Gt v rastlinah in živalih; ker so zdrava tla nujna za blažitev posledic sprememb podnebja, saj odstranijo približno 25 % ekvivalenta ogljika, ki ga svet vsako leto proizvede s fosilnimi gorivi; ker so obdelana tla na svetovni ravni izgubila od 50 do 70 % prvotnih zalog ogljika (24); |
| --- | --- |

B.

ker so tla največje skladišče ogljika na Zemlji in vsebujejo približno 2 500 Gt ogljika, v primerjavi z 800 Gt v ozračju in 560 Gt v rastlinah in živalih; ker so zdrava tla nujna za blažitev posledic sprememb podnebja, saj odstranijo približno 25 % ekvivalenta ogljika, ki ga svet vsako leto proizvede s fosilnimi gorivi; ker so obdelana tla na svetovni ravni izgubila od 50 do 70 % prvotnih zalog ogljika (24);

| C. | ker je bilo v Evropi opredeljenih več kot 320 različnih vrst tal, znotraj vsake vrste pa obstajajo številne fizične, kemične in biološke variacije; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo v Evropi opredeljenih več kot 320 različnih vrst tal, znotraj vsake vrste pa obstajajo številne fizične, kemične in biološke variacije;

| D. | ker so tla kot habitat in genski sklad bistvenega pomena, saj gostijo 25 % svetovne biotske raznovrstnosti, zagotavljajo ključne ekosistemske storitve lokalnim skupnostim in v svetovnem merilu, kot je oskrba s hrano, zagotavljajo pa tudi surovine, uravnavanje podnebja s sekvestracijo ogljika, čiščenje vode, regulacijo hranil in zatiranje škodljivcev ter služijo kot platforma za človeško dejavnost in so pomembna za odpornost na poplave in suše; ker je nastajanje tal ena od ekosistemskih procesov, za katerega vemo, da v Evropi upada; |
| --- | --- |

D.

ker so tla kot habitat in genski sklad bistvenega pomena, saj gostijo 25 % svetovne biotske raznovrstnosti, zagotavljajo ključne ekosistemske storitve lokalnim skupnostim in v svetovnem merilu, kot je oskrba s hrano, zagotavljajo pa tudi surovine, uravnavanje podnebja s sekvestracijo ogljika, čiščenje vode, regulacijo hranil in zatiranje škodljivcev ter služijo kot platforma za človeško dejavnost in so pomembna za odpornost na poplave in suše; ker je nastajanje tal ena od ekosistemskih procesov, za katerega vemo, da v Evropi upada;

| E. | ker so tla sicer dinamična, a so zelo občutljiva in so neobnovljiv končen vir, glede na čas, ki ga potrebujejo za svoj nastanek, in sicer približno centimeter živice vsakih 1 000 let; ker so zato tla zelo dragocen vir; |
| --- | --- |

E.

ker so tla sicer dinamična, a so zelo občutljiva in so neobnovljiv končen vir, glede na čas, ki ga potrebujejo za svoj nastanek, in sicer približno centimeter živice vsakih 1 000 let; ker so zato tla zelo dragocen vir;

| F. | ker so tla pomembna za lepoto naše narave v Evropi, kot tudi gozdna območja, obale, gorska območja in vsi ostali evropski ekosistemi; |
| --- | --- |

F.

ker so tla pomembna za lepoto naše narave v Evropi, kot tudi gozdna območja, obale, gorska območja in vsi ostali evropski ekosistemi;

| G. | ker so tla pod travinjem in gozdovi neto ponori ogljika in po ocenah v EU odstranijo do 80 milijonov ton ogljika letno (25); vendar pa so njivske površine in travinje v EU skupno neto emisijski vir in so leta 2017 izpustile okrog 75,3 milijonov ton ekvivalenta CO2 (MtCO2e) (26); ker imata torej kmetijstvo in gozdarstvo edinstveno možnost, da prispevata k odstranjevanju ogljika iz ozračja z zajemanjem in shranjevanjem ogljika v tleh in biomasi; |
| --- | --- |

G.

ker so tla pod travinjem in gozdovi neto ponori ogljika in po ocenah v EU odstranijo do 80 milijonov ton ogljika letno (25); vendar pa so njivske površine in travinje v EU skupno neto emisijski vir in so leta 2017 izpustile okrog 75,3 milijonov ton ekvivalenta CO2 (MtCO2e) (26); ker imata torej kmetijstvo in gozdarstvo edinstveno možnost, da prispevata k odstranjevanju ogljika iz ozračja z zajemanjem in shranjevanjem ogljika v tleh in biomasi;

| H. | ker so struktura in lastnosti tal rezultat njihovega nastajanja, geomorfoloških in geoloških procesov, ki so trajali tisočletja, in zato tla spadajo med neobnovljive vire; ker je zato preprečevanje vsakršnih poškodb plasti tal (erozija, uničevanje, degradacija, zasoljevanje itd.) in onesnaženja tal stroškovno veliko učinkovitejše od poskusov za obnovitev njihovih funkcij; |
| --- | --- |

H.

ker so struktura in lastnosti tal rezultat njihovega nastajanja, geomorfoloških in geoloških procesov, ki so trajali tisočletja, in zato tla spadajo med neobnovljive vire; ker je zato preprečevanje vsakršnih poškodb plasti tal (erozija, uničevanje, degradacija, zasoljevanje itd.) in onesnaženja tal stroškovno veliko učinkovitejše od poskusov za obnovitev njihovih funkcij;

| I. | ker so funkcije tal močno odvisne od njihove biotske raznovrstnosti; ker sta raznolikost nad tlemi in v tleh povezani, pri čemer je biotska raznolikost tal pomemben dejavnik pri lokalni raznolikosti rastlin; |
| --- | --- |

I.

ker so funkcije tal močno odvisne od njihove biotske raznovrstnosti; ker sta raznolikost nad tlemi in v tleh povezani, pri čemer je biotska raznolikost tal pomemben dejavnik pri lokalni raznolikosti rastlin;

| J. | ker varovanje biotske raznolikosti tal ni vključeno v večino zakonodaje za varovanje okolja (kot sta direktiva o habitatih in Natura 2000) in v pomembnejšo zakonodajo Unije na področju skupne kmetijske politike; ker je povečanje ali ohranjanje biotske raznovrstnosti tal učinkovita rešitev, ki lahko prispeva k obnovi in zmanjšanju onesnaženosti tal; |
| --- | --- |

J.

ker varovanje biotske raznolikosti tal ni vključeno v večino zakonodaje za varovanje okolja (kot sta direktiva o habitatih in Natura 2000) in v pomembnejšo zakonodajo Unije na področju skupne kmetijske politike; ker je povečanje ali ohranjanje biotske raznovrstnosti tal učinkovita rešitev, ki lahko prispeva k obnovi in zmanjšanju onesnaženosti tal;

| K. | ker v EU kot drugod po svetu človek s svojimi dejavnostmi še vedno uničuje zemljišča in tla, denimo s slabim upravljanjem zemljišč, spremembo rabe zemljišč, z netrajnostnimi kmetijskimi praksami, opuščanjem zemljišč, onesnaževanjem, netrajnostnimi gozdarskimi praksami in pozidavo tal, izgubo biotske raznovrstnosti ter podnebnimi spremembami, k temu pa pogosto prispevajo tudi drugi dejavniki, kar zmanjšuje njihove zmogljivosti za zagotavljanje ekosistemskih storitev za celotno družbo; |
| --- | --- |

K.

ker v EU kot drugod po svetu človek s svojimi dejavnostmi še vedno uničuje zemljišča in tla, denimo s slabim upravljanjem zemljišč, spremembo rabe zemljišč, z netrajnostnimi kmetijskimi praksami, opuščanjem zemljišč, onesnaževanjem, netrajnostnimi gozdarskimi praksami in pozidavo tal, izgubo biotske raznovrstnosti ter podnebnimi spremembami, k temu pa pogosto prispevajo tudi drugi dejavniki, kar zmanjšuje njihove zmogljivosti za zagotavljanje ekosistemskih storitev za celotno družbo;

| L. | ker je obžalovanja vredno, da trenutno ne kaže, da bodo EU in države članice izpolnile svoje mednarodne in evropske zaveze v zvezi s tlemi in zemljišči, ki so zlasti:






  (a) | boj proti dezertifikaciji, sanacija degradiranih zemljišč in tal, vključno z zemljišči, prizadetih zaradi dezertifikacije, suš in poplav, ter prizadevanja za nevtralnost degradacije tal do leta 2030; |
| --- | --- | --- |

L.

ker je obžalovanja vredno, da trenutno ne kaže, da bodo EU in države članice izpolnile svoje mednarodne in evropske zaveze v zvezi s tlemi in zemljišči, ki so zlasti:

(a)

boj proti dezertifikaciji, sanacija degradiranih zemljišč in tal, vključno z zemljišči, prizadetih zaradi dezertifikacije, suš in poplav, ter prizadevanja za nevtralnost degradacije tal do leta 2030;

| (b) | doseči, da ne bi bilo neto uporabe novih zemljišč do leta 2050, in zmanjšati erozijo, povečati organski ogljik v tleh in doseči napredek pri sanacijskem delu do leta 2020; |
| --- | --- |

(b)

doseči, da ne bi bilo neto uporabe novih zemljišč do leta 2050, in zmanjšati erozijo, povečati organski ogljik v tleh in doseči napredek pri sanacijskem delu do leta 2020;

| (c) | trajnostno upravljanje zemljišč v EU, ustrezna zaščita tal in zagotovitev, da bo sanacija kontaminiranih območij do leta 2020 dobro utečena; |
| --- | --- |

(c)

trajnostno upravljanje zemljišč v EU, ustrezna zaščita tal in zagotovitev, da bo sanacija kontaminiranih območij do leta 2020 dobro utečena;

| M. | ker imajo tla pomembno vlogo pri gospodarjenju z vodo, saj zdrava tla z visoko vsebnostjo organskih snovi koristijo vodnemu sistemu in prispevajo k blaženju podnebnih sprememb in k prilaganju nanje; ker mokrišča, šotišča ter podeželske in urbane naravne rešitve skladiščijo in prečistijo deževnico, kar omogoča polnjenje vodonosnikov za premostitev suhih obdobij in preprečuje povezavo s kanalizacijo, s tem pa se zmanjša izlivanje neobdelanih odpadnih voda v času močnega dežja; |
| --- | --- |

M.

ker imajo tla pomembno vlogo pri gospodarjenju z vodo, saj zdrava tla z visoko vsebnostjo organskih snovi koristijo vodnemu sistemu in prispevajo k blaženju podnebnih sprememb in k prilaganju nanje; ker mokrišča, šotišča ter podeželske in urbane naravne rešitve skladiščijo in prečistijo deževnico, kar omogoča polnjenje vodonosnikov za premostitev suhih obdobij in preprečuje povezavo s kanalizacijo, s tem pa se zmanjša izlivanje neobdelanih odpadnih voda v času močnega dežja;

| N. | ker tla v EU ogrožajo številni ključni dejavniki, kot so podnebne spremembe, pozidava, konsolidacija, erozija, poplave in zemeljski plazovi, suše, hidrogeološka nestabilnost, izguba organskih snovi v tleh, požari, orkani, zasoljevanje, kontaminacija in izguba biotske raznovrstnosti tal, zakisljevanje in dezertifikacija; ker obstoječa zakonodaja EU in držav članic teh stalnih procesov degradacije sploh ne obravnava ali jih ne obravnava ustrezno; |
| --- | --- |

N.

ker tla v EU ogrožajo številni ključni dejavniki, kot so podnebne spremembe, pozidava, konsolidacija, erozija, poplave in zemeljski plazovi, suše, hidrogeološka nestabilnost, izguba organskih snovi v tleh, požari, orkani, zasoljevanje, kontaminacija in izguba biotske raznovrstnosti tal, zakisljevanje in dezertifikacija; ker obstoječa zakonodaja EU in držav članic teh stalnih procesov degradacije sploh ne obravnava ali jih ne obravnava ustrezno;

| O. | ker erozija tal vpliva na 25 % kmetijskih zemljišč v EU in se je med letoma 2000 in 2010 povečala za približno 20 %; ker se ocenjuje, da v EU zaradi erozije tal vsako leto izgubimo za 1,25 milijarde EUR kmetijske proizvodnje (27); ker se zaloge ogljika v ornih tleh zmanjšujejo in EU nezadržno izgublja svoja mokrišča in šotišča; ker na obsežnem delu kmetijskih zemljišč EU prihaja do zasoljevanja in dezertifikacije, pri čemer je 32–36 % evropskega podtalja (28) močno izpostavljenega konsolidaciji tal; |
| --- | --- |

O.

ker erozija tal vpliva na 25 % kmetijskih zemljišč v EU in se je med letoma 2000 in 2010 povečala za približno 20 %; ker se ocenjuje, da v EU zaradi erozije tal vsako leto izgubimo za 1,25 milijarde EUR kmetijske proizvodnje (27); ker se zaloge ogljika v ornih tleh zmanjšujejo in EU nezadržno izgublja svoja mokrišča in šotišča; ker na obsežnem delu kmetijskih zemljišč EU prihaja do zasoljevanja in dezertifikacije, pri čemer je 32–36 % evropskega podtalja (28) močno izpostavljenega konsolidaciji tal;

| P. | ker je erozija naravni pojav, ki lahko povzroči plazove blata z včasih katastrofalnimi posledicami, kot so globoke razpoke in izguba rodovitne živice; poudarja, da je lahko dolgoročna posledica erozije degradacija tal in izguba obdelovalnih površin; |
| --- | --- |

P.

ker je erozija naravni pojav, ki lahko povzroči plazove blata z včasih katastrofalnimi posledicami, kot so globoke razpoke in izguba rodovitne živice; poudarja, da je lahko dolgoročna posledica erozije degradacija tal in izguba obdelovalnih površin;

| Q. | ker ima netrajnostno upravljanje zemljišč in tal več negativnih učinkov na kopensko in sladkovodno biotsko raznovrstnost, pa tudi na morsko biotsko raznovrstnost, kar povzroča spremembo hidrografskih pogojev, presežno koncentracijo hranil in onesnaževal ter večjo izgubo in propadanje obalnih morskih ekosistemov; ker se bo po napovedih zaščita obalne linije v Evropi zmanjšala, kar bo ogrozilo naravno zmožnost obalnih ekosistemov, da zmanjšujejo posledice podnebnih sprememb in izrednih vremenskih dogodkov na najranljivejših obalnih območjih; |
| --- | --- |

Q.

ker ima netrajnostno upravljanje zemljišč in tal več negativnih učinkov na kopensko in sladkovodno biotsko raznovrstnost, pa tudi na morsko biotsko raznovrstnost, kar povzroča spremembo hidrografskih pogojev, presežno koncentracijo hranil in onesnaževal ter večjo izgubo in propadanje obalnih morskih ekosistemov; ker se bo po napovedih zaščita obalne linije v Evropi zmanjšala, kar bo ogrozilo naravno zmožnost obalnih ekosistemov, da zmanjšujejo posledice podnebnih sprememb in izrednih vremenskih dogodkov na najranljivejših obalnih območjih;

| R. | ker raba tal spreminja kakovost in količino ekosistemskih storitev, saj pogojuje potencial zemljišč in tal za zagotavljanje teh storitev; ker so glavni vzrok za degradacijo zemljišč in tal netrajnostne kmetijske in gozdarske prakse, širjenje urbanih območij in podnebne spremembe (29); |
| --- | --- |

R.

ker raba tal spreminja kakovost in količino ekosistemskih storitev, saj pogojuje potencial zemljišč in tal za zagotavljanje teh storitev; ker so glavni vzrok za degradacijo zemljišč in tal netrajnostne kmetijske in gozdarske prakse, širjenje urbanih območij in podnebne spremembe (29);

| S. | ker so informacije o tleh v Evropi še vedno nepopolne in neusklajene; ker to ovira sprejemanje ustreznih odločitev za varstvo tal na regionalni in na lokalni ravni; |
| --- | --- |

S.

ker so informacije o tleh v Evropi še vedno nepopolne in neusklajene; ker to ovira sprejemanje ustreznih odločitev za varstvo tal na regionalni in na lokalni ravni;

| T. | ker se odgovornost EU za varstvo tal ne konča na mejah EU, saj povpraševanje po zemljiščih za nastanitev, gojenje hrane in biomase na svetu narašča, podnebne spremembe pa bodo najverjetneje negativno vplivale na povpraševanje po zemljiščih, na njihovo razpoložljivost in degradacijo; ker je EU prek proizvodov, ki jih uvaža, neto „uvoznica“ prsti in s tem prispeva k degradaciji tal v tretjih državah; |
| --- | --- |

T.

ker se odgovornost EU za varstvo tal ne konča na mejah EU, saj povpraševanje po zemljiščih za nastanitev, gojenje hrane in biomase na svetu narašča, podnebne spremembe pa bodo najverjetneje negativno vplivale na povpraševanje po zemljiščih, na njihovo razpoložljivost in degradacijo; ker je EU prek proizvodov, ki jih uvaža, neto „uvoznica“ prsti in s tem prispeva k degradaciji tal v tretjih državah;

| U. | ker degradacija tal zaostruje posledice naravnih nesreč in prispeva k socialnim problemom; |
| --- | --- |

U.

ker degradacija tal zaostruje posledice naravnih nesreč in prispeva k socialnim problemom;

| V. | ker bo zaradi podnebnih sprememb in neprimernih kmetijskih in agronomskih praks do leta 2050 verjetno prišlo do dezertifikacije velikega dela južne Evrope, če ne bomo odločno ukrepali; ker ta nevarnost ni skladno, učinkovito in uspešno obravnavana na ravni EU (30); ker je 3,8 milijona ha površin v EU izpostavljenih zasoljevanju in ker so obmorska obalna tla močno slana, zlasti v Sredozemlju; |
| --- | --- |

V.

ker bo zaradi podnebnih sprememb in neprimernih kmetijskih in agronomskih praks do leta 2050 verjetno prišlo do dezertifikacije velikega dela južne Evrope, če ne bomo odločno ukrepali; ker ta nevarnost ni skladno, učinkovito in uspešno obravnavana na ravni EU (30); ker je 3,8 milijona ha površin v EU izpostavljenih zasoljevanju in ker so obmorska obalna tla močno slana, zlasti v Sredozemlju;

| W. | ker varstvo tal v Evropi trenutno ureja zakonodaja o varstvu drugih okoljskih virov ter je pristransko in razdrobljeno med številne politične instrumente, ki med seboj niso usklajeni in so pogosto nezavezujoči, tako na ravni EU kot na ravni držav članic in regionalni ravni; |
| --- | --- |

W.

ker varstvo tal v Evropi trenutno ureja zakonodaja o varstvu drugih okoljskih virov ter je pristransko in razdrobljeno med številne politične instrumente, ki med seboj niso usklajeni in so pogosto nezavezujoči, tako na ravni EU kot na ravni držav članic in regionalni ravni;

| X. | ker so prostovoljne nacionalne pobude in obstoječi nacionalni ukrepi pomembni za doseganje cilja glede boljšega varstva tal, vendar se je izkazalo, da samo te pobude in ukrepi ne zadostujejo in da si je potrebno bolj prizadevati za preprečevanje nadaljnje degradacije tal, vključno z uporabo novih zemljišč; ker se kljub tematski strategiji za tla degradacija tal nadaljuje po vsej EU; ker so čezmejni ukrepi potrebni tudi v primerih, povezanih z onesnaževanjem ali večjimi nesrečami; |
| --- | --- |

X.

ker so prostovoljne nacionalne pobude in obstoječi nacionalni ukrepi pomembni za doseganje cilja glede boljšega varstva tal, vendar se je izkazalo, da samo te pobude in ukrepi ne zadostujejo in da si je potrebno bolj prizadevati za preprečevanje nadaljnje degradacije tal, vključno z uporabo novih zemljišč; ker se kljub tematski strategiji za tla degradacija tal nadaljuje po vsej EU; ker so čezmejni ukrepi potrebni tudi v primerih, povezanih z onesnaževanjem ali večjimi nesrečami;

| Y. | ker je bilo v obdobju 2000–2018 izkoriščanih 11-krat več zemljišč, kot je bilo rekultiviranih (31); ker brez zavezujočih ukrepov za omejitev uporabe novih zemljišč in spodbujanje obnove, rekultivacije in recikliranja ne bo mogoče doseči cilja, da do leta 2050 ne bo neto uporabe novih zemljišč; |
| --- | --- |

Y.

ker je bilo v obdobju 2000–2018 izkoriščanih 11-krat več zemljišč, kot je bilo rekultiviranih (31); ker brez zavezujočih ukrepov za omejitev uporabe novih zemljišč in spodbujanje obnove, rekultivacije in recikliranja ne bo mogoče doseči cilja, da do leta 2050 ne bo neto uporabe novih zemljišč;

| Z. | ker je bilo ugotovljeno, da je pomanjkanje celovitega, ustreznega, skladnega in integriranega pravnega okvira EU za varstvo evropskih zemljišč in tal največja vrzel, ki prispeva k stalni degradaciji velikega deleža tal v Uniji, zmanjšuje uspešnost obstoječih spodbud in ukrepov ter Evropo ovira pri doseganju zastavljenih okoljskih, trajnostnorazvojnih in podnebnih ciljev ter spoštovanju mednarodnih zavez; ker je bil prejšnji poskus uvedbe pravnega okvira za varstvo tal v EU neuspešen, saj je bil maja 2014 umaknjen, potem ko ga je v Svetu osem let blokirala manjšina držav članic; želi spomniti na evropsko državljansko pobudo People4Soil iz leta 2016, ki jo je podprlo 500 evropskih institucij in organizacij in v kateri je bila EU pozvana, naj stori več za varstvo tal; |
| --- | --- |

Z.

ker je bilo ugotovljeno, da je pomanjkanje celovitega, ustreznega, skladnega in integriranega pravnega okvira EU za varstvo evropskih zemljišč in tal največja vrzel, ki prispeva k stalni degradaciji velikega deleža tal v Uniji, zmanjšuje uspešnost obstoječih spodbud in ukrepov ter Evropo ovira pri doseganju zastavljenih okoljskih, trajnostnorazvojnih in podnebnih ciljev ter spoštovanju mednarodnih zavez; ker je bil prejšnji poskus uvedbe pravnega okvira za varstvo tal v EU neuspešen, saj je bil maja 2014 umaknjen, potem ko ga je v Svetu osem let blokirala manjšina držav članic; želi spomniti na evropsko državljansko pobudo People4Soil iz leta 2016, ki jo je podprlo 500 evropskih institucij in organizacij in v kateri je bila EU pozvana, naj stori več za varstvo tal;

| AA. | ker sedanje panožne politike, recimo skupna kmetijska politika (SKP), pri varstvu tal ne pomagajo, kolikor bi po pravici morale; ugotavlja, da je večina njivskih površin v režimu skupne kmetijske politike, a se na manj kot četrtini teh površin (32) izvaja uspešna zaščita pred erozijo tal; |
| --- | --- |

AA.

ker sedanje panožne politike, recimo skupna kmetijska politika (SKP), pri varstvu tal ne pomagajo, kolikor bi po pravici morale; ugotavlja, da je večina njivskih površin v režimu skupne kmetijske politike, a se na manj kot četrtini teh površin (32) izvaja uspešna zaščita pred erozijo tal;

| AB. | ker se 80 % dušika zavrže in izgubi v okolju; ker prekomerno usedanje dušika poslabšuje kakovost zraka, kakovost vode, podnebne spremembe zaradi emisij dušikovih oksidov, pa tudi kakovost tal in biotsko raznovrstnost, med drugim z interakcijo med rastlinami in opraševalci in mrežami rastlin in opraševalcev, ter povzroča zmanjševanje stratosferskega ozona; ker z učinkovitejšo rabo dušika ne bi samo podprli podnebnih, naravovarstvenih in zdravstvenih ciljev, temveč bi na svetovni ravni vsako leto prihranili celo 100 milijard USD; |
| --- | --- |

AB.

ker se 80 % dušika zavrže in izgubi v okolju; ker prekomerno usedanje dušika poslabšuje kakovost zraka, kakovost vode, podnebne spremembe zaradi emisij dušikovih oksidov, pa tudi kakovost tal in biotsko raznovrstnost, med drugim z interakcijo med rastlinami in opraševalci in mrežami rastlin in opraševalcev, ter povzroča zmanjševanje stratosferskega ozona; ker z učinkovitejšo rabo dušika ne bi samo podprli podnebnih, naravovarstvenih in zdravstvenih ciljev, temveč bi na svetovni ravni vsako leto prihranili celo 100 milijard USD;

| AC. | ker intenzifikacija kmetijstva in prekomerna uporaba pesticidov v kmetijstvu povzročata onesnaževanje tal z ostanki pesticidov, tudi zaradi visoke obstojnosti nekaterih pesticidov v tleh in njihove strupenosti za neciljne vrste, ter imata trajne učinke na zdravje tal; ker razpršeno onesnaževanje z kmetijskimi kemikalijami ogroža tla; |
| --- | --- |

AC.

ker intenzifikacija kmetijstva in prekomerna uporaba pesticidov v kmetijstvu povzročata onesnaževanje tal z ostanki pesticidov, tudi zaradi visoke obstojnosti nekaterih pesticidov v tleh in njihove strupenosti za neciljne vrste, ter imata trajne učinke na zdravje tal; ker razpršeno onesnaževanje z kmetijskimi kemikalijami ogroža tla;

| AD. | ker je zakonodaja EU pri varstvu voda dokaj dosledna, a nadzor nad onesnaževali iz tal obravnava z vidika varstva voda, ne pa z vidika širšega varstva okolja in tal; ker lahko onesnaževala, ki se sproščajo v ozračje in vodo, zaradi posedanja na tla posredno negativno vplivajo na kakovost tal; |
| --- | --- |

AD.

ker je zakonodaja EU pri varstvu voda dokaj dosledna, a nadzor nad onesnaževali iz tal obravnava z vidika varstva voda, ne pa z vidika širšega varstva okolja in tal; ker lahko onesnaževala, ki se sproščajo v ozračje in vodo, zaradi posedanja na tla posredno negativno vplivajo na kakovost tal;

| AE. | ker znanstveni dokazi potrjujejo, da so tla in organizmi v tleh močno izpostavljeni mešanici kemikalij, med njimi obstojnim in bioakumulativnim kemikalijam, ostankom pesticidov, ogljikovodikom, težkim kovinam, topilom in njihovim mešanicam, kar vodi v visoko tveganje kronične strupenosti, ki lahko spremeni biotsko raznovrstnost, ovira obnovo in poškoduje ekosistemske funkcije; ker so bili v Evropi opredeljeni približno 3 milijoni lokacij s potencialno onesnažujočimi dejavnostmi, od tega se za 340 000 (33) lokacij pričakuje, da bo potrebna sanacija; ker primanjkuje celovitih podatkov o razpršenem onesnaževanju tal; |
| --- | --- |

AE.

ker znanstveni dokazi potrjujejo, da so tla in organizmi v tleh močno izpostavljeni mešanici kemikalij, med njimi obstojnim in bioakumulativnim kemikalijam, ostankom pesticidov, ogljikovodikom, težkim kovinam, topilom in njihovim mešanicam, kar vodi v visoko tveganje kronične strupenosti, ki lahko spremeni biotsko raznovrstnost, ovira obnovo in poškoduje ekosistemske funkcije; ker so bili v Evropi opredeljeni približno 3 milijoni lokacij s potencialno onesnažujočimi dejavnostmi, od tega se za 340 000 (33) lokacij pričakuje, da bo potrebna sanacija; ker primanjkuje celovitih podatkov o razpršenem onesnaževanju tal;

| AF. | ker po mnenju Evropske agencije za okolje odsotnost ustrezne zakonodaje EU o tleh prispeva k degradaciji tal v Evropi in ker napredek pri doseganju trajnostnega razvoja v Evropi in po svetu ni mogoč, če zemljišča in tla ne bodo ustrezno obravnavana (34); |
| --- | --- |

AF.

ker po mnenju Evropske agencije za okolje odsotnost ustrezne zakonodaje EU o tleh prispeva k degradaciji tal v Evropi in ker napredek pri doseganju trajnostnega razvoja v Evropi in po svetu ni mogoč, če zemljišča in tla ne bodo ustrezno obravnavana (34);

| AG. | ker so za neposredno ali posredno proizvodnjo 95 % naše hrane potrebna tla; |
| --- | --- |

AG.

ker so za neposredno ali posredno proizvodnjo 95 % naše hrane potrebna tla;

| AH. | ker je iz pregleda aktualnih dokazov o stanju tal v EU razvidno, da približno 60–70 % tal v EU ni zdravih zaradi sedanjih praks upravljanja, pri čemer je dodaten, a nedoločen delež tal v slabem stanju zaradi količinsko preslabo opredeljenih problemov onesnaževanja (35); |
| --- | --- |

AH.

ker je iz pregleda aktualnih dokazov o stanju tal v EU razvidno, da približno 60–70 % tal v EU ni zdravih zaradi sedanjih praks upravljanja, pri čemer je dodaten, a nedoločen delež tal v slabem stanju zaradi količinsko preslabo opredeljenih problemov onesnaževanja (35);

| AI. | ker naj bi erozija tal zaradi vode in vetra po ocenah prizadela 22 % evropskih zemljišč in ker več kot polovico kmetijskih zemljišč v EU prizadene višja povprečna stopnja erozije od ravni, ki jo je še mogoče naravno nadomestiti (kar pomeni več kot eno tono izgubljene prsti na leto in na hektar) (36), kar še toliko bolj kaže, da so potrebne trajnostne tehnike upravljanja tal; |
| --- | --- |

AI.

ker naj bi erozija tal zaradi vode in vetra po ocenah prizadela 22 % evropskih zemljišč in ker več kot polovico kmetijskih zemljišč v EU prizadene višja povprečna stopnja erozije od ravni, ki jo je še mogoče naravno nadomestiti (kar pomeni več kot eno tono izgubljene prsti na leto in na hektar) (36), kar še toliko bolj kaže, da so potrebne trajnostne tehnike upravljanja tal;

| AJ. | ker se ocenjuje, da približno 25 % namakanih kmetijskih zemljišč v Sredozemlju prizadene zasoljevanje, kar vpliva na njihov kmetijski potencial; ker problem zasoljevanja tal v sedanji zakonodaji EU ni obravnavan (37); |
| --- | --- |

AJ.

ker se ocenjuje, da približno 25 % namakanih kmetijskih zemljišč v Sredozemlju prizadene zasoljevanje, kar vpliva na njihov kmetijski potencial; ker problem zasoljevanja tal v sedanji zakonodaji EU ni obravnavan (37);

| AK. | ker izguba rodovitnih zemljišč za razvoj mest zmanjšuje potencial za proizvodnjo materialov in goriv na biološki osnovi, s čimer bi podprli nizkoogljično biogospodarstvo; |
| --- | --- |

AK.

ker izguba rodovitnih zemljišč za razvoj mest zmanjšuje potencial za proizvodnjo materialov in goriv na biološki osnovi, s čimer bi podprli nizkoogljično biogospodarstvo;

| AL. | ker so naložbe v preprečevanje degradacije tal in v sanacijo degradiranih zemljišč ekonomsko smiselne, saj koristi na splošno močno presegajo stroške; ker se ocenjuje, da so stroški sanacije desetkrat višji od stroškov preprečevanja (38); |
| --- | --- |

AL.

ker so naložbe v preprečevanje degradacije tal in v sanacijo degradiranih zemljišč ekonomsko smiselne, saj koristi na splošno močno presegajo stroške; ker se ocenjuje, da so stroški sanacije desetkrat višji od stroškov preprečevanja (38);

| AM. | ker so tla v EU večinoma v zasebni lasti, kar je treba spoštovati, obenem pa so tla skupna dobrina, ki je potrebna za proizvodnjo hrane in ki zagotavlja osnovne ekosistemske storitve za celotno družbo in naravo; ker je v javnem interesu, da bi uporabnike zemljišč spodbujali k previdnostnim ukrepom za preprečevanje degradacije tal ter za ohranjanje in trajnostno upravljanje tal za prihodnje generacije; ker je zato treba razmisliti o podpornih ukrepih in dodatnih finančnih spodbudah za lastnike zemljišč, ki bodo namenjene varstvu tal in zemljišč; |
| --- | --- |

AM.

ker so tla v EU večinoma v zasebni lasti, kar je treba spoštovati, obenem pa so tla skupna dobrina, ki je potrebna za proizvodnjo hrane in ki zagotavlja osnovne ekosistemske storitve za celotno družbo in naravo; ker je v javnem interesu, da bi uporabnike zemljišč spodbujali k previdnostnim ukrepom za preprečevanje degradacije tal ter za ohranjanje in trajnostno upravljanje tal za prihodnje generacije; ker je zato treba razmisliti o podpornih ukrepih in dodatnih finančnih spodbudah za lastnike zemljišč, ki bodo namenjene varstvu tal in zemljišč;

| AN. | ker recikliranje zemljišč zajema le 13 % razvoja mest v EU in ker cilj EU, da do leta 2050 ne bi bilo več neto uporabe novih zemljišč, verjetno ne bo dosežen, če se letna stopnja tega pojava ne bo dodatno zmanjšala in/ali se ne bo povečalo recikliranje zemljišč (39); |
| --- | --- |

AN.

ker recikliranje zemljišč zajema le 13 % razvoja mest v EU in ker cilj EU, da do leta 2050 ne bi bilo več neto uporabe novih zemljišč, verjetno ne bo dosežen, če se letna stopnja tega pojava ne bo dodatno zmanjšala in/ali se ne bo povečalo recikliranje zemljišč (39);

| AO. | ker degradacija tal in zemljišč v sebi nosi čezmejne vidike, ki so vezani npr. na podnebne spremembe, količino in kakovost vode in onesnaževanje, na katere se je treba odzvati na ravni EU, s konkretnimi ukrepi držav članic in z večstranskim sodelovanjem s tretjimi državami; ker lahko prakse iz ene države, ki degradirajo tla, povzročijo stroške, ki jih mora kriti druga država članica; ker lahko razlike med nacionalnimi ureditvami varstva tal, npr. glede onesnaženosti tal, gospodarskim subjektom nalagajo zelo različne obveznosti in tako izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu; |
| --- | --- |

AO.

ker degradacija tal in zemljišč v sebi nosi čezmejne vidike, ki so vezani npr. na podnebne spremembe, količino in kakovost vode in onesnaževanje, na katere se je treba odzvati na ravni EU, s konkretnimi ukrepi držav članic in z večstranskim sodelovanjem s tretjimi državami; ker lahko prakse iz ene države, ki degradirajo tla, povzročijo stroške, ki jih mora kriti druga država članica; ker lahko razlike med nacionalnimi ureditvami varstva tal, npr. glede onesnaženosti tal, gospodarskim subjektom nalagajo zelo različne obveznosti in tako izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu;

| AP. | ker je izkopana prst v letu 2018 predstavljala več kot 520 milijonov ton odpadkov (40), kar je daleč največji vir odpadkov v EU; ker izkopana prst po zakonodaji EU zaenkrat velja za odpadek in se zato odlaga na odlagališčih; ker prst večinoma ni onesnažena in bi jo bilo mogoče varno ponovno uporabiti drugje, če bi določili cilj predelave in hkrati vzpostavili celovit sistem sledljivosti; |
| --- | --- |

AP.

ker je izkopana prst v letu 2018 predstavljala več kot 520 milijonov ton odpadkov (40), kar je daleč največji vir odpadkov v EU; ker izkopana prst po zakonodaji EU zaenkrat velja za odpadek in se zato odlaga na odlagališčih; ker prst večinoma ni onesnažena in bi jo bilo mogoče varno ponovno uporabiti drugje, če bi določili cilj predelave in hkrati vzpostavili celovit sistem sledljivosti;

| AQ. | ker je skladna in ustrezna politika EU za varstvo tal predpogoj za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora, zlasti za uresničevanje cilja glede podnebne nevtralnosti, strategije „od vil do vilic“, strategije za biotsko raznovrstnost, cilja ničelne stopnje onesnaževanja, strategije za biogospodarstvo ter drugih glavnih okoljskih in družbenih izzivov; |
| --- | --- |

AQ.

ker je skladna in ustrezna politika EU za varstvo tal predpogoj za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora, zlasti za uresničevanje cilja glede podnebne nevtralnosti, strategije „od vil do vilic“, strategije za biotsko raznovrstnost, cilja ničelne stopnje onesnaževanja, strategije za biogospodarstvo ter drugih glavnih okoljskih in družbenih izzivov;

| AR. | ker so redno ažurirani, usklajeni in odprti podatki in informacije o tleh predpogoj za boljše oblikovanje politike na podlagi podatkov in dokazov, da bodo viri tal zaščiteni na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

AR.

ker so redno ažurirani, usklajeni in odprti podatki in informacije o tleh predpogoj za boljše oblikovanje politike na podlagi podatkov in dokazov, da bodo viri tal zaščiteni na ravni EU in nacionalni ravni;

| AS. | ker je Evropski odbor regij v svojem mnenju z dne 5. februarja 2021 Evropsko komisijo pozval, naj predlaga novo evropsko direktivo o kmetijskih površinah, da bi preprečili upadanje vsebnosti organskih snovi, ustavili erozijo in v kmetijske prakse uvedli prednostno skrb za življenje v tleh (41); |
| --- | --- |

AS.

ker je Evropski odbor regij v svojem mnenju z dne 5. februarja 2021 Evropsko komisijo pozval, naj predlaga novo evropsko direktivo o kmetijskih površinah, da bi preprečili upadanje vsebnosti organskih snovi, ustavili erozijo in v kmetijske prakse uvedli prednostno skrb za življenje v tleh (41);

| AT. | ker je prehranska varnost odvisna od zanesljivosti tal in ker vsaka praksa, ki ogroža zdravje tal, ogroža prehransko varnost; ker bolj zdrava tla obrodijo bolj zdravo hrano; |
| --- | --- |

AT.

ker je prehranska varnost odvisna od zanesljivosti tal in ker vsaka praksa, ki ogroža zdravje tal, ogroža prehransko varnost; ker bolj zdrava tla obrodijo bolj zdravo hrano;

| AU. | ker so v členih 4 in 191 PDEU določena temeljna načela okoljske politike EU in je v njima določeno tudi, da za to področje velja deljena pristojnost; |
| --- | --- |

AU.

ker so v členih 4 in 191 PDEU določena temeljna načela okoljske politike EU in je v njima določeno tudi, da za to področje velja deljena pristojnost;

| AV. | ker je polovica tal v EU v gozdovih, biotsko raznovrstni in zdravi gozdovi pa lahko pomembno prispevajo k zdravju tal; |
| --- | --- |

AV.

ker je polovica tal v EU v gozdovih, biotsko raznovrstni in zdravi gozdovi pa lahko pomembno prispevajo k zdravju tal;

| 1. | poudarja, da je treba tla v Uniji zaščititi in promovirati zdrava tla, saj se kljub omejenim in različnim ukrepom v nekaterih državah članicah nadaljuje propadanje tega živega ekosistema, ki je nujna komponenta biotske raznovrstnosti in neobnovljiv vir; poudarja, da naj bi stroški neukrepanja v zvezi z degradacijo tal v Uniji presegali 50 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so tla pomembna z različnih vidikov (za pridelavo hrane, kot ponor ogljika in platforma za človekove dejavnosti, za proizvodnjo biomase, za preprečevanje poplav in suš, kot vir biotske raznovrstnosti, surovin, zdravil in genskih virov, za kroženje, shranjevanje in filtriranje vode in hranilnih snovi ter shranjevanje geološke in arheološke dediščine itd.) in da jih je zato treba zaščititi, trajnostno upravljati in obnoviti ter ohraniti njihovo večnamenskost s stalnim sodelovanjem na evropski ravni in na ravni čezmejnega povezovanja znotraj Unije kot tudi z državami zunaj nje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da so zdrava tla osnova za hranljivo in varno hrano ter pogoj za trajnostno proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da so zdrava tla ključna za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, kot so podnebna nevtralnost, obnova biotske raznovrstnosti, ničelno onesnaževanje za okolje brez strupov, zdravi in trajnostni prehranski sistemi ter odporno okolje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi morala biti tla deležna posebne pozornosti pri izvajanju strategije „od vil do vilic“, strategije EU za gozdove, strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje vode, zraka in tal; zato poziva Komisijo, naj v prihodnjem akcijskem načrtu za ničelno onesnaževanje in pri reviziji direktive o industrijskih emisijah obravnava vse vire onesnaževanja tal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja vključitev varstva in obnove tal v tematske prednostne cilje osmega okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so tla v Uniji raznolika in da je treba poiskati ciljno usmerjene politične rešitve in sprejeti pristope za trajnostno upravljanje tal, prilagojene posameznemu okolju, za njihovo zaščito na podlagi skupnih prizadevanj na ravni Unije in držav članic v skladu z njihovimi pristojnostmi, saj ima degradacija tal in zemljišč čezmejne posledice, obenem pa je treba poskrbeti za enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da pomanjkanje enakih konkurenčnih pogojev med državami članicami in razlike v njihovih sistemih varstva tal ogrožajo delovanje notranjega trga, kar bi bilo treba obravnavati na ravni Unije, da bi preprečili izkrivljanje konkurence med gospodarskimi subjekti; poudarja, da bo novi okvir obravnaval vprašanje pomanjkanja pravne varnosti za podjetja in ima velike možnosti za spodbujanje poštene konkurence v zasebnem sektorju, razvoj inovativnih rešitev in znanja ter okrepitev izvoza tehnologij izven Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da tla, ki so skupni vir, v nasprotju z zrakom ali vodo niso urejena s posebno zakonodajo; zato pozdravlja, da namerava Komisija predlagati skladen in celovit okvir EU za varstvo tal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj ob popolnem spoštovanju načela subsidiarnosti oblikuje vseevropski skupni pravni okvir za varstvo in trajnostno rabo tal, ki naj obravnava vse glavne nevarnosti za tla in naj med drugim vsebuje:






  (a) | skupne opredelitve tal, njihovih funkcij in meril za dobro stanje in trajnostno rabo; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

skupne opredelitve tal, njihovih funkcij in meril za dobro stanje in trajnostno rabo;

| (b) | cilje, kazalnike, vključno z usklajenimi kazalniki, in metodologijo za stalno spremljanje stanja tal in poročanje o njem; |
| --- | --- |

(b)

cilje, kazalnike, vključno z usklajenimi kazalniki, in metodologijo za stalno spremljanje stanja tal in poročanje o njem;

| (c) | merljive vmesne in končne cilje z usklajenimi nabori podatkov ter ukrepe za spopadanje z vsemi ugotovljenimi nevarnostmi in ustrezne časovne okvire, ob upoštevanju dobre prakse, pridobljene s prizadevanji „prvih na trgu“, in ob spoštovanju pravic, povezanih z lastništvom zemljišč; |
| --- | --- |

(c)

merljive vmesne in končne cilje z usklajenimi nabori podatkov ter ukrepe za spopadanje z vsemi ugotovljenimi nevarnostmi in ustrezne časovne okvire, ob upoštevanju dobre prakse, pridobljene s prizadevanji „prvih na trgu“, in ob spoštovanju pravic, povezanih z lastništvom zemljišč;

| (d) | pojasnitev odgovornosti različnih deležnikov; |
| --- | --- |

(d)

pojasnitev odgovornosti različnih deležnikov;

| (e) | mehanizem za izmenjavo primerov dobre prakse in usposabljanja ter ustrezne nadzorne ukrepe; |
| --- | --- |

(e)

mehanizem za izmenjavo primerov dobre prakse in usposabljanja ter ustrezne nadzorne ukrepe;

| (f) | zadostne finančne vire; |
| --- | --- |

(f)

zadostne finančne vire;

| (g) | učinkovito vključitev v ustrezne cilje in instrumente s tem povezanih politik; |
| --- | --- |

(g)

učinkovito vključitev v ustrezne cilje in instrumente s tem povezanih politik;

| 11. | poziva Komisijo, naj zakonodajnim predlogom priloži poglobljeno študijo ocene učinka na podlagi znanstvenih podatkov, ki bo vključevala analizo stroškov ukrepanja in neukrepanja v smislu takojšnjega in dolgoročnega vpliva na okolje, zdravje ljudi, notranji trg in splošno trajnostnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi moral skupni okvir zajemati tudi določbe o kartiranju tveganih območij ter kontaminiranih, degradiranih in opuščenih območij, pa tudi o dekontaminaciji onesnaženih območij; poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo načelo, da plača onesnaževalec, in naj predlagajo mehanizem za sanacijo območij brez lastništva; meni, da bi lahko sanacijo teh območij financirali z evropskimi mehanizmi financiranja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi predlagala odprt seznam dejavnosti, pri katerih je velika možnost za kontaminacijo tal, ki bi ga sestavili na podlagi izčrpnih seznamov na nacionalni ravni; poudarja, da bi moral biti ta seznam javno dostopen in bi ga bilo treba redno posodabljati; Komisijo poziva tudi, naj pomaga uskladiti metodologije za ocenjevanje tveganj na kontaminiranih območjih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba upoštevati dosedanje dejavnosti držav članic za opredelitev kontaminiranih območij; poudarja, da je treba redno posodabljati nacionalne evidence ugotovljenih kontaminiranih območij ter jih dati na voljo za javno posvetovanje; meni tudi, da bi morale države članice sprejeti določbe, s katerimi bi zagotovile, da bodo stranke v poslih z zemljišči seznanjene s stanjem tal in se bodo lahko ozaveščeno odločale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj v ta skupni okvir vključi učinkovite ukrepe za preprečevanje in/ali zmanjšanje pozidave tal in morebitno drugo rabo zemljišč, ki vpliva na zmogljivost tal, s poudarkom na recikliranju degradiranih zemljišč in tal in zapuščenih območij namesto uporabe nezazidanih tal, da do leta 2030 ne bi prišlo do degradacije zemljišč in da najpozneje do leta 2050 ne bi bilo neto uporabe novih zemljišč, z vmesnim ciljem za četo 2030, da bi dosegli krožno gospodarstvo, vključi pa naj tudi pravico do učinkovitega in vključujočega sodelovanja javnosti in javnega posvetovanja o načrtovanju rabe zemljišč; poleg tega naj predlaga ukrepe, da bodo v primeru pozidave tal zagotovljene takšna gradnja in tehnike izsuševanja, ki ohranjajo največ možnih funkcij tal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj posodobi smernice o dobri praksi za omejitev, omilitev in izravnavo pozidave tal v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k meritvam zasedenih in/ali pozidanih zemljišč ter s tem povezane izgube ekosistemskih storitev in ekološke povezljivosti; poziva, naj se ti vidiki upoštevajo v okoljskih in strateških ocenah učinka projektov in programov ter naj se ustrezno izravnajo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba varstvo tal ter njihovo krožno in trajnostno rabo in obnovo dosledno vključiti v vse ustrezne sektorske politike EU, da bi preprečili nadaljnjo degradacijo, zagotovili dosledno visoko raven varstva in rehabilitacijo, kjer je mogoča, ter preprečili prekrivanje, neskladnosti in nedoslednosti med zakonodajo in delovanjem EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pregleda ustrezne politike, da bi zagotovila njihovo skladnost z varstvom tal (42); |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi morala skupna kmetijska politika zagotoviti pogoje za ohranjanje produktivnosti in ekosistemskih storitev tal; spodbuja države članice, naj v svoje nacionalne strateške načrte v okviru skupne kmetijske politike vključijo skladne ukrepe za varstvo tal in zagotovijo splošno uporabo agronomskih metod, ki temeljijo na agroekologiji; poziva Komisijo, naj oceni, ali nacionalni strateški načrti v okviru skupne kmetijske politike zagotavljajo visoko raven varstva tal in spodbujajo ukrepe za obnovo degradiranih kmetijskih površin; poziva k ukrepom za spodbujanje manj intenzivnih metod obdelave tal z minimalnimi posegi v tla, ekološkega kmetovanja in dodajanja organskih snovi v tla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da imajo tla pomembno vlogo pri čiščenju in filtriranju vode ter s tem pripomorejo k oskrbi velikega dela evropskega prebivalstva s pitno vodo; opozarja, da je bila med zadnjim preverjanjem ustreznosti politike EU o vodah ugotovljena omejena povezanost med zakonodajo EU o vodah in ukrepi za varstvo tal; poudarja, da je treba izboljšati kakovost tal ter kakovost in količino podtalnice in površinskih voda, če želimo izpolniti cilje okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomen oblikovanja tako imenovane pametne družbe za vodo, da bi podprli obnovo in varstvo tal ter preučili tesno povezavo med zdravjem tal in onesnaženostjo vode; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo ustreznih digitalnih orodij za spremljanje stanja voda in tal ter učinkovitosti političnih instrumentov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja namero Komisije, da bo v letu 2021 predstavila zakonodajni predlog za načrt EU za obnovo narave, in se strinja, da bi moral načrt vsebovati cilje za obnovo tal; poudarja, da bi moral biti načrt skladen s pregledano tematsko strategijo za tla; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno poziva, naj se pri reviziji ciljev snovne predelave, določenih v zakonodaji EU za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov ter njihove frakcije, ki se nanašajo na posamezne materiale, vključi cilj materialne predelave za izkopane zemljine iz revizije okvirne direktive o odpadkih; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo sistematično diagnosticiranje stanja izkopanih zemljin in njihovega potenciala za ponovno uporabo ter sistem sledljivosti za zemeljske izkope in redno preverjanje na odlagališčih, da bi preprečili nezakonito odlaganje onesnažene zemlje z industrijskih degradiranih območij in zagotovili njeno skladnost s sprejemnimi mesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da razdrobljenost in izgubljanje habitatov v obalnih morskih ekosistemih zmanjšujeta njihovo zmožnost zaščite obrežij in zagotavljanja trajnostnih virov preživljanja; priznava, da moramo v EU nujno zaščititi obalna območja, če želimo ublažiti nevarnost podnebnih sprememb v EU, ter poudarja, da mora Komisija zaščito in obnovo obalnih območij vključiti v novo strategijo EU za tla in v načrt EU za obnovo narave, skupaj z ekosistemskim upravljanjem, kot je celostno upravljanje obalnih območij ali pomorsko prostorsko načrtovanje; poziva Komisijo, naj v načrtu EU za obnovo narave prednost nameni obnovi obalnih območij, ki delujejo kot naravna zaščita obale in jih je urbanizacija obale prizadela, in sicer v regijah, ki jim grozijo erozija obale in/ali poplave; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je biotska raznovrstnost tal osnova za ključne ekološke procese, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta degradacija tal in pozidava tal v porastu, hkrati pa se zmanjšuje biotska raznovrstnost tal na evropskih kmetijskih območjih; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi skupni okvir za varstvo in ohranjanje tal ter obnovo kakovosti tal na podlagi znanstvenih podatkov in ocen gospodarskih, okoljskih in socialnih učinkov ter naj razvije konkretne rešitve za žariščne točke v Evropi z dvojnim namenom obnove biotske raznovrstnosti ter naravne blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje; meni, da je treba v vsej EU vzpostaviti in vzdrževati zanesljivo spremljanje organizmov in trendov v tleh, tako v obsegu kot količini; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo nadaljnje raziskave, tudi različnih globin in obzorij, pa tudi spremljanje in koristne kmetijske in gozdarske prakse za povečanje vsebnosti organskih snovi v tleh v večjih globinah; v zvezi s tem pozdravlja cilje v strategiji „od vil do vilic“ in strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030; glede na to, da bosta kmalu na vrsti vmesna pregleda obeh strategij, poziva, naj se oblikujejo jasne usmeritve ob spoštovanju različnih izhodiščnih točk držav članic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je nadvse pomembno doseči zdrav mikrobiom v tleh; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da se v tleh gozdov v EU skladišči približno 2,5-krat več ogljika kot v drevesni biomasi (43); |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da se pri gospodarjenju z gozdovi, ki vključuje posek na golo, uničuje simbiotična mreža dreves in gliv, ki se po poseku na golo skoraj nikoli več ne obnovi; poudarja, da je ta mreža v borealnih gozdovih najpomembnejši mehanizem za kopičenje organske snovi v prsti in torej ključnega pomena za globalni ogljikov krog (44); ponavlja, da poseka na golo ne moremo primerjati z naravnimi motnjami, ki jih povzročijo gozdni požari, saj je za požgana območja značilna zelo velika količina odmrlega lesa in tla so na voljo za naselitev vrst, kar pa ne velja za območja poseka na golo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k doslednemu izvrševanju standardov dobre živinoreje, precejšnjemu zmanjšanju uporabe zdravil v veterinarski medicini in njihovemu širjenju na poljih z gnojenjem ter strogemu izvrševanju direktive o nitratih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja zavezo Komisije v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, da bo revidirala Direktivo Sveta 86/278/EGS o blatu iz čistilnih naprav; Komisijo poziva, naj zagotovi, da bo z revizijo prispevala k varstvu tal, tako da se bo povečala vsebnost organskih snovi v tleh, da se bodo reciklirala hranila in zmanjšala erozija, obenem pa zaščitila tla in podtalnica pred onesnaževanjem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj podpre zbiranje podatkov o zbijanju tal in spodbuja trajnostne kmetijske ukrepe za zmanjšanje uporabe težke mehanizacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj Evropski center za podatke o tleh zadolži za spremljanje ostankov pesticidov ter ocenjevanje količine ogljika, shranjenega v evropskih tleh, in za določitev ciljev za obnovo tal in izboljšavo njihove kakovosti, tudi tako, da se poveča vsebnost organskih snovi v tleh, v skladu s priporočili Medvladnega panela za podnebne spremembe in zahtevami v zvezi s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je trajnostno upravljanje tal ključni element dolgoročne politike na področju kmetijstva in prehrane; vendar priznava pomen pravnih določb, ki prispevajo k obnovi, ohranjanju in strogemu varstvu nepoškodovanih tal in so med drugim osredotočene na spreminjanje tal in rabe zemljišč na mokriščih, šotiščih, trajnih travnikih in pašnikih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva, naj se v novi strategiji EU za tla opredelijo in spodbujajo dobre in inovativne kmetijske prakse, s katerimi bi lahko preprečili in zmanjšali nevarnost zasoljevanja tal ali nadzorovali njegove negativne učinke; |
| --- | --- |

34.

| 35. | spodbuja Komisijo in države članice, naj učinkovito prispevajo k zmanjšanju prekomerne uporabe sintetičnih gnojil, zlasti dušika, tako da znižajo pragove, določene v direktivi o nitratih; poziva Komisijo, naj si na podlagi resolucije Programa Združenih narodov za okolje o trajnostnem upravljanju dušika in cilja Izjave iz Kolomba prizadeva za prepolovitev dušikovih odpadkov iz vseh virov do leta 2030; poziva Komisijo in države članice, naj z vso ustrezno zakonodajno zagotovijo trajnostno upravljanje hranil, tudi z izboljšanjem učinkovitosti rabe dušika, bolj ekstenzivno živinorejo na določenih območjih, mešano kmetijsko pridelavo, ki povezuje živinorejske sisteme in sisteme poljedelstva, učinkovito rabo živalskega gnoja in večjo uporabo v kolobarjih kmetijskih rastlin, ki vežejo dušik, kot so stročnice; poziva Komisijo, naj pri obračunavanju svetovnih emisij toplogrednih plinov nameni več pozornosti emisijam dušikovega oksida in si bolj usklajeno prizadeva za odpravo presežka dušika kot podnebnega, naravnega in zdravstvenega vprašanja, hkrati pa ponudi spodbude za boljše upravljanje dušika na ravni kmetij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k reviziji Direktive 2004/35/ES o okoljski odgovornosti, da bi okrepili njene določbe v zvezi z onesnaženimi območji; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med novo strategijo za tla in prihodnjo strategijo EU za gozdove, tako da v strategijo za gozdove vključi zahteve v zvezi s trajnostnim upravljanjem tal, kot so kmetijsko-gozdarske prakse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj pregleda tematsko strategijo za tla in brez odlašanja sprejme akcijski načrt z naslovom „Za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal – gradimo bolj zdrav planet za bolj zdrave ljudi“; v zvezi s tem pozdravlja, da namerava Komisija povečati pravno varnost za podjetja in državljane, s tem da bo določila jasne, merljive cilje in akcijski načrt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da lahko kmetijsko-gozdarske prakse dejavno zagotovijo koristi in sinergije za okolje, kot so preprečevanje erozije, izboljšanje biotske raznovrstnosti, shranjevanje ogljika in urejanje voda; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj se spopade z razpršeno kontaminacijo iz kmetijskih dejavnosti, v skladu s cilji strategije „od vil do vilic“; z zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije o reviziji direktive o trajnostni rabi pesticidov; želi spomniti, da že obstajajo številne alternative sintetičnim pesticidom, kot je integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, in da bi bilo treba njihovo uporabo povečati; pričakuje, da se bodo Komisija in države članice nemudoma odzvale na vse njegove pozive iz resolucije z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obžaluje, da postopek EU za odobritev kemikalij, vključno z oceno tveganja za okolje in ekotoksikološkimi študijami, ne upošteva ustrezno vpliva kemikalij na tla; zato poziva Komisijo, naj v novi strategiji EU za tla v skladu s strategijo na področju kemikalij za trajnostnost sprejme regulativne ukrepe za preprečevanje in blažitev onesnaževanja tal s kemikalijami, zlasti z obstojnimi in tistimi, ki se kopičijo v organizmih (vključno s plastiko in mikroplastiko), ter naj poskrbi, da bodo ekološko relevantni preizkusni pogoji reprezentativni in se bodo ujemali s pogoji na prostem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj nemudoma podpre raziskave, da se premosti obstoječa vrzel v znanju o potencialu biotske raznovrstnosti tal pri reševanju težav zaradi onesnaženosti tal in o vplivu onesnaženosti na biotsko raznovrstnost tal ter da se odpravijo zakonodajne vrzeli v zvezi s strupenostjo biocidov in veterinarskih proizvodov za tla in organizme v tleh; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo delo odgovornih agencij ter zagotovijo razvoj in spodbujanje nadomestnih rešitev za najbolj strupene biocide pri veterinarskem zatiranju škodljivcev; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko agencijo za kemikalije na osnovi previdnostnega načela razvije evropske omejitve za onesnaženost tal s per- in polifluoroalkilnimi snovmi (PFAS); |
| --- | --- |

42.

| 43. | obžaluje, da pri preverjanju ustreznosti zakonodaje EU o vodah niso bile upoštevane možnosti za širše integrirano okoljsko upravljanje v zajetjih, s katerimi bi povezali načrte upravljanja povodij s splošnejšimi načrti za varstvo tal; meni, da bi takšna celovita analiza in odločanje pripomogla k izpolnjevanju več različnih ciljev politike EU in bi lahko prinesla koristi na lokalni ravni upravljanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj bolje povežejo hidrološko načrtovanje in načrtovanje tal ter naj skupaj ocenijo pritiske in tveganja (tudi v okviru načrtov upravljanja povodij) in sprejmejo integriran pristop k ukrepom, ki zagotavljajo varstvo teh dveh okoljskih medijev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se strinja z Evropsko agencijo za okolje, da je za uvedbo zgodnjih opozoril o prekoračitvah kritičnih pragov in usmerjanje trajnostnega upravljanja tal potrebno usklajeno in reprezentativno spremljanje tal po vsej Evropi (45); poziva države članice in Komisijo, naj izboljšajo in pospešijo zbiranje in vključevanje podatkov o stanju tal ter trendih in dejavnikih tveganja za tla na ravni EU; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev opazovalne skupine EU za tla, ki uporablja zbirko podatkov LUCAS; poziva Komisijo, naj zagotovi dolgoročno delovanje za oba instrumenta ter zadostna sredstva za optimalno in redno spremljanje bioloških lastnosti tal in fizikalno-kemičnih značilnosti, vključno s prisotnostjo kmetijskih kemikalij in drugih onesnaževal, na primer onesnaževal, ki vzbujajo vse večjo skrb; meni, da je to bistveno za odpravo vrzeli glede podatkov in kazalnikov ter za podporo evropskemu zelenemu dogovoru; poudarja, da je treba bolje razumeti procese, ki vodijo v degradacijo tal in dezertifikacijo v EU; poziva Komisijo, naj določi metodologijo in ustrezne kazalnike za ocenjevanje in zbiranje podatkov o obsegu degradacije tal in dezertifikacije v EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da se je 13 držav članic razglasilo za prizadete države po Konvenciji Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD); poziva Komisijo, naj v politike EU vključi cilje OZN za trajnostni razvoj glede varstva tal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je seznanjen z izzivi z vidika upravljanja, usklajevanja, komuniciranja ter s finančnega, tehničnega in pravnega vidika, ki otežujejo izboljšanje doslednosti in interoperabilnosti sistema EU za spremljanje tal in zbiranje informacij ter nacionalnih sistemov; poziva Komisijo in države članice, naj se družno spopadejo s temi cilji in pospešijo sodelovanje, tudi znotraj strokovne skupine EU za varstvo tal, da bi zagotovili visoko raven varstva tal ter preprečili podvajanje in ustvarjanje nepotrebnega upravnega bremena in stroškov za države članice ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo in pospešijo prizadevanja, da bi v celoti izkoristili vrednost vode in zlasti dosegli popolno ponovno uporabo hranil in dragocenih sestavin, najdenih v odpadnih vodah, ter tako povečali krožnost v kmetijstvu in preprečili prekomerno izpuščanje hranil v okolje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj omogoči letno konferenco, na kateri bodo sodelovale države članice in ustrezni deležniki, in jim dodeli ključno vlogo prek dialogov o posameznih vprašanjih; |
| --- | --- |

49.

| 50. | priznava, da so zdrava tla pomembna, saj so največji kopenski ponor ogljika za zajemanje in shranjevanje ogljika, zlasti v kombinaciji s koristnostjo mokrišč, in zagotavljajo naravne rešitve, zaradi česar je varstvo tal nujno za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 in cilja Unije glede doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050; poudarja, da bi nova strategija glede tal morala zagotoviti, da bo prispevek tal k blažitvi podnebnih sprememb in prilagoditvi nanje skladen z ostalimi politikami EU na področju podnebja; zato poziva države članice, naj v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih okrepijo vidik obnove in trajnostne rabe tal v okviru podnebne politike, zlasti pri ukrepih, ki se nanašajo na kmetijski sektor in na rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvo, da bi ohranili, obnovili in povečali ponore ogljika, zlasti na področjih s prstjo, ki je bogata z ogljikom, kot so travišča in šotišča, poleg ukrepov, usmerjenih v zmanjšanje emisij iz kmetijstva; meni, da bi bilo treba podpreti ukrepe za povečanje sekvestracije ogljika v tleh; pozdravlja zlasti, da je Komisija napovedala pobudo za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine, in jo spodbuja, naj preuči več možnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da je treba preprečiti netrajnostne prakse, ki povzročajo izgube organskega ogljika v tleh in prispevajo k podnebnim spremembam; obžaluje, da so ocene vsebnosti ogljika omejene na zgornji opad, ter poziva države članice in Komisijo, naj pripravijo ustrezne podatke o vsebnosti ogljika za spodnje plasti tal, kar bi izboljšalo razumevanje skupnega potenciala zadrževanja vsebnosti ogljika in njegovega povečanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji Uredbe o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 v skladu s cilji za podnebno nevtralnost do leta 2050 določi ciljni datum, do katerega naj vsa kmetijska zemljišča postanejo neto ponori ogljika; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da lahko ogljično kmetijstvo prinese številne koristi: prilagoditev podnebnim spremembam, izboljšanje vzdržljivosti in produkcijske zmogljivosti tal, večjo biotsko raznovrstnost in manjše odtekanje hranilnih snovi; poziva k izboljšanju krepitve zmogljivosti, mreženja in prenosa znanja, da bi pospešili sekvestracijo ogljika in povečali vsebnost ogljika v tleh ter tako pripomogli k reševanju podnebnega izziva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da netrajnostna raba zemljišč privede do izpusta ogljika v atmosfero, potem ko je bil stoletja ali tisočletja del ekosistema tal; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo večnamenskost tal ustrezno obravnavana v raziskavah, okrepijo raziskave za inovacije in financiranje na področju tal ter prilagodijo ustrezne obstoječe programe financiranja, da bodo v raziskavah na tem področju odražale posebne lastnosti tal; pozdravlja začetek izvajanja misije za zdravje tal in hrano v okviru programa Obzorje Evropa; poziva k okrepljeni vlogi opazovalne skupine EU za tla in Evropskega centra za podatke o tleh ter k dodelitvi ustreznih sredstev za izpolnjevanje njunih nalog in doseganje ciljev nove strategije za tla; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo taksonomsko strokovno znanje o biotski raznovrstnosti tal in znanje o posledicah stanja tal za povezavo ekosistemov; poudarja medsebojno odvisnost tal in vode ter poziva k namenski podpori za raziskave o pozitivni vlogi zdravih tal pri nadaljnjem zmanjševanju razpršenega onesnaževanja vode; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostno finančno podporo in spodbude za podpiranje varstva tal, njihovega trajnostnega upravljanja, ohranjanja in obnavljanja, inovacij in raziskav prek skupne kmetijske politike, kohezijske politike, programa Obzorje Evropa in drugih razpoložljivih finančnih instrumentov; spodbuja Komisijo in države članice, naj opredelijo območja, prizadeta zaradi erozije in nizke vsebnosti organskega ogljika, in območja stiskanja tal, da bi lahko prejela ciljno financiranje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostne človeške vire in ustrezno stopnjo finančne vzdržnosti agencij, ki sodelujejo pri delu, povezanem s tematsko strategijo EU za tla; poudarja, da je zadostno število kvalificiranih zaposlenih osnovni pogoj za uspešno izvajanje politik Unije; zato poziva Komisijo, naj zagotovi zadostno število zaposlenih, zlasti na Generalnem direktoratu za okolje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo ukrepe za usklajeno in integrirano zbiranje podatkov, celovit sistem spremljanja ter izmenjavo informacij in primerov dobre prakse o varstvu, trajnostnem upravljanju in obnovi tal v vsej Uniji, pri tem pa čim bolj povečajo sinergijo med obstoječimi sistemi spremljanja in orodji skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da bi morali biti ti ukrepi osnovni pogoji za upravičenost do financiranja Unije ali nacionalnega financiranja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da bi morale države članice v rednih časovnih razmakih, ki niso daljši od petih let, pripraviti in objaviti poročila o stanju tal; meni, da bi morali biti zbrani podatki o tleh javno dostopni na spletu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podpira pobude za večjo ozaveščenost in boljše razumevanje javnosti o pozitivnem učinku funkcij tal in njihovega varstva, vključno s tistimi, ki so povezane s trajnostnim upravljanjem, varstvom in obnovo tal, z javnim zdravjem in okoljsko trajnostjo; poudarja, da sta ozaveščenost javnosti in njeno razumevanje funkcij tal ključnega pomena za uspeh nove strategije za tla in za zagotovitev sodelovanja državljanov, predvsem lastnikov zemljišč, kmetov in gozdarjev kot glavnih akterjev pri upravljanju tal; poziva h krepitvi sodelovanja s širšo javnostjo na področju zdravja tal in izrednih okoljskih razmer ter k podpori pobudam skupnosti za varstvo in trajnostno rabo tal; izraža podporo pobudi za svetovni dan tal in poziva k nadaljnjim ukrepom za večjo ozaveščenost o tej problematiki; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi morala okoljska tveganja, zajeta v prihodnji zakonodaji o obvezni primerni skrbnosti na področju človekovih pravic in varstva okolja, vključevati degradacijo tal na podlagi ciljev nove strategije EU za tla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj kot vodilna svetovna sila na področju varstva okolja v novi strategiji EU za tla določi, da bosta varstvo in trajnostna raba tal vključena v vse pomembne vidike njene zunanje politike, ter naj ta vidik v celoti upošteva pri sklepanju ustreznih mednarodnih sporazumov in pri reviziji že obstoječih; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj varstvo tal vključi v poglavja trgovinskih sporazumov o trgovini in trajnostnem razvoju, sprejme ukrepe za preprečevanje uvoza degradacije tal iz teh držav, vključno z degradacijo, ki jo povzročajo biogoriva z zelo negativnimi vplivi na okolje, ter naj ne izvaža degradacije tal; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo izdelki, uvoženi iz tretjih držav v EU, skladni z istimi okoljskimi standardi in standardi za trajnostno rabo zemljišč; |
| --- | --- |

64.

| 65. | razume, kako pomembno je sodelovanje na vseh ravneh za učinkovito obravnavo vseh nevarnosti za tla; zato poziva države članice, naj dajo zgled in razmislijo o uvedbi konvencije o tleh v okviru Organizacije združenih narodov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | izraža podporo misiji Skrb za tla je skrb za življenje v okviru programa Obzorje Evropa, ki jo je predlagal odbor misije za zdravje tal in hrano, katere cilj je zagotoviti, da bo do leta 2030 75 % tal zdravih za zdravo hrano, ljudi, naravo in podnebje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | priporoča razvoj novih zelenih, gozdnih in kmetijsko-gozdarskih območij, zlasti v mestnih regijah, da se izravnajo negativni vplivi sedanje visoke stopnje pozidave tal v evropskih mestih; |
| --- | --- |

67.

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 171.

(2)  UL L 156, 25.6.2003, str. 17.

(3)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(4)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

(5)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(6)  UL L 181, 4.7.1986, str. 6.

(7)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(8)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(9)  UL L 344, 17.12.2016, str. 1.

(10)  UL L 137, 24.5.2017, str. 1.

(11)  UL L 156, 19.6.2018, str. 1.

(12)  UL L 347, 20.12.2013.

(13)  UL C 87 E, 7.4.2004, str. 395.

(14)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 138.

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

(17)  UL C 411, 27.11.2020, str. 48.

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0201.

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0040.

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(21)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 138.

(22)  UL C 17, 19.1.2013, str. 37.

(23)  UL C 61, 14.3.2003, str. 49.

(24)  Schwartz, J.D. 2014. Soil as Carbon Storehouse: New Weapon in Climate Fight?, Yale Environment 360.

(25)  Evropska agencija za okolje, „Soil Organic Carbon“ (Organski ogljik v tleh), 20. februar 2017. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment

(26)  Inštitut za evropsko okoljsko politiko, „Climate and Soil Policy Brief: Better Integrating Soil Into EU Climate Policy“ (Pregled podnebne in talne politike: boljše vključevanje tal v podnebno politiko EU), oktober 2020 https://ieep.eu/uploads/articles/attachments/437a17b8-f8a4-478d-ab7f-4a74e2e60ced/IEEP%20(2020)%20Climate%20and%20soil%20policy%20brief%20-%20Better%20integrating%20soil%20into%20EU%20climate%20policy.pdf?v=63771126961

(27)  https://ec.europa.eu/jrc/en/news/soil-erosion-costs-european-farmers-125-billion-year#:~:text=Soil%20erosion%20costs%20European%20countries,consequences%20do%20not%20stop%20ther

(28)  Delovni dokument služb Komisije, Evaluation of the 7th EAP (Ocena sedmega okoljskega akcijskega programa) (SWD(2019)0181).

(29)  Poročilo Evropske agencije za okolje iz leta 2019 o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020.

(30)  Delovni dokument služb Komisije, Evaluation of the 7th EAP (Ocena sedmega okoljskega akcijskega programa) (SWD(2019)0181).

(31)  Poročilo Evropske agencije za okolje iz leta 2019 o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020.

(32)  Eurostat, 2014. Popis evropskih kmetijskih zemljišč 2010. [spletna različica] URL: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statisticsexplained/index.php/Agricultural census 2010 (dostop februarja 2014). V povprečju se na 19 % njivskih površin v Evropi uporabljajo zimske prekrivne rastline, na 21,5 % se obdeluje manj, na 4 % se izvaja direktna setev.

(33)  Evropska agencija za okolje, Progress in management of contaminated sites (Napredek pri upravljanju onesnaženih območij).

(34)  Poročilo Evropske agencije za okolje iz leta 2019 o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020.

(35)  Veerman, C., in drugi, 2020. Caring for Soil is Caring for Life. In Interim Report for the Mission Board for Soil, Health and Food (Skrb za tla je skrb za življenje. Vmesno poročilo za odbor za tla, zdravje in hrano); Evropska komisija: Bruselj, Belgija; str. 52.

(36)  Delovni dokument služb Komisije, Evaluation of the 7th EAP (Ocena sedmega okoljskega akcijskega programa) (SWD(2019)0181).

(37)  Delovni dokument služb Komisije, Evaluation of the 7th EAP (Ocena sedmega okoljskega akcijskega programa) (SWD(2019)0181).

(38)  Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), The IPBES assessment report on land degradation and restoration (Poročilo z oceno o degradaciji in sanaciji tal), 2018.

(39)  Poročilo Evropske agencije za okolje iz leta 2019 o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020.

(40)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ENV_WASGEN/bookmark/table?lang=en&bookmarkId=bbf937c1-ce8b-4b11-91b7-3bc5ef0ea042

(41)  CDR 3137/2020.

(42)  Popis evropskih kmetijskih zemljišč 2010. [spletna različica] URL: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Agricultural_census_2010_-_main_results census 2010 (dostop februarja 2014). V povprečju se na 19 % njivskih površin v Evropi uporabljajo zimske prekrivne rastline, na 21,5 % se obdeluje manj, na 4 % se izvaja direktna setev.

(43)  Bruno De Vos in drugi, Benchmark values for forest soil carbon stocks in Europe: Results from a large scale forest soil survey, Geoderma, št. 251–252, avgust 2015, str. 33–46.

(44)  K. E. Clemmensen in drugi, Roots and Associated Fungi Drive Long-Term Carbon Sequestration in Boreal Forest, Science 339, 1615, 2013.

(45)  Poročilo Evropske agencije za okolje iz leta 2019 o stanju in obetih za evropsko okolje za leto 2020.

---

četrtek, 29. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/54

---

P9_TA(2021)0147

Obdavčitev digitalnega gospodarstva: pogajanja v OECD, davčno rezidentstvo digitalnih podjetij in morebitni evropski digitalni davek

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o obdavčitvi digitalnega gospodarstva: pogajanja v OECD, davčno rezidentstvo digitalnih podjetij in morebitni evropski digitalni davek (2021/2010(INI))

(2021/C 506/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 113 in 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 113 in 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. oktobra 2020 (1) in 21. julija 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. oktobra 2020 (1) in 21. julija 2020 (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Ekonomsko-finančnega sveta z dne 27. novembra 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Ekonomsko-finančnega sveta z dne 27. novembra 2020 (3),

| — | ob upoštevanju predlogov Komisije, ki čakajo na sprejetje, zlasti o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCTB), skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (4) in svežnju o obdavčitvi digitalnega gospodarstva (5), ter stališča parlamenta o teh dokumentih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Komisije, ki čakajo na sprejetje, zlasti o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCTB), skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (4) in svežnju o obdavčitvi digitalnega gospodarstva (5), ter stališča parlamenta o teh dokumentih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. januarja 2019 z naslovom Za učinkovitejše in bolj demokratično odločanje v davčni politiki EU (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. januarja 2019 z naslovom Za učinkovitejše in bolj demokratično odločanje v davčni politiki EU (COM(2019)0008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o akcijskem načrtu za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o akcijskem načrtu za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (6), ki jo je predlagal Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (odbor TAXE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (6), ki jo je predlagal Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (odbor TAXE),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (7), ki jo je predlagal drugi Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (odbor TAXE2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (7), ki jo je predlagal drugi Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (odbor TAXE2),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji, ki jo je opravil Preiskovalni odbor Parlamenta za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (odbor PANA) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji, ki jo je opravil Preiskovalni odbor Parlamenta za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (odbor PANA) (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (9), ki jo je predlagal Posebni odbor o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (TAX3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (9), ki jo je predlagal Posebni odbor o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (TAX3),

| — | ob upoštevanju nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi vsake od zgoraj navedenih resolucij Evropskega parlamenta (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi vsake od zgoraj navedenih resolucij Evropskega parlamenta (10),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies (Vpliv digitalizacije na mednarodne davčne zadeve: izzivi in rešitve) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies (Vpliv digitalizacije na mednarodne davčne zadeve: izzivi in rešitve) (11),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta vključujočega okvira G20/OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička iz oktobra 2015, zlasti ukrepa 1 v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta vključujočega okvira G20/OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička iz oktobra 2015, zlasti ukrepa 1 v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila vključujočega okvira G20/OECD z naslovom Izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije, sprejetega leta 2018, in njegovega programa dela, namenjenega oblikovanju sporazumne rešitve za davčne izzive, ki jih prinaša digitalizacija gospodarstva, sprejetega maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila vključujočega okvira G20/OECD z naslovom Izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije, sprejetega leta 2018, in njegovega programa dela, namenjenega oblikovanju sporazumne rešitve za davčne izzive, ki jih prinaša digitalizacija gospodarstva, sprejetega maja 2019,

| — | ob upoštevanju uvodne izjave in poročil o načrtih za prvi in drugi steber, ki jih je vključujoči okvir G20/OECD sprejel oktobra 2020, ter z njimi povezanih rezultatov ekonomske analize in ocene učinka, ki jo je izvedel sekretariat OECD, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvodne izjave in poročil o načrtih za prvi in drugi steber, ki jih je vključujoči okvir G20/OECD sprejel oktobra 2020, ter z njimi povezanih rezultatov ekonomske analize in ocene učinka, ki jo je izvedel sekretariat OECD,

| — | ob upoštevanju izidov različnih srečanj skupin G7, G8 in G20 na vrhu v zvezi z mednarodnimi davčnimi vprašanji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov različnih srečanj skupin G7, G8 in G20 na vrhu v zvezi z mednarodnimi davčnimi vprašanji,

| — | ob upoštevanju potekajočega dela Odbora strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah v zvezi z davčnimi izzivi, povezanimi z digitalizacijo gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočega dela Odbora strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah v zvezi z davčnimi izzivi, povezanimi z digitalizacijo gospodarstva,

| — | ob upoštevanju začetne ocene učinka Komisije o digitalnem davku z dne 14. januarja 2021 (Ares(2021)312667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetne ocene učinka Komisije o digitalnem davku z dne 14. januarja 2021 (Ares(2021)312667),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pošteni obdavčitvi v digitaliziranem in globaliziranem gospodarstvu: BEPS 2.0 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pošteni obdavčitvi v digitaliziranem in globaliziranem gospodarstvu: BEPS 2.0 (12),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0103/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0103/2021),

| A. | ker veljavna mednarodna pravila o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb temeljijo na načelih, ki so bila razvita na začetku 20. stoletja in niso več primerna za vse bolj globalizirano in digitalizirano gospodarstvo, kar omogoča številne škodljive davčne prakse, ki spodkopavajo javne finance in pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

A.

ker veljavna mednarodna pravila o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb temeljijo na načelih, ki so bila razvita na začetku 20. stoletja in niso več primerna za vse bolj globalizirano in digitalizirano gospodarstvo, kar omogoča številne škodljive davčne prakse, ki spodkopavajo javne finance in pošteno konkurenco;

| B. | ker sta sorazmernost in izvedljivost teh mednarodnih davčnih pravil v praksi zdaj predmet pregleda v okviru pogajanj OECD, da bi zagotovili konkurenčnost evropskih podjetij v vse bolj globaliziranem in digitaliziranem gospodarstvu; |
| --- | --- |

B.

ker sta sorazmernost in izvedljivost teh mednarodnih davčnih pravil v praksi zdaj predmet pregleda v okviru pogajanj OECD, da bi zagotovili konkurenčnost evropskih podjetij v vse bolj globaliziranem in digitaliziranem gospodarstvu;

| C. | ker je digitalizacija gospodarstva še povečala obstoječe težave, ki jih povzroča preveliko zanašanje multinacionalk na neopredmetena sredstva, kot je intelektualna lastnina; |
| --- | --- |

C.

ker je digitalizacija gospodarstva še povečala obstoječe težave, ki jih povzroča preveliko zanašanje multinacionalk na neopredmetena sredstva, kot je intelektualna lastnina;

| D. | ker so se države skupine G20 po finančni krizi v obdobju 2008–2009 in po vrsti razkritij v zvezi s praksami davčne utaje, agresivnega davčnega načrtovanja, izogibanja davkom in pranja denarja dogovorile, da bodo ta vprašanja obravnavale na ravni OECD v okviru projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (BEPS), kar je privedlo do akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

D.

ker so se države skupine G20 po finančni krizi v obdobju 2008–2009 in po vrsti razkritij v zvezi s praksami davčne utaje, agresivnega davčnega načrtovanja, izogibanja davkom in pranja denarja dogovorile, da bodo ta vprašanja obravnavale na ravni OECD v okviru projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (BEPS), kar je privedlo do akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| E. | ker je bilo v akcijskem načrtu za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička doseženo splošno soglasje o številnih vprašanjih v zvezi z bojem proti davčnim utajam, agresivnemu davčnemu načrtovanju in izogibanju davkom; ker pa kljub temu ni bil dosežen dogovor o obravnavanju davčnih izzivov, ki jih prinaša digitalizacija gospodarstva, kar je privedlo do sprejetja ločenega končnega poročila o prvem ukrepu za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička za leto 2015; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo v akcijskem načrtu za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička doseženo splošno soglasje o številnih vprašanjih v zvezi z bojem proti davčnim utajam, agresivnemu davčnemu načrtovanju in izogibanju davkom; ker pa kljub temu ni bil dosežen dogovor o obravnavanju davčnih izzivov, ki jih prinaša digitalizacija gospodarstva, kar je privedlo do sprejetja ločenega končnega poročila o prvem ukrepu za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička za leto 2015;

| F. | ker je Parlament že večkrat pozval k reformi mednarodnega sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb, da bi obravnavali davčne utaje, izogibanje davkom in izzive pri obdavčitvi digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament že večkrat pozval k reformi mednarodnega sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb, da bi obravnavali davčne utaje, izogibanje davkom in izzive pri obdavčitvi digitalnega gospodarstva;

| G. | ker je Komisija leta 2018 predložila dva predloga o obdavčitvi digitalnega gospodarstva, ki sta vključevala začasno kratkoročno rešitev uvedbe davka na digitalne storitve in dolgoročno rešitev določitve pomembne digitalne prisotnosti kot neksusa za obdavčitev dohodkov pravnih oseb, ki bi nadomestila davek na digitalne storitve; ker je Komisija 25. oktobra 2016 predstavila predlog direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2016)0683); ker je Parlament vse te predloge podprl, vendar jih Svet ni sprejel, zaradi česar so morale nekatere države članice enostransko uvesti davek na digitalne storitve; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija leta 2018 predložila dva predloga o obdavčitvi digitalnega gospodarstva, ki sta vključevala začasno kratkoročno rešitev uvedbe davka na digitalne storitve in dolgoročno rešitev določitve pomembne digitalne prisotnosti kot neksusa za obdavčitev dohodkov pravnih oseb, ki bi nadomestila davek na digitalne storitve; ker je Komisija 25. oktobra 2016 predstavila predlog direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2016)0683); ker je Parlament vse te predloge podprl, vendar jih Svet ni sprejel, zaradi česar so morale nekatere države članice enostransko uvesti davek na digitalne storitve;

| H. | ker uvedba neusklajenih in ločenih davkov na digitalne storitve v državah članicah, ki imajo tudi različna davčna pravila in merila, povečuje razdrobljenost enotnega trga, ustvarja večjo davčno negotovost in je manj učinkovita kot skupna rešitev na evropski ravni; |
| --- | --- |

H.

ker uvedba neusklajenih in ločenih davkov na digitalne storitve v državah članicah, ki imajo tudi različna davčna pravila in merila, povečuje razdrobljenost enotnega trga, ustvarja večjo davčno negotovost in je manj učinkovita kot skupna rešitev na evropski ravni;

| I. | ker obstaja nevarnost, da se bodo z enostranskimi ukrepi držav članic povečali mednarodni trgovinski spori, ki lahko vplivajo na digitalna in nedigitalna podjetja na enotnem trgu; |
| --- | --- |

I.

ker obstaja nevarnost, da se bodo z enostranskimi ukrepi držav članic povečali mednarodni trgovinski spori, ki lahko vplivajo na digitalna in nedigitalna podjetja na enotnem trgu;

| J. | ker vključujoči okvir OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v skladu z mandatom finančnih ministrov G20 iz marca 2017 in po sprejetju programa dela maja 2019 prek svoje delovne skupine za digitalno gospodarstvo pripravlja soglasno skupno rešitev, ki bo temeljila na dveh stebrih: prvi steber vključuje dodelitev pravic do obdavčevanja prek novih pravil o dodelitvi dobička in neksusu, drugi steber pa obravnava preostala vprašanja v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička, pri čemer uvaja ukrepe za zagotovitev najnižje ravni obdavčitve; |
| --- | --- |

J.

ker vključujoči okvir OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v skladu z mandatom finančnih ministrov G20 iz marca 2017 in po sprejetju programa dela maja 2019 prek svoje delovne skupine za digitalno gospodarstvo pripravlja soglasno skupno rešitev, ki bo temeljila na dveh stebrih: prvi steber vključuje dodelitev pravic do obdavčevanja prek novih pravil o dodelitvi dobička in neksusu, drugi steber pa obravnava preostala vprašanja v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička, pri čemer uvaja ukrepe za zagotovitev najnižje ravni obdavčitve;

| K. | ker je vključujoči okvir OECD/G20 12. oktobra 2020 objavil sveženj, sestavljen iz uvodne izjave in poročil o načrtih za prvi in drugi steber, ki odražajo zbližana stališča o vrsti značilnosti, načel in parametrov obeh stebrov ter ugotavljajo, katera preostala politična in tehnična vprašanja je še treba rešiti; |
| --- | --- |

K.

ker je vključujoči okvir OECD/G20 12. oktobra 2020 objavil sveženj, sestavljen iz uvodne izjave in poročil o načrtih za prvi in drugi steber, ki odražajo zbližana stališča o vrsti značilnosti, načel in parametrov obeh stebrov ter ugotavljajo, katera preostala politična in tehnična vprašanja je še treba rešiti;

| L. | ker se je dobiček vodilnih multinacionalk na digitalnem področju v zadnjih letih znatno povečal; ker so omejitveni ukrepi v odziv na pandemijo covida-19 še pospešili trend prehajanja na gospodarstvo, ki temelji na digitalnih storitvah, in podjetja, ki ne poslujejo digitalno, zlasti mala in srednja podjetja, postavili v še slabši položaj; ker se je nujno treba hitro odzvati in upoštevati cilj vključujočega okvira OECD/G20, da pogajanja konča julija 2021, kar bi bil prvi korak k pravičnejši porazdelitvi davčnega bremena; |
| --- | --- |

L.

ker se je dobiček vodilnih multinacionalk na digitalnem področju v zadnjih letih znatno povečal; ker so omejitveni ukrepi v odziv na pandemijo covida-19 še pospešili trend prehajanja na gospodarstvo, ki temelji na digitalnih storitvah, in podjetja, ki ne poslujejo digitalno, zlasti mala in srednja podjetja, postavili v še slabši položaj; ker se je nujno treba hitro odzvati in upoštevati cilj vključujočega okvira OECD/G20, da pogajanja konča julija 2021, kar bi bil prvi korak k pravičnejši porazdelitvi davčnega bremena;

| M. | ker je ustrezno mednarodno davčno pravo ključnega pomena za preprečevanje davčne utaje in izogibanja davkom ter za oblikovanje poštenega in učinkovitega sistema obdavčitve, ki bo obravnaval neenakosti in zagotovil varnostni in stabilnost, ki sta temeljni zahtevi za konkurenčnost, pa tudi enake konkurenčne pogoje za podjetja, zlasti mala in srednja; |
| --- | --- |

M.

ker je ustrezno mednarodno davčno pravo ključnega pomena za preprečevanje davčne utaje in izogibanja davkom ter za oblikovanje poštenega in učinkovitega sistema obdavčitve, ki bo obravnaval neenakosti in zagotovil varnostni in stabilnost, ki sta temeljni zahtevi za konkurenčnost, pa tudi enake konkurenčne pogoje za podjetja, zlasti mala in srednja;

| N. | ker je digitalizacija gospodarstva majhnim podjetjem na vseh področjih in iz različnih sektorjev omogočila, da so postala konkurenčnejša in da so dosegla nove stranke; ker ukrepi EU za obdavčitev digitalnega gospodarstva ne bi smeli obremenjevati manjših zagonskih in rastočih podjetij; |
| --- | --- |

N.

ker je digitalizacija gospodarstva majhnim podjetjem na vseh področjih in iz različnih sektorjev omogočila, da so postala konkurenčnejša in da so dosegla nove stranke; ker ukrepi EU za obdavčitev digitalnega gospodarstva ne bi smeli obremenjevati manjših zagonskih in rastočih podjetij;

| O. | ker so digitalna podjetja pri ustvarjanju vsebin močno odvisna od neopredmetenih sredstev, zlasti z uporabo in monetizacijo uporabniških podatkov, in ker sedanji davčni sistemi tega ustvarjanja vrednosti ne zajemajo; ker pri tem pojavu kraj ustvarjanja vrednosti in kraj obdavčitve nista usklajena; |
| --- | --- |

O.

ker so digitalna podjetja pri ustvarjanju vsebin močno odvisna od neopredmetenih sredstev, zlasti z uporabo in monetizacijo uporabniških podatkov, in ker sedanji davčni sistemi tega ustvarjanja vrednosti ne zajemajo; ker pri tem pojavu kraj ustvarjanja vrednosti in kraj obdavčitve nista usklajena;

| P. | ker neobstoj mednarodnega sporazuma ali ureditve EU o obdavčitvi digitalnega gospodarstva ovira bolj konkurenčno in rasti prijazno poslovno okolje na enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

P.

ker neobstoj mednarodnega sporazuma ali ureditve EU o obdavčitvi digitalnega gospodarstva ovira bolj konkurenčno in rasti prijazno poslovno okolje na enotnem digitalnem trgu;

| Q. | ker huda gospodarska kriza, s katero se sooča Unija, terja sodobne davčne politike, ki bodo državam članicam omogočale učinkovitejše in uspešnejše pobiranje davkov za dejavnosti, ki se izvajajo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

Q.

ker huda gospodarska kriza, s katero se sooča Unija, terja sodobne davčne politike, ki bodo državam članicam omogočale učinkovitejše in uspešnejše pobiranje davkov za dejavnosti, ki se izvajajo na enotnem trgu;

| R. | ker bi morale države članice v mednarodnih davčnih pogajanjih tesno sodelovati in zavzeti enotno, trdno in ambiciozno stališče; |
| --- | --- |

R.

ker bi morale države članice v mednarodnih davčnih pogajanjih tesno sodelovati in zavzeti enotno, trdno in ambiciozno stališče;

| S. | ker je v sklepih Sveta z dne 27. novembra 2020 navedeno, da bo Evropski svet marca 2021 ocenil stanje v zvezi z delom na področju pomembnega vprašanja obdavčitve digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

S.

ker je v sklepih Sveta z dne 27. novembra 2020 navedeno, da bo Evropski svet marca 2021 ocenil stanje v zvezi z delom na področju pomembnega vprašanja obdavčitve digitalnega gospodarstva;

| T. | ker so se finančni ministri skupine G20 sestali 7. in 8. aprila 2021 ter se bodo sestali 9. in 10. julija 2021 in ocenili oba stebra pogajanj o vključujočem okviru; |
| --- | --- |

T.

ker so se finančni ministri skupine G20 sestali 7. in 8. aprila 2021 ter se bodo sestali 9. in 10. julija 2021 in ocenili oba stebra pogajanj o vključujočem okviru;

Obravnavanje izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva

| 1. | ugotavlja, da veljavna mednarodna davčna pravila izvirajo iz začetka 20. stoletja in da davčne pravice večinoma temeljijo na fizični prisotnosti; poudarja, da sta digitalizacija in močna odvisnost od neopredmetenih sredstev močno povečali zmožnost podjetij za opravljanje pomembnih poslovnih dejavnosti v jurisdikciji, v kateri nimajo fizične prisotnosti, zato davki, plačani v neki jurisdikciji, ne odražajo več vrednosti in dobička, ustvarjenega v njej, kar lahko privede do erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k novi in pravičnejši dodelitvi pravic do obdavčitve visoko digitaliziranih multinacionalnih podjetij ter reviziji tradicionalnega koncepta stalne poslovne enote, saj ne zajema digitaliziranega gospodarstva; opozarja na stališče Parlamenta o (skupni) konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, da se ustvari virtualna stalna poslovna enota, pri čemer je treba upoštevati, kje je vrednost zajeta, temeljiti pa mora na vrednosti in dobičku, ki ga ustvarijo uporabniki; poudarja, da so uporabniki spletnih platform in potrošniki digitalnih storitev osrednji elementi pri vrednosti, ki jo ustvarjajo visoko digitalizirana podjetja, in da jih ni mogoče prenesti iz jurisdikcije na enak način kot kapital in delovno silo, zato bi bilo treba to upoštevati pri opredelitvi novega davčnega neksusa, da bi zagotovili učinkovito pravno sredstvo zoper agresivno načrtovanje ali izogibanje davkom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen, da bi bila zaradi ozke opredelitve težav, s katerimi se spoprijemamo, ciljno usmerjena pravila oblikovana samo za nekatera podjetja; poudarja, da je treba pregledati transferne cene, opredelitev stalne poslovne enote in davčne vrzeli, ki izhajajo iz različnih in preveč zapletenih davčnih sistemov, zlasti v zvezi s sporazumi o dvojnem obdavčevanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba z novimi rešitvami za obdavčitev digitalnega gospodarstva po možnosti obdavčiti dobiček in ne prihodke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da so se naša gospodarstva z digitalizacijo in globalizacijo zelo razvila; je seznanjen s pozitivnimi učinki digitalizacije na našo družbo in naša gospodarstva ter velikim potencialom digitalizacije za davčno upravo, saj služi kot orodje za zagotavljanje boljših storitev za državljane, povečanje zaupanja javnosti v davčne organe in izboljšanje konkurenčnosti; obžaluje pomanjkljivosti mednarodnega davčnega sistema, ki ni vedno primeren za ustrezno obravnavanje izzivov globalizacije in digitalizacije; poziva k sklenitvi sporazuma o pravičnem in učinkovitem davčnem sistemu ob spoštovanju nacionalne suverenosti na področju obdavčevanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k reformi davčnega sistema za boj proti davčnim goljufijam in izogibanju davkom; poudarja, da bi morale Unija in njene države članice prevzeti vodilno vlogo pri odpravljanju teh pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba multinacionalna podjetja obdavčiti na podlagi poštene in učinkovite formule za porazdelitev pravic do obdavčitve med državami; želi spomniti na predlog Komisije o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba obravnavati prenizko obdavčitev digitaliziranega gospodarstva; poudarja, da je treba upoštevati, da so visoko digitalizirana multinacionalna podjetja že sama po sebi mobilna, zlasti glede ustvarjanja vrednosti, in zagotoviti pravično porazdelitev pravic do obdavčitve med vsemi državami, v katerih opravljajo gospodarsko dejavnost in ustvarjajo vrednost, vključno z raziskavami in razvojem; ugotavlja, da lahko nekateri obstoječi sporazumi o dvojnem obdavčevanju preprečijo pravično dodelitev pravice do obdavčevanja, in poziva k njihovi posodobitvi; želi izpostaviti, da so se majhne obrobne države članice znašle v posebnih razmerah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da so potrebne nadaljnje študije o skupni davčni obremenitvi različnih poslovnih modelov; obžaluje, da izogibanje davkom ni škodljivo le za javne prihodke, saj ovira javne storitve in davčno breme prenaša na povprečne državljane, kar povečuje neenakosti, temveč tudi izkrivlja trge, saj podjetja, zlasti mala in srednja, postavlja v slabši položaj in ustvarja ovire za vstop novih lokalnih udeležencev na trg; poudarja, da je treba preučiti morebitne ovire za vstop malih in srednjih podjetij, da ne bi ustvarili digitalnega sektorja, v katerem bi sodelovalo le nekaj velikih akterjev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da za digitalna podjetja v povprečju velja le 9,5-odstotna efektivna davčna stopnja v primerjavi s 23,2-odstotno za tradicionalne poslovne modele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je medtem povpraševanje po digitaliziranih storitvah skokovito naraslo, saj je treba zaradi pandemije covida-19 številne naloge opravljati na daljavo; zato ugotavlja, da so bili ponudniki teh digitaliziranih storitev postavljeni v ugodnejši položaj kot tradicionalna podjetja, zlasti mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da iz končnega poročila OECD/G20 o ukrepu 1 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička za leto 2015 izhaja, da digitalno gospodarstvo vse bolj postaja gospodarstvo samo po sebi; priznava, da se večina gospodarskih sektorjev hitro digitalizira in da potrebujemo davčni sistem, ki bo kos izzivom prihodnosti in ne bo omejeval digitalnega gospodarstva, temveč bo zagotavljal pravično porazdelitev prihodkov med različnimi državami, v katerih se ustvarja vrednost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je pomembno razlikovati med vlogo obdavčevanja in regulacije ter da prihodnje politike digitalnega obdavčevanja ne bi smele biti oblikovane tako, da bi odpravile pomanjkljivosti v digitalnem gospodarstvu, kot so najemnine od monopolne moči nad informacijami, saj bi bili za to primernejši regulativni ukrepi; |
| --- | --- |

13.

Globalni večstranski dogovor: zaželena pot naprej, ni pa edina

| 14. | poziva k mednarodnemu dogovoru, katerega cilj bi bil vzpostaviti pravičen in učinkovit davčni sistem; pozdravlja prizadevanja vključujočega okvira G20/OECD, da bi dosegli svetovni konsenz o večstranski reformi mednarodnega davčnega sistema, s katerim bi obravnavali izzive stalnega preusmerjanja dobička in digitaliziranega gospodarstva; obžaluje pa, da je bil rok za sklenitev sporazuma, določen za konec leta 2020, zamujen; priznava napredek pri razpravah o predlogih na tehnični ravni, ki je bil dosežen kljub zamudam zaradi pandemije covida-19, in poziva k hitri sklenitvi sporazuma do sredine leta 2021 v okviru vključujočega pogajalskega postopka; poziva države članice, naj dejavno sodelujejo pri davčnih vprašanjih tudi v drugih mednarodnih forumih, kot so Združeni narodi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da pristop z dvema stebroma, ki ga predlaga vključujoči okvir G20/OECD, ne omejuje digitalnega gospodarstva, temveč išče celovito rešitev za nove izzive, ki iz njega izhajajo; je seznanjen z različnimi stališči članic vključujočega okvira; meni pa, da bi bilo treba oba stebra obravnavati kot dopolnjujoča se in da bi ju bilo treba sprejeti do sredine leta 2021; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je cilj drugega stebra obravnavati preostale izzive za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, zlasti z zagotavljanjem, da velika multinacionalna podjetja, vključno z digitaliziranimi, plačujejo minimalno efektivno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb ne glede na to, kje se nahajajo; pozdravlja novi zagon pri pogajanjih o vključujočem okviru G20/OECD zaradi nedavnih predlogov ameriške administracije o „močni spodbudi za države, da se pridružijo svetovnemu sporazumu, s katerim se bodo izvajala minimalna davčna pravila po vsem svetu“; ugotavlja, da ti predlogi zajemajo zvišanje minimalnega davka na globalne neopredmetene prihodke z nizko davčno stopnjo (GILTI) na 21 % in stopnje SHIELD (Stopping Harmful Inversions and Ending Low Tax Developments – odprava škodljivih inverzij in tendenc nizke obdavčitve), ki bi bila enakovredna stopnji globalnih neopredmetenih prihodkov z nizko davčno stopnjo, če ne bi bil dosežen svetovni dogovor o drugem stebru (13); meni, da je treba efektivno minimalno davčno stopnjo določiti tako, da bo pravična, a tudi ustrezno visoka, da bo odvračala od preusmerjanja dobička in da bo preprečevala škodljivo davčno konkurenco; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo prihodnji kompromisi v pogajanjih vključujočega okvira G20/OECD upoštevali interese EU ter preprečevali dodatno zapletenost in birokracijo za mala in srednja podjetja ter državljane; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja prizadevanja sekretariata OECD za rešitev vprašanja, kako prilagoditi obstoječa mednarodna davčna pravila globaliziranemu in digitaliziranemu gospodarstvu; pozdravlja predlog iz prvega stebra v zvezi z novim davčnim neksusom in novimi pravicami obdavčitve, s katerimi bi ustvarili možnosti za obdavčitev multinacionalnih podjetij v tržnih jurisdikcijah, tudi kadar v njih pri svoji gospodarski dejavnosti niso fizično prisotne; poudarja, da stik z uporabniki in potrošniki bistveno prispeva k ustvarjanju vrednosti v visoko digitaliziranih poslovnih modelih, zato bi ga bilo treba upoštevati pri dodeljevanju pravic do obdavčitve; ugotavlja, da je treba nekatere možnosti politike še določiti na svetovni ravni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da bi tako imenovani „znesek A“ ustvaril novo pravico do obdavčitve za tržne jurisdikcije; poudarja, da bi morale te nove pravice do obdavčitve vključevati vsa velika multinacionalna podjetja, ki bi lahko izvajala prakse erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ter vsaj avtomatizirane digitalne storitve in podjetja z neposrednim stikom s potrošniki, obenem pa ne bi smele nalagati dodatnega in nepotrebnega bremena malim in srednjim podjetjem, prav tako pa ne bi smele podražiti storitve za potrošnike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj podprejo dogovor za zagotovitev, da se bodo zadostni zneski dobička prerazporedili tržnim jurisdikcijam, pri čemer bi bilo treba preseči razlikovanje med rutinskim in nerutinskim dobičkom, ki bi lahko privedlo do povsem umetnega razlikovanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zaskrbljen, da bi lahko preveč zapleten sistem dejansko pomenil priložnost za izogibanje novim pravilom, ter poziva OECD in države članice, ki se pogajajo, naj si prizadevajo za preprosto in izvedljivo rešitev; poziva k preučitvi ugotovitev v zvezi z upravnim učinkom akcijskega načrta OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priporoča, da bi morale politične možnosti, ki jih v pogajanjih zagovarjajo države članice, zmanjšati zapletenost; zato podpira poenostavljene upravne postopke za multinacionalna podjetja, za katera veljajo nove pravice do obdavčitve, tudi zato, da se zmanjša breme izvajanja za države članice, ob upoštevanju držav članic, ki niso vključene v davčne ureditve, ki nudijo ugodnosti in tako izkrivljajo konkurenco; meni, da bi bila potrebna reforma neodvisnega tržnega načela; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in Svet, naj poglobita dialog z novo administracijo ZDA o politiki digitalnega obdavčevanja, da bi poiskali skupen pristop v okviru pogajanj vključujočega okvira G20/OECD pred junijem 2021; pozdravlja nedavno izjavo nove administracije ZDA, da bo ponovno dejavno sodelovala v pogajanjih OECD, da bi dosegli dogovor in opustili koncept varnega pristana; poziva Komisijo, naj skrbno oceni posledice novopredlaganih sprememb, ki so jih ZDA izvedle za prvi steber; poziva države članice, naj nasprotujejo klavzuli „varnega pristana“, ki bi lahko močno spodkopala prizadevanja za reforme; poziva Komisijo, naj si prizadeva za lasten predlog za obravnavanje izzivov digitaliziranega gospodarstva, če bi bila klavzula o varnem pristanu vključena v prvi steber reforme; v zvezi s tem želi spomniti, da je dolgoročni predlog Komisije osredotočen na pomembno digitalno prisotnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen s predlogom o mehanizmu za preprečevanje in reševanje sporov, da bi se izognili dvojnemu obdavčevanju in povečali sprejetost novih pravil; poudarja pomembno vlogo tega mehanizma, zlasti v prehodnem obdobju, dokler ne bo vzpostavljena nova mednarodna davčna ureditev; poudarja pa, da se pravna varnost na davčnem področju najlažje doseže z vzpostavitvijo jasnih in harmoniziranih pravil, ki preprečujejo spore, še preden nastanejo; poudarja, da mehanizmi za preprečevanje in reševanje sporov ne bi smeli postavljati držav v razvoju v slabši položaj; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi se bilo treba z mednarodnim dogovorom izogniti škodljivim trgovinskim sporom in povračilnim ukrepom, ki bi lahko negativno vplivali na druge gospodarske sektorje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj dokonča svojo oceno učinka prvega in drugega stebra na pobiranje prihodkov za države članice ter o svojih ugotovitvah obvesti Svet in Parlament; poziva Komisijo, naj na podlagi te ocene učinka svetuje in usmerja države članice, naj v pogajanjih zavzamejo stališča, ki zagovarjajo interese EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva vse države članice in Komisijo, naj uskladijo svoja stališča, da bi lahko nastopile enotno; |
| --- | --- |

27.

Poziv k takojšnjemu ukrepanju EU

| 28. | obžaluje, da vključujoči okvir G20/OECD oktobra 2020 ni podal rešitve, zato bo digitalizirano gospodarstvo še naprej premalo obdavčeno; poudarja, da je pandemija covida-19 v veliki meri koristila digitaliziranim podjetjem, predvsem tistim, ki so lahko razširila svoje poslovanje, medtem ko so mnoga druga podjetja, zlasti mala in srednja, trpela, in da je pospešila prehod na digitalizirano gospodarstvo, kar je še povečalo potrebo po iskanju večstranskih rešitev za reformo sedanjega davčnega sistema, da bi zagotovili pravičen prispevek digitaliziranega gospodarstva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da morajo vlade zbrati največ sredstev doslej, da bi okrevale po krizi zaradi covida-19, in da bi lahko mobilizacija prihodkov iz sektorjev, ki so premalo obdavčeni, prispevala k financiranju okrevanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da so davčni izzivi, ki izhajajo iz digitaliziranega gospodarstva, svetovno vprašanje in da je nujno potreben sporazum na ravni držav G20/OECD, da bi bilo mednarodno usklajevanje mogoče; meni, da je ambiciozna in usklajena mednarodna rešitev primernejša od kolaža nacionalnih ali regionalnih digitalnih davkov, ki bi utegnili prinašati tveganja, in da je precej bolj verjetno, da jo bo Svet soglasno podprl; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zato vztraja, da bi morala imeti EU ne glede na napredek pri pogajanjih v vključujočem okviru G20/OECD nadomestno stališče in da bi morala biti pripravljena uvesti svoj predlog za obdavčitev digitalnega gospodarstva do konca leta 2021, zlasti zato, ker predlogi OECD veljajo le za majhno skupino podjetij in bi utegnili biti nezadostni; poziva Komisijo, naj spoštuje medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 o sodelovanju v proračunskih zadevah, tako da do junija 2021 predstavi predloge za digitalno dajatev, pri čemer naj predvidi njihovo združljivost z reformo vključujočega okvira G20/OECD, če bo o tem dosežen dogovor; priporoča, naj Komisija do sredine leta 2021 pripravi časovni načrt, ki bo upošteval različne scenarije, zlasti scenarij z dogovorom na ravni OECD in brez njega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj zlasti preuči možnost uvedbe začasnega davka na digitalne storitve EU kot nujni prvi korak; poudarja, da bi bilo treba te evropske rešitve ustrezno prilagoditi, če bo v okviru vključujočega okvira OECD/G20 dosežen mednarodni dogovor; opozarja, da se davek EU na digitalne storitve lahko uvede le kot začasni prvi korak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU, naj usklajeno izvaja prihodnji dogovor o rezultatih mednarodnih pogajanj, in poziva Komisijo, naj v ta namen pripravi ustrezen predlog; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bi neuspeh pogajanj OECD povzročil nadaljnjo razdrobljenost v zvezi z digitalnimi davki, kar bi lahko škodilo tudi evropskim podjetjem, ki si prizadevajo razširiti svoje poslovne modele na druge trge; opozarja, kako pomembno je doseči dogovor na ravni OECD, da bi se izognili morebitnim trgovinskim vojnam; poudarja, da je obdavčitev sicer v pristojnosti držav članic, da pa je kljub temu potrebno tesno usklajevanje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da so digitalna podjetja EU, ki imajo sedež v državi članici EU in so zavezana plačilu davka od dohodkov pravnih oseb v EU, v slabšem položaju kot tuja podjetja, ki nimajo fizične prisotnosti v nobeni državi članici, in se zato lahko izognejo plačilu davkov od dohodkov pravnih oseb v EU, tudi če poslujejo z evropskimi uporabniki; poudarja, da je treba vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za ponudnike tradicionalnih storitev in avtomatiziranih digitaliziranih storitev v EU, pa tudi podjetij v neposrednem stiku s potrošniki, in sicer tako, da poskrbi, da bodo slednji obdavčeni tam, kjer ustvarjajo dobiček, in z ustrezno stopnjo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da morebiten davek EU na digitalne storitve ne bi smel dopuščati nepotrebnega povečanja stroškov skladnosti ter bi moral zagotoviti jasne opredelitve in pregledne določbe, ki jih bo enostavno upoštevati in izvrševati, ter spodbujati pravno in regulativno varnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k sprejetju sorazmernih pravil, da se prepreči spodkopavanje malih in srednjih podjetij, zagonskih podjetij in podjetij, ki so v procesu digitalizacije svojega poslovanja; poudarja, da je lahko davčna politika eno od orodij za podpiranje konkurenčnosti enotnega trga v zvezi s tem; poudarja, da je potrebna rasti prijazna davčna politika, katere cilj je okrepiti mednarodno konkurenčnost enotnega trga; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba pregledati obstoječa pravila o dvojnem obdavčevanju, da bi zagotovili obdavčitev celotnega dobička, ki zapusti EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da je za nekatere države članice obdavčitev velikih, visoko digitaliziranih podjetij nujno vprašanje, zato so uvedle davke na digitalne storitve na državni ravni; ugotavlja, da ti državni davki na digitalno tehnologijo vplivajo na mednarodno trgovino in pogajanja; vendar poudarja, da bi lahko enostranska uvedba nacionalnih rešitev povzročila razdrobljenost in davčno negotovost na enotnem trgu; poudarja, da je zaradi vse večjega števila nacionalnih ukrepov uvedba usklajene evropske rešitve še toliko bolj nujna; želi spomniti, da bi bilo treba te nacionalne ukrepe postopoma odpraviti, ko bo poiskana učinkovita večstranska rešitev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | želi spomniti, da je obdavčitev sicer predvsem v pristojnosti držav članic, da pa jo morajo vlade, kolikor je to mogoče, izvajati v skladu s splošnimi načeli prava EU, da bi zagotovili skladnost med nacionalnimi okviri, kar bi omogočilo pošteno konkurenco in preprečilo negativne učinke na skupno doslednost načel obdavčitve EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obžaluje, da se Svet ni strinjal z nobenim od predlogov Komisije, ki jih je podala v zvezi s tem, kot so davek na digitalne storitve, pomembna digitalna prisotnost ali skupna osnova za davek od dohodkov pravnih oseb in skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb; poziva države članice, naj ponovno razmislijo o svojih stališčih glede teh predlogov, če pogajanja OECD ne bi bila uspešna, zlasti glede na izjemne okoliščine krize zaradi covida-19, oziroma naj razmislijo o njihovi vključitvi v morebitno prihodnje izvajanje sporazumov OECD, ter naj preučijo vse možnosti, predvidene v Pogodbah, če soglasja ne bo mogoče doseči; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj v okviru Sveta ponovno vzpostavijo politični dialog na visoki ravni in pripravijo podlago za odločitev o obdavčitvi digitalnega gospodarstva na enotnem trgu, ne glede na izid mednarodnih pogajanj; poziva Svet, naj napreduje pri zakonodajnih zadevah, ki jih je Parlament že sprejel, da bi spoštovali načelo lojalnega sodelovanja med institucijami EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja začetno oceno učinka digitalne dajatve, ki jo je Komisija opravila 14. januarja 2021; ugotavlja, da lahko digitalizacija poveča produktivnost in blaginjo potrošnikov, vendar je tudi izjemno pomembno zagotoviti, da velika, visoko digitalizirana podjetja prispevajo svoj delež k družbi; poziva Komisijo, naj temeljito oceni, kako bodo obseg, opredelitev in razčlenitev digitalnih dejavnosti, transakcij, storitev ali podjetij v skladu z mednarodnimi prizadevanji za globalno rešitev; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da so v začetni oceni učinka navedene tri možnosti davčne politike, tudi:






  (a) | dodatek na davek od dohodkov pravnih oseb, ki bi bil združljiv z mednarodnimi pogajanji in dvostranskimi davčnimi sporazumi, |
| --- | --- | --- |

44.

(a)

dodatek na davek od dohodkov pravnih oseb, ki bi bil združljiv z mednarodnimi pogajanji in dvostranskimi davčnimi sporazumi,

| (b) | davek, ki temelji na prihodkih, v primeru, da ne bi dosegli učinkovite mednarodno dogovorjene rešitve, vendar poudarja, da bi moral digitalni davek po možnosti obdavčiti dobiček, |
| --- | --- |

(b)

davek, ki temelji na prihodkih, v primeru, da ne bi dosegli učinkovite mednarodno dogovorjene rešitve, vendar poudarja, da bi moral digitalni davek po možnosti obdavčiti dobiček,

| (c) | davek na digitalne transakcije, ki se izvajajo med podjetji v EU, vendar meni, da obstaja tveganje, da se breme plačevanja davkov prenese z velikih digitaliziranih podjetij na manjša podjetja, ki se zanašajo na te storitve; |
| --- | --- |

(c)

davek na digitalne transakcije, ki se izvajajo med podjetji v EU, vendar meni, da obstaja tveganje, da se breme plačevanja davkov prenese z velikih digitaliziranih podjetij na manjša podjetja, ki se zanašajo na te storitve;

| 45. | poziva k podrobni oceni učinkov vsake izmed teh možnosti na digitalno agendo EU in enotni trg, pa tudi morebitnih trgovinskih sporov in povračilnih ukrepov drugih gospodarskih akterjev ter morebitnih učinkov prelivanja na druge gospodarske sektorje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva k pomembnejši vlogi Parlamenta pri zakonodajnih postopkih na področju obdavčitve; poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti iz Pogodb; v zvezi s tem je seznanjen s predlaganim časovnim načrtom Komisije za uvedbo glasovanja s kvalificirano večino iz njenega sporočila z dne 15. januarja 2019 z naslovom Za učinkovitejše in bolj demokratično odločanje v davčni politiki EU; |
| --- | --- |

46.

Digitalna dajatev kot lastno sredstvo EU

| 47. | pozdravlja medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (14), v skladu z načelom univerzalnosti ter želi spomniti na pravno zavezujočo zavezo Komisije, da do junija 2021 predstavi zakonodajni predlog o digitalnem davku EU kot viru lastnih sredstev; opozarja na pravno zavezujočo zavezo Parlamenta, Sveta in Komisije, da nemudoma sprejmejo ukrepe iz časovnega načrta, da bi ga uvedli najpozneje do 1. januarja 2023; |
| --- | --- |

47.

| 48. | želi spomniti, da je Parlament znova poudaril svojo zavezo uvedbi digitalnega davka EU kot vira lastnih sredstev z veliko večino v vrsti poročil in resolucij (15); |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da medinstitucionalni sporazum o proračunskem sodelovanju, vključno s časovnim načrtom za uvedbo sistema lastnih virov, Svet, Parlament in Komisijo zavezuje k nepreklicni uvedbi digitalnega davka EU, ki bo v dolgoročnem proračunu EU štel za vir lastnih sredstev kot celota in bo dolgoročni stabilni vir prihodkov; poudarja, da lahko prihodki iz obdavčitve digitalnega gospodarstva v državah članicah postanejo vir lastnih sredstev in to tudi morajo postati, ne glede na to, ali so osnovna pravila določena na ravni OECD ali EU; meni, da bi morali enak pristop uporabiti tudi pri drugih prihodkih, ustvarjenih s sporazumi na ravni OECD; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da bi morali biti prihodki EU neločljivo povezani z odprtimi mejami enotnega trga in digitalno unijo, zato bi bila izjemno primerna in pristna osnova za vir lastnih sredstev EU; poudarja, da bi usmeritev tega novega toka javnih prihodkov v proračun EU pomagala rešiti več težavnih vprašanj, povezanih z davčno enakostjo in davčno doslednostjo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva k pravilom glede zasnove in izvajanja davkov, katerih namen bo zmanjšati tveganje ekonomskih posledic za državljane in potrošnike EU; je prepričan, da bi s preoblikovanjem prihodkov iz obdavčitve digitalnega gospodarstva v lastno sredstvo pripomogli k razpršitvi in porazdelitvi tovrstnih stroškov na enak način med države članice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | želi spomniti, da viri lastnih sredstev, ki temeljijo na digitalnem davku EU in/ali pravilih OECD, niso uradno namenjeni za porabo v posameznem programu ali skladu ob upoštevanju načela univerzalnosti; želi spomniti, da bodo štela za splošne prihodke skupaj z drugimi novimi viri lastnih sredstev, katerih skupni znesek bi moral biti dovolj velik, da bi pokril vsaj stroške vračil instrumenta za okrevanje Next Generation EU; želi spomniti, da bodo prihodki iz novih virov lastnih sredstev, ki presegajo dejanske potrebe za vračila, še naprej preusmerjeni v proračun EU kot splošni prihodek; |
| --- | --- |

52.

| 53. | želi spomniti, da institucije, kot je navedeno v točki G Priloge II Medinstitucionalnega sporazuma, priznavajo, da bi morala uvedba svežnja novih virov lastnih sredstev podpirati ustrezno financiranje porabe Unije v večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bo prihodek iz digitalne dajatve del sklopa novih lastnih sredstev, katerih prihodki bodo vsaj zadostovali, da se prek proračuna EU krijejo prihodnji stroški vračila nepovratnih sredstev (glavnica in obresti) iz instrumenta za okrevanje, ki naj bi v povprečju znašali približno 15 milijard EUR na leto, od leta 2028 do 2058 pa največ 29,25 milijarde EUR na leto, pri čemer je treba preprečiti, da bi se zmanjšali odhodki za programe EU; ugotavlja, da se ocene prihodkov gibljejo med več milijardami in več deset milijardami evrov, odvisno od vrste dejavnikov, med drugim natančne opredelitve davčne osnove, obdavčljivega subjekta, kraja obdavčitve, izračuna in davčne stopnje, ter stopnje gospodarske rasti v zadevnih sektorjih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da bo uvedba svežnja novih virov lastnih sredstev, kot je določeno v Medinstitucionalnem sporazumu, vključno z digitalnim davkom EU, povečala finančno avtonomijo EU in njeno zmožnost za izpolnjevanje pričakovanj njenih državljanov glede ciljev njenih strateških politik, kot so pravičen in močen enotni evropski trg, evropski zeleni dogovor, ki temelji na pravičnem prehodu, evropski steber socialnih pravic, digitalna preobrazba ter ustvarjanje dodane vrednosti EU z večjo učinkovitostjo v primerjavi z nacionalno porabo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | želi spomniti, da mora prihodek iz digitalnega davka EU prispevati k vračilu sredstev instrumenta za okrevanje in k financiranju porabe za programe in sklade Unije; v zvezi s tem potrjuje, da bi moral biti delež digitalnega davka, ki ga zadržijo države članice, strogo sorazmeren s stroški, ki nastanejo pri pobiranju, in ne bi smel neupravičeno škoditi proračunu EU; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj stališče Parlamenta vključi v pripravo zakonodajnih predlogov za digitalni davek EU kot vir lastnih sredstev in spremenjeni sklep o virih lastnih sredstev, ter poziva Svet, naj predlog v skladu s časovnim načrtom hitro sprejme; spodbuja institucije, naj hitro in konstruktivno vzpostavijo reden dialog, ki je predviden in dogovorjen v časovnem načrtu za vire lastnih sredstev; poziva Evropski svet, naj podpre odločno vodilno vlogo EU v svetovnem prizadevanju za bolj pravično obdavčitev, tako da v letu 2021 naredi hitre in odločne korake v smeri uvedbe digitalnega davka kot vira lastnih sredstev; v zvezi s tem pozdravlja izjavo članov Evropskega sveta z dne 25. marca 2021, v kateri so poudarili svojo zavezanost tem prizadevanjem; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/45910/021020-euco-final-conclusions.pdf

(2)  https://www.consilium.europa.eu/media/45109/210720-euco-final-conclusions-en.pdf

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13350-2020-INIT/en/pdf

(4)  Predlog direktive Sveta z dne 25. oktobra 2016 o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (COM(2016)0685) in Predlog direktive Sveta z dne 25. oktobra 2016 o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (COM(2016)0683).

(5)  Sveženj vključuje sporočilo Komisije z dne 21. marca 2018 z naslovom Čas za vzpostavitev modernega, pravičnega in učinkovitega standarda obdavčenja za digitalno gospodarstvo (COM(2018)0146), predlog direktive Sveta z dne 21. marca 2018 o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (COM(2018)0147), predlog direktive Sveta z dne 21. marca 2018 o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev (COM(2018)0148) ter priporočilo Komisije z dne 21. marca 2018 glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (C(2018)1650).

(6)  UL C 366, 27.10.2017, str. 51.

(7)  UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

(8)  UL C 369, 11.10.2018, str. 123.

(9)  UL C 108, 26.3.2021, str. 8.

(10)  Skupno nadaljnje ukrepanje z dne 16. marca 2016 o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji in na podlagi resolucij TAXE, nadaljnje ukrepanje z dne 16. novembra 2016 na podlagi resolucije TAXE2, nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočila PANA iz aprila 2018 in nadaljnje ukrepanje z dne 27. avgusta 2019 na podlagi resolucije TAX3.

(11)  Hadzhieva, E., Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies (Vpliv digitalizacije na mednarodne davčne zadeve: izzivi in rešitve), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, Tematski sektor A za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, februar 2019.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0102.

(13)  The Made In America Tax Plan (Davčni načrt „Made in America“), 2021, Ministrstvo ZDA za finance, str. 12.

(14)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(15)  Zlasti resolucije z dne 14. marca 2018 o reformi sistema virov lastnih sredstev Evropske unije (UL C 162, 10.5.2019, str. 71) z dne 14. novembra 2018 o vmesnem poročilu o večletnem finančnem okviru 2021-2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (UL C 363, 28.10.2020, str. 179), z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0032), z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124) in z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206) ter zakonodajne resolucije z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0220).

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/64

---

P9_TA(2021)0148

Umor Daphne Caruane Galizie in pravna država na Malti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o umoru Daphne Caruane Galizie in pravni državi na Malti (2021/2611(RSP))

(2021/C 506/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 7, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 7, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. novembra 2017 (1), 28. marca 2019 (2) in 16. decembra 2019 (3) o pravni državi na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. novembra 2017 (1), 28. marca 2019 (2) in 16. decembra 2019 (3) o pravni državi na Malti,

| — | ob upoštevanju predstavitev, izmenjav mnenj in obiskov delegacij skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki so potekali od 15. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitev, izmenjav mnenj in obiskov delegacij skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki so potekali od 15. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju izmenjave pisem med predsednico skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic ter predsednikom malteške vlade, nazadnje aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave pisem med predsednico skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic ter predsednikom malteške vlade, nazadnje aprila 2021,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2293(2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 26. junija 2019 o umoru Daphne Caruane Galizie in pravni državi na Malti in širše – zagotavljanje, da pride na dan vsa resnica, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2293(2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 26. junija 2019 o umoru Daphne Caruane Galizie in pravni državi na Malti in širše – zagotavljanje, da pride na dan vsa resnica,

| — | ob upoštevanju poročila o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije št. 2293(2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki ga je 8. decembra 2020 potrdil Odbor za pravne zadeve in človekove pravice pri parlamentarni skupščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije št. 2293(2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki ga je 8. decembra 2020 potrdil Odbor za pravne zadeve in človekove pravice pri parlamentarni skupščini,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 o desetih aktih in zakonih o izvajanju zakonodajnih predlogov, ki so predmet mnenja CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 o desetih aktih in zakonih o izvajanju zakonodajnih predlogov, ki so predmet mnenja CDL-AD(2020)006,

| — | ob upoštevanja poročila Komisije o pravni državi za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja poročila Komisije o pravni državi za leto 2020,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 20. aprila 2021 Repubblika proti Il-Prim Ministru (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 20. aprila 2021 Repubblika proti Il-Prim Ministru (4),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker so te vrednote univerzalne in skupne vsem državam članicam; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker so te vrednote univerzalne in skupne vsem državam članicam;

| B. | ker morajo biti za Unijo in njene države članice pravna država, spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati; ker ima Unija v skladu s členom 2, členom 3(1) in členom 7 PEU možnost ukrepanja za zaščito skupnih vrednot, na katerih temelji; |
| --- | --- |

B.

ker morajo biti za Unijo in njene države članice pravna država, spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati; ker ima Unija v skladu s členom 2, členom 3(1) in členom 7 PEU možnost ukrepanja za zaščito skupnih vrednot, na katerih temelji;

| C. | ker je Listina del primarnega prava EU; ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP); |
| --- | --- |

C.

ker je Listina del primarnega prava EU; ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP);

| D. | ker je neodvisnost sodstva določena v členu 19(1) PEU, členu 47 Listine in členu 6 EKČP ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti; |
| --- | --- |

D.

ker je neodvisnost sodstva določena v členu 19(1) PEU, členu 47 Listine in členu 6 EKČP ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti;

| E. | ker dejstvo, da ena država članica sistematično zavrača spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije in Pogodb, h katerim je prostovoljno pristopila, vpliva na EU kot celoto; |
| --- | --- |

E.

ker dejstvo, da ena država članica sistematično zavrača spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije in Pogodb, h katerim je prostovoljno pristopila, vpliva na EU kot celoto;

| F. | ker je bila 16. oktobra 2017 malteška protikorupcijska raziskovalna novinarka in blogerka Daphne Caruana Galizia umorjena v napadu z avtomobilom bombo; ker je bila tarča nadlegovanja in številnih groženj v obliki telefonskih klicev, pisem in sporočil, požgali pa so ji tudi hišo in ubili psa; ker je morilec, ki je krivdo priznal, 16. marca 2021 na sodišču pričal, da je že dve leti pred umorom Daphne Caruane Galizie obstajal ločeni načrt za njen umor s puško AK-47; |
| --- | --- |

F.

ker je bila 16. oktobra 2017 malteška protikorupcijska raziskovalna novinarka in blogerka Daphne Caruana Galizia umorjena v napadu z avtomobilom bombo; ker je bila tarča nadlegovanja in številnih groženj v obliki telefonskih klicev, pisem in sporočil, požgali pa so ji tudi hišo in ubili psa; ker je morilec, ki je krivdo priznal, 16. marca 2021 na sodišču pričal, da je že dve leti pred umorom Daphne Caruane Galizie obstajal ločeni načrt za njen umor s puško AK-47;

| G. | ker je bilo na podlagi preiskav umorov, ki so jih ob pomoči Europola opravili malteški organi, doslej identificiranih in privedenih pred sodišče več osumljencev in eden potencialni glavni načrtovalec umora, in sicer lastnik dubajskega podjetja 17 Black Ltd. in nekdanji član upravnega odbora ElectroGas Malta Ltd., zoper katere sedaj potekajo sodni postopki; ker je bil v preiskave vključen tudi zvezni preiskovalni urad (FBI); |
| --- | --- |

G.

ker je bilo na podlagi preiskav umorov, ki so jih ob pomoči Europola opravili malteški organi, doslej identificiranih in privedenih pred sodišče več osumljencev in eden potencialni glavni načrtovalec umora, in sicer lastnik dubajskega podjetja 17 Black Ltd. in nekdanji član upravnega odbora ElectroGas Malta Ltd., zoper katere sedaj potekajo sodni postopki; ker je bil v preiskave vključen tudi zvezni preiskovalni urad (FBI);

| H. | ker iz pričanja enega od domnevnih sostorilcev in nekaterih posnetkov, ki so bili predstavljeni v sodnih postopkih, izhaja, da je v načrtovanje, financiranje in/ali poskus prikrivanja umora vpleten nekdanji vodja kabineta predsednika malteške vlade; |
| --- | --- |

H.

ker iz pričanja enega od domnevnih sostorilcev in nekaterih posnetkov, ki so bili predstavljeni v sodnih postopkih, izhaja, da je v načrtovanje, financiranje in/ali poskus prikrivanja umora vpleten nekdanji vodja kabineta predsednika malteške vlade;

| I. | ker je nekdanji vodja kabineta predsednika vlade 26. novembra 2019 odstopil, potem ko ga je policija zaslišala v zvezi z umorom Daphne Caruane Galizie; ker je bil v ločenem primeru, ki ga je raziskovala Daphne Caruana Galizia, 20. marca 2021 aretiran in obtožen pranja denarja, goljufije, korupcije in ponarejanja, tako kot tudi več njegovih poslovnih partnerjev; ker mu je bila odobrena varščina in je bil 5. aprila 2021 izpuščen iz pripora; |
| --- | --- |

I.

ker je nekdanji vodja kabineta predsednika vlade 26. novembra 2019 odstopil, potem ko ga je policija zaslišala v zvezi z umorom Daphne Caruane Galizie; ker je bil v ločenem primeru, ki ga je raziskovala Daphne Caruana Galizia, 20. marca 2021 aretiran in obtožen pranja denarja, goljufije, korupcije in ponarejanja, tako kot tudi več njegovih poslovnih partnerjev; ker mu je bila odobrena varščina in je bil 5. aprila 2021 izpuščen iz pripora;

| J. | ker je takratni malteški minister za turizem in nekdanji minister za energijo 26. novembra 2019 odstopil; ker je konzorcij preiskovalnih novinarjev objavil podrobno poročilo o poslovnih povezavah med kitajsko družino, nekdanjim ministrom za energijo ter vodjo kabineta nekdanjega predsednika vlade (5); ker je ta kitajska družina domnevno imela osrednjo vlogo v pogajanjih o 380 milijonov EUR vredni naložbi kitajske državne družbe Shanghai Electric Power v malteško državno energetsko družbo Enemalta ter je lastnica družb Dow Media Company in Macbridge, pri čemer je slednja panamskim podjetjem pod nadzorom nekdanjega ministra za energijo in vodje kabineta nekdanjega predsednika vlade nameravala plačati do 2 milijona USD; ker je Daphne Caruana Galizia raziskovala te posle, ko je bila umorjena; |
| --- | --- |

J.

ker je takratni malteški minister za turizem in nekdanji minister za energijo 26. novembra 2019 odstopil; ker je konzorcij preiskovalnih novinarjev objavil podrobno poročilo o poslovnih povezavah med kitajsko družino, nekdanjim ministrom za energijo ter vodjo kabineta nekdanjega predsednika vlade (5); ker je ta kitajska družina domnevno imela osrednjo vlogo v pogajanjih o 380 milijonov EUR vredni naložbi kitajske državne družbe Shanghai Electric Power v malteško državno energetsko družbo Enemalta ter je lastnica družb Dow Media Company in Macbridge, pri čemer je slednja panamskim podjetjem pod nadzorom nekdanjega ministra za energijo in vodje kabineta nekdanjega predsednika vlade nameravala plačati do 2 milijona USD; ker je Daphne Caruana Galizia raziskovala te posle, ko je bila umorjena;

| K. | ker se je konec leta 2019 začela javna neodvisna preiskava umora Daphne Caruane Galizie, ki še poteka; |
| --- | --- |

K.

ker se je konec leta 2019 začela javna neodvisna preiskava umora Daphne Caruane Galizie, ki še poteka;

| L. | ker je predsednik pomilostil enega od osumljencev v potekajočem sodnem postopku v zvezi z umorom Daphne Caruane Galizie zaradi sodelovanja v ločenem primeru in pričanja pod prisego; ker je ta namignil, da bi lahko bil nekdanji minister za gospodarstvo vpleten v načrt za umor novinarja in da je vladni minister, ki je še na položaju, vpleten v hudo kaznivo dejanje, kar je sprožilo špekulacije o poskusu ropa banke HSBC v Qormiju leta 2010, pri katerem je prišlo do strelskega obračuna s policijo; |
| --- | --- |

L.

ker je predsednik pomilostil enega od osumljencev v potekajočem sodnem postopku v zvezi z umorom Daphne Caruane Galizie zaradi sodelovanja v ločenem primeru in pričanja pod prisego; ker je ta namignil, da bi lahko bil nekdanji minister za gospodarstvo vpleten v načrt za umor novinarja in da je vladni minister, ki je še na položaju, vpleten v hudo kaznivo dejanje, kar je sprožilo špekulacije o poskusu ropa banke HSBC v Qormiju leta 2010, pri katerem je prišlo do strelskega obračuna s policijo;

| M. | ker naj bi nekdanja parlamentarna sekretarka za državljanske pravice in reforme pri malteškem ministrstvu za pravosodje, enakost in upravljanje domnevno sprejela gotovino od osebe, obtožene, da je naročila umor Daphne Caruane Galizie, saj naj bi po njenih trditvah v letu 2019 posredovala pri načrtovani prodaji nepremičnine; ker do te prodaje nepremičnine sploh ni prišlo; |
| --- | --- |

M.

ker naj bi nekdanja parlamentarna sekretarka za državljanske pravice in reforme pri malteškem ministrstvu za pravosodje, enakost in upravljanje domnevno sprejela gotovino od osebe, obtožene, da je naročila umor Daphne Caruane Galizie, saj naj bi po njenih trditvah v letu 2019 posredovala pri načrtovani prodaji nepremičnine; ker do te prodaje nepremičnine sploh ni prišlo;

| N. | ker še vedno obstajajo resni pomisleki glede boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu na Malti, kot je navedeno v poročilu Komisije o pravni državi za leto 2020; ker je očitno, da so obstoječi standardi preprečevanja, preiskovanja in pregona nezadostni; ker to spodkopava zaupanje državljanov v javne ustanove, kar vodi do nevarnih povezav med kriminalnimi skupinami in javnimi organi; ker k organiziranemu kriminalu največ prispeva korupcija; ker se je začel izvajati projekt strukturnih reform za odpravo vrzeli in okrepitev institucionalnega okvira za boj proti korupciji, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj in tožilstvom; |
| --- | --- |

N.

ker še vedno obstajajo resni pomisleki glede boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu na Malti, kot je navedeno v poročilu Komisije o pravni državi za leto 2020; ker je očitno, da so obstoječi standardi preprečevanja, preiskovanja in pregona nezadostni; ker to spodkopava zaupanje državljanov v javne ustanove, kar vodi do nevarnih povezav med kriminalnimi skupinami in javnimi organi; ker k organiziranemu kriminalu največ prispeva korupcija; ker se je začel izvajati projekt strukturnih reform za odpravo vrzeli in okrepitev institucionalnega okvira za boj proti korupciji, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj in tožilstvom;

| O. | ker se zoper raziskovalne, pa tudi druge novinarje, vse pogosteje vlagajo tako imenovane strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, ki so namenjene izključno onemogočanju njihovega dela, preprečevanju javnega nadzora in preprečevanju prevzemanja odgovornosti organov, kar negativno vpliva na svobodo medijev; ker je bilo premoženje Daphne Caruane Galizie pred njenim umorom zamrznjeno s previdnostnimi nalogi, izdanimi v povezavi s štirimi tožbami zaradi obrekovanja, ki sta jih vložila nekdanji malteški minister za gospodarstvo in njegov pomočnik; ker so bile to štiri od 42 civilnih tožb zaradi obrekovanja, ki so bile zoper njo vložene pred njeno smrtjo, med drugim pa je dve vložil tedanji predsednik vlade, dve tedanji minister za turizem, dve pa vodja kabineta tedanjega predsednika vlade; |
| --- | --- |

O.

ker se zoper raziskovalne, pa tudi druge novinarje, vse pogosteje vlagajo tako imenovane strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, ki so namenjene izključno onemogočanju njihovega dela, preprečevanju javnega nadzora in preprečevanju prevzemanja odgovornosti organov, kar negativno vpliva na svobodo medijev; ker je bilo premoženje Daphne Caruane Galizie pred njenim umorom zamrznjeno s previdnostnimi nalogi, izdanimi v povezavi s štirimi tožbami zaradi obrekovanja, ki sta jih vložila nekdanji malteški minister za gospodarstvo in njegov pomočnik; ker so bile to štiri od 42 civilnih tožb zaradi obrekovanja, ki so bile zoper njo vložene pred njeno smrtjo, med drugim pa je dve vložil tedanji predsednik vlade, dve tedanji minister za turizem, dve pa vodja kabineta tedanjega predsednika vlade;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi najnovejših razkritij v preiskavah umora Daphne Caruane Galizie, zlasti zaradi morebitne vpletenosti vladnih ministrov in političnih predstavnikov; priznava napredek, dosežen pri preiskavah umora; vendar ponovno poudarja, da se po nedavnih razkritjih porajajo nova vprašanja o tej zadevi in povezanih preiskavah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | malteško vlado poziva, naj uporabi vsa potrebna sredstva, da bi pred sodišče privedli ne le vse vpletene v umor Daphne Caruane Galizie, temveč tudi vse vpletene v druge zadeve, o katerih poteka preiskava ali se o njih poroča in ki jih je razkrila, preden je bila umorjena; meni, da je bilo delo Daphne Caruane Galizie bistvenega pomena za razkritje korupcije na Malti in da nedavni napredek pri s tem povezanih preiskavah potrjuje izjemen pomen neodvisnih medijev in dejavne civilne družbe kot temeljnih stebrov pravosodja, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poziva k celovitemu in stalnemu sodelovanju Europola pri vseh vidikih preiskave umora in vseh drugih preiskavah, povezanih s tem; poziva, naj se to sodelovanje okrepi, saj prinaša rezultate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja nadaljevanje javne neodvisne preiskave umora Daphne Caruane Galizie; poziva malteško vlado in pristojne organe, naj v celoti izvajajo vsa priporočila, ki izhajajo iz preiskave; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen nad tem, da je bila pri sojenju za umor večkrat ponujena in odobrena predsedniška pomilostitev; poudarja, da bi bilo treba zelo skrbno oceniti pričanja v zvezi z drugimi kaznivimi dejanji in se jih ne bi smelo uporabljati v izogib zadostitvi pravice za umor; ugotavlja pa, da je bil eden osumljenec za naročilo umora novembra 2019 aretiran tudi s pomočjo predsedniške pomilostitve in sporazuma o priznanju krivde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da je bil kljub veliki zamudi dosežen napredek v nekaterih preiskavah povezanih primerov pranja denarja in korupcije, zlasti v zvezi z nekdanjim vodjem kabineta predsednika vlade; vendar poudarja, da so se pri najnovejših pričanjih in razkritjih pokazala nova sumljiva dejstva in morebitna kazniva dejanja, zato malteške oblasti poziva, naj nemudoma začnejo in izpeljejo preiskave tudi o teh primerih, vključno z morebitnimi poskusi javnih uradnikov, da bi prikrili dokaze in ovirali preiskave in sodne postopke; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi bilo treba vse obtožbe o korupciji in goljufijah, zlasti na visoki politični ravni in tudi v zvezi z morebitno vpletenostjo tujih akterjev, preiskati in sodno preganjati z ustrezno strogostjo in na ustrezni ravni; se sprašuje, ali je primerno, da obtožbe proti nekdanji parlamentarni sekretarki za državljanske pravice in reforme preiskuje le komisar za standarde v javnem življenju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da mora malteška vlada kot največjo prednostno nalogo obravnavati boj proti organiziranemu kriminalu, korupciji in ustrahovanju novinarjev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen, da je Sodišče EU v sodbi z dne 20. aprila 2021 ugotovilo, da so določbe o imenovanju sodnikov, uvedene z malteško ustavno reformo leta 2016, okrepile neodvisnost sodstva in so zato skladne s pravom EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | globoko obžaluje, da je razvoj dogodkov na Malti skozi leta privedel do resnih in stalnih groženj za pravno državo, demokracijo in temeljne pravice in pod vprašaj postavil svobodo medijev, neodvisnost organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in sodstva od političnega vmešavanja ter svobodo mirnega zbiranja; meni, da bi bilo treba dodatno okrepiti ustavna jamstva glede delitve oblasti; ugotavlja, da je malteška vlada izvedla nekatera priporočila Komisije, Sveta Evrope in Beneške komisije in tako dosegla napredek na področju pravne države; spodbuja malteško vlado, naj si še naprej prizadeva za okrepitev svojih institucij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi nekaterih ugotovitev Komisije v poročilu o pravni državi za leto 2020 v zvezi z Malto, zlasti zaradi „globoko zasidrane korupcije“; kljub temu pozdravlja začetek izvajanja strukturnih reform; ponovno poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja in postopke, da bi zagotovila popolno skladnost z zakonodajo EU v zvezi z učinkovitim delovanjem pravosodnih sistemov, bojem proti pranju denarja, bančnim nadzorom, javnimi naročili ter urbanističnim načrtovanjem in razvojem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva malteške oblasti, naj v celoti izvajajo vsa neupoštevana priporočila parlamentarne skupščine Sveta Evrope, Beneške komisije, Skupine držav proti korupciji (GRECO) in Odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (Moneyval); meni, da bi bilo treba priporočila v zvezi z nacionalnim parlamentom in poslanci, učinkom sodb ustavnega sodišča in specializiranimi sodišči ustrezno izvajati; poziva malteške oblasti, naj Beneško komisijo zaprosijo za mnenje o skladnosti z njenimi priporočili; si pridržuje pravico, da sam vloži to zahtevo v skladu s členom 3(2) statuta Beneške komisije in odstavkom 28 Memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava, da je umor Daphne Caruane Galizie sprožil reforme za izboljšanje zaščite novinarjev in svobode medijev; poudarja pa, da bi morale malteške oblasti sprejeti še več dokazljivih ukrepov, in sicer dolgoročne zakonodajne in politične ukrepe, s katerimi bi na Malti zagotovili ugodno okolje za kritično in neodvisno novinarstvo ter odgovornost politikov in uradnikov, zlasti kar zadeva preprečevanje in sankcioniranje groženj, nadlegovanja, ustrahovanja in razčlovečenja novinarjev tako javno kot na spletu; poziva malteško vlado, naj obravnava obstoječe pomisleke v zvezi s svobodo medijev in neodvisnostjo medijskih regulatorjev ter javnih in zasebnih medijev od političnega vmešavanja ter vse pogostejšo uporabo sovražnega govora v družbenih medijih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je globoko zaskrbljen zaradi škodljivega vpliva shem državljanstva in prebivanja na celovitost državljanstva EU; opozarja na nedavna razkritja v zvezi s prizanesljivo razlago zahtev glede prebivališča za naturalizacijo ter vlogo posrednikov in vključenosti javnih uslužbencev; ponovno poziva malteške oblasti, naj zagotovijo preglednost in naj, namesto da sheme državljanstva in prebivanja za vlagatelje spreminjajo, te raje ukinejo; poziva Komisijo, naj čim prej poda obrazloženo mnenje o zadevnem postopku za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je zaščita raziskovalnih novinarjev in žvižgačev življenjsko pomembna za družbo; ugotavlja, da imajo mednarodne in malteške organizacije civilne družbe ter novinarji ključno vlogo pri nadaljevanju dela, ki ga je začela Daphne Caruana Galizia; poziva malteške oblasti, naj za vsako ceno in vedno zagotavljajo osebno varnost, preživetje in s tem neodvisnost novinarjev in žvižgačev; poziva malteške oblasti, naj začnejo hitro izvajati Direktivo (EU) 2019/1937 (6); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo EU proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, da bi novinarje zaščitili pred izčrpavajočimi tožbami; poziva malteške oblasti, naj medtem sprejmejo nacionalno zakonodajo o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti; poudarja, da bi moralo biti raziskovalno novinarstvo, ki se bori proti korupciji in nepravilnostim, še posebej priznano in bi moralo prejemati finančno ali fiskalno podporo za svoje delovanje v javno dobro; poudarja, da so potrebni mehanizmi za hitro odzivanje na kršitve svobode tiska in medijev ter sklad za čezmejno raziskovalno novinarstvo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope in predsedniku Republike Malte. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL C 356, 4.10.2018, str. 29.

(2)  UL C 108, 26.3.2021, str. 107.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0103.

(4)  Sodba z dne 20. aprila 2021, Repubblika proti Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(5)  „Special Report: Money trail from Daphne murder probe stretches to China“ (Posebno poročilo: Denarna sled preiskave umora Daphne Caruane Galizie vodi na Kitajsko), Reuters, 29. marca 2021.

(6)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/69

---

P9_TA(2021)0155

Stanje pandemije covida-19 v Latinski Ameriki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o pandemiji covida-19 v Latinski Ameriki (2021/2645(RSP))

(2021/C 506/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z dne 11. marca 2020 o razglasitvi pandemije covida-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z dne 11. marca 2020 o razglasitvi pandemije covida-19,

| — | ob upoštevanju izjave WHO z dne 30. januarja 2020, da izbruh covida-19 pomeni izredne razmere svetovnih razsežnosti na področju javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave WHO z dne 30. januarja 2020, da izbruh covida-19 pomeni izredne razmere svetovnih razsežnosti na področju javnega zdravja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti covidu-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti covidu-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke z naslovom „Dejavnosti EIB v letu 2020 – Latinska Amerika in Karibi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke z naslovom „Dejavnosti EIB v letu 2020 – Latinska Amerika in Karibi“,

| — | ob upoštevanju poročil, ki jih je objavila Panameriška zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil, ki jih je objavila Panameriška zdravstvena organizacija,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz novembra 2020 o covidu-19 v Latinski Ameriki in na Karibih: pregled vladnih odzivov na krizo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz novembra 2020 o covidu-19 v Latinski Ameriki in na Karibih: pregled vladnih odzivov na krizo,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo covida-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo covida-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. septembra 2020 o stanju v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. septembra 2020 o stanju v Uniji,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Josepa Borrella v imenu Evropske unije o človekovih pravicah med pandemijo koronavirusa z dne 5. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Josepa Borrella v imenu Evropske unije o človekovih pravicah med pandemijo koronavirusa z dne 5. maja 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o svetovnem odzivu „ekipe Evropa“ na covid-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o svetovnem odzivu „ekipe Evropa“ na covid-19,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17.–21. julija 2020 o načrtu za okrevanje in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17.–21. julija 2020 o načrtu za okrevanje in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v okviru Združenih narodov in za 75. zasedanje generalne skupščine OZN z naslovom „Zavzemanje za multilateralizem ter močno in učinkovito OZN, ki prinaša koristi vsem“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v okviru Združenih narodov in za 75. zasedanje generalne skupščine OZN z naslovom „Zavzemanje za multilateralizem ter močno in učinkovito OZN, ki prinaša koristi vsem“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah pandemije covida-19 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah pandemije covida-19 (2),

| — | ob upoštevanju izjave sopredsednikov Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (EuroLat) z dne 5. novembra 2020 o celoviti dvoregijski strategiji EU-LAC za blažitev posledic pandemije covida-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsednikov Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (EuroLat) z dne 5. novembra 2020 o celoviti dvoregijski strategiji EU-LAC za blažitev posledic pandemije covida-19,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupščine EuroLat z dne 30. marca 2020 o pandemiji covida-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupščine EuroLat z dne 30. marca 2020 o pandemiji covida-19,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo covida-19 in njenimi posledicami (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropske službe za zunanje delovanje z dne 14. decembra 2020 po neformalnem ministrskem srečanju držav EU27, Latinske Amerike in Karibov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropske službe za zunanje delovanje z dne 14. decembra 2020 po neformalnem ministrskem srečanju držav EU27, Latinske Amerike in Karibov,

| — | ob upoštevanju socialnega pregleda za Latinsko Ameriko in Karibe za leto 2020, ki ga je leta 2021 objavila Ekonomska komisija za Latinsko Ameriko in Karibe (ECLAC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju socialnega pregleda za Latinsko Ameriko in Karibe za leto 2020, ki ga je leta 2021 objavila Ekonomska komisija za Latinsko Ameriko in Karibe (ECLAC),

| — | ob upoštevanju 27. ibersko-ameriškega vrha vodij držav in vlad, ki je potekal 21. aprila 2021 v Andori, in izjave, ki je bila sprejeta na njem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 27. ibersko-ameriškega vrha vodij držav in vlad, ki je potekal 21. aprila 2021 v Andori, in izjave, ki je bila sprejeta na njem,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0204/2020),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 in Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 in Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki je bila sprejeta 27. junija 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki je bila sprejeta 27. junija 1989,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa in visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet iz marca 2020 o odpravi sankcij proti državam v boju proti pandemiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa in visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet iz marca 2020 o odpravi sankcij proti državam v boju proti pandemiji,

| — | ob upoštevanju predstavitve visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet v Fiocruzu 15. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet v Fiocruzu 15. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, kot jo je sprejela generalna skupščina OZN 25. septembra 2015, in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, kot jo je sprejela generalna skupščina OZN 25. septembra 2015, in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju člena 144(5) in člena 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 144(5) in člena 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so odnosi EU z Latinsko Ameriko in Karibi strateškega in ključnega pomena; ker je Latinska Amerika ena izmed regij, ki jih je pandemija covida-19 najbolj prizadela; ker v Latinski Ameriki prebiva 8,4 % svetovnega prebivalstva, do zdaj pa je prispevala več kot petino svetovnih smrtnih žrtev zaradi koronavirusa; |
| --- | --- |

A.

ker so odnosi EU z Latinsko Ameriko in Karibi strateškega in ključnega pomena; ker je Latinska Amerika ena izmed regij, ki jih je pandemija covida-19 najbolj prizadela; ker v Latinski Ameriki prebiva 8,4 % svetovnega prebivalstva, do zdaj pa je prispevala več kot petino svetovnih smrtnih žrtev zaradi koronavirusa;

| B. | ker je bil odziv na pandemijo covida-19 po svetu zelo različen, tudi po Latinski Ameriki; ker so vse države razglasile izredno stanje; |
| --- | --- |

B.

ker je bil odziv na pandemijo covida-19 po svetu zelo različen, tudi po Latinski Ameriki; ker so vse države razglasile izredno stanje;

| C. | ker je treba najprej povrniti zaupanje v to, da lahko multilateralne institucije poiščejo rešitve na svetovni ravni, s pospešitvijo razprav v Svetovni trgovinski organizaciji o trgovinski in zdravstveni pobudi za covid-19 in povezanih zdravstvenih proizvodih; |
| --- | --- |

C.

ker je treba najprej povrniti zaupanje v to, da lahko multilateralne institucije poiščejo rešitve na svetovni ravni, s pospešitvijo razprav v Svetovni trgovinski organizaciji o trgovinski in zdravstveni pobudi za covid-19 in povezanih zdravstvenih proizvodih;

| D. | ker uničujoče posledice pandemije covida-19 na obeh straneh Atlantika zahtevajo tesno sodelovanje med Svetovno trgovinsko organizacijo, WHO, institucijami OZN in Svetovno banko, saj je to nujno za spopadanje s krizo in za solidarnost; ker je potreben usklajen pristop na svetovni ravni, da se bo mogoče soočiti z velikimi izzivi trajnostnega, zelenega in digitalnega okrevanja, ki bo vključujoče, pravično in odporno; |
| --- | --- |

D.

ker uničujoče posledice pandemije covida-19 na obeh straneh Atlantika zahtevajo tesno sodelovanje med Svetovno trgovinsko organizacijo, WHO, institucijami OZN in Svetovno banko, saj je to nujno za spopadanje s krizo in za solidarnost; ker je potreben usklajen pristop na svetovni ravni, da se bo mogoče soočiti z velikimi izzivi trajnostnega, zelenega in digitalnega okrevanja, ki bo vključujoče, pravično in odporno;

| E. | ker so se zaradi učinkov pandemije in ukrepov v odgovor nanjo povečale likvidnostne potrebe držav v tej regiji v izrednih razmerah; ker so ti dejavniki povzročili povečanje dolga in ker se vlade soočajo z večjimi javnimi izdatki ter obstaja tveganje, da dolga ne bodo mogle odplačevati; ker je treba večjo dostopnost likvidnosti in zmanjšanje dolga povezati s srednje- in dolgoročnimi razvojnimi cilji in s tem s pobudami za boljo prihodnost; |
| --- | --- |

E.

ker so se zaradi učinkov pandemije in ukrepov v odgovor nanjo povečale likvidnostne potrebe držav v tej regiji v izrednih razmerah; ker so ti dejavniki povzročili povečanje dolga in ker se vlade soočajo z večjimi javnimi izdatki ter obstaja tveganje, da dolga ne bodo mogle odplačevati; ker je treba večjo dostopnost likvidnosti in zmanjšanje dolga povezati s srednje- in dolgoročnimi razvojnimi cilji in s tem s pobudami za boljo prihodnost;

| F. | ker je bilo prek pobude COVAX, ki jo usklajujejo Svetovna zveza za cepiva in imunizacijo (GAVI), Koalicija za inovacije za pripravljenost na epidemije (CEPI) in Svetovna zdravstvena organizacija, doslej uporabljenih približno 38 milijonov odmerkov; ker je očitno treba povečati proizvodne in distribucijske zmogljivosti pobude COVAX; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo prek pobude COVAX, ki jo usklajujejo Svetovna zveza za cepiva in imunizacijo (GAVI), Koalicija za inovacije za pripravljenost na epidemije (CEPI) in Svetovna zdravstvena organizacija, doslej uporabljenih približno 38 milijonov odmerkov; ker je očitno treba povečati proizvodne in distribucijske zmogljivosti pobude COVAX;

| G. | ker je bilo v prvo razdeljevanje cepiv prek pobude COVAX vključenih 31 latinskoameriških in karibskih držav, ki naj bi v prihodnjih mesecih prejele več kot 27 milijonov odmerkov cepiva; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v prvo razdeljevanje cepiv prek pobude COVAX vključenih 31 latinskoameriških in karibskih držav, ki naj bi v prihodnjih mesecih prejele več kot 27 milijonov odmerkov cepiva;

| H. | ker je cilj pobude COVAX spodbuditi in zagotoviti dostopnost varnih, visokokakovostnih, učinkovitih in cenovno sprejemljivih cepiv po vsem svetu; poudarja, da je bilo prek pobude COVAX v letu 2021 zagotovljeno cepivo za samo 20 % svetovnega prebivalstva, zato je treba tako v Evropi kot v Latinski Ameriki povečati proizvodnjo in izboljšati distribucijo; |
| --- | --- |

H.

ker je cilj pobude COVAX spodbuditi in zagotoviti dostopnost varnih, visokokakovostnih, učinkovitih in cenovno sprejemljivih cepiv po vsem svetu; poudarja, da je bilo prek pobude COVAX v letu 2021 zagotovljeno cepivo za samo 20 % svetovnega prebivalstva, zato je treba tako v Evropi kot v Latinski Ameriki povečati proizvodnjo in izboljšati distribucijo;

| I. | ker je Latinska Amerika v leto 2020 vstopila kot regija z največjimi razlikami na svetu, ki so se med pandemijo še povečale; ker je število revnih ljudi do leta 2020 doseglo 209 milijonov, kar pomeni, da se je povečalo za 22 milijonov, medtem ko se je število ljudi, ki živijo v skrajni revščini, povečalo za 8 milijonov in znaša 78 milijonov; ker se je indeks neenakosti v tej regiji poslabšal, skupaj s stopnjo zaposlenosti in stopnjo udeležbe na trgu dela, zlasti med ženskami, zaradi pandemije covida-19 in kljub izrednim ukrepom socialnega varstva, ki so jih države sprejele, da bi ta pojav omejile; |
| --- | --- |

I.

ker je Latinska Amerika v leto 2020 vstopila kot regija z največjimi razlikami na svetu, ki so se med pandemijo še povečale; ker je število revnih ljudi do leta 2020 doseglo 209 milijonov, kar pomeni, da se je povečalo za 22 milijonov, medtem ko se je število ljudi, ki živijo v skrajni revščini, povečalo za 8 milijonov in znaša 78 milijonov; ker se je indeks neenakosti v tej regiji poslabšal, skupaj s stopnjo zaposlenosti in stopnjo udeležbe na trgu dela, zlasti med ženskami, zaradi pandemije covida-19 in kljub izrednim ukrepom socialnega varstva, ki so jih države sprejele, da bi ta pojav omejile;

| J. | ker je covid-19 nesorazmerno prizadel države z nizkimi in srednjimi dohodki ter države v razvoju, pa tudi ranljive skupine, med drugim ženske in dekleta, starejše, manjšine in domorodne skupnosti, izničil je zdravstvene in razvojne dosežke ter s tem upočasnil uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

J.

ker je covid-19 nesorazmerno prizadel države z nizkimi in srednjimi dohodki ter države v razvoju, pa tudi ranljive skupine, med drugim ženske in dekleta, starejše, manjšine in domorodne skupnosti, izničil je zdravstvene in razvojne dosežke ter s tem upočasnil uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja;

| K. | ker je kriza zaradi pandemije covida-19 še povečala neenakost spolov; ker ima Latinska Amerika eno najvišjih stopenj nasilja na podlagi spola na svetu, ki je med pandemijo še narasla, saj so bili zaradi karantene nasilje v družini, posilstva in femicidi še pogostejši; ker spolno in reproduktivno zdravje med pandemijo ni bilo na prednostnem seznamu, zaradi česar je resno ovirana pravica do zdravja, življenja žensk in deklet v tej regiji pa so ogrožena; |
| --- | --- |

K.

ker je kriza zaradi pandemije covida-19 še povečala neenakost spolov; ker ima Latinska Amerika eno najvišjih stopenj nasilja na podlagi spola na svetu, ki je med pandemijo še narasla, saj so bili zaradi karantene nasilje v družini, posilstva in femicidi še pogostejši; ker spolno in reproduktivno zdravje med pandemijo ni bilo na prednostnem seznamu, zaradi česar je resno ovirana pravica do zdravja, življenja žensk in deklet v tej regiji pa so ogrožena;

| L. | ker je covid-19 močno prizadel domorodna ljudstva, ki nimajo na voljo čiste vode, komunalnih storitev, zdravstvenega varstva, socialnih prejemkov, pa tudi ne ustreznih mehanizmov, s katerimi bi uveljavljali pravico do zdravja in preživljanja; |
| --- | --- |

L.

ker je covid-19 močno prizadel domorodna ljudstva, ki nimajo na voljo čiste vode, komunalnih storitev, zdravstvenega varstva, socialnih prejemkov, pa tudi ne ustreznih mehanizmov, s katerimi bi uveljavljali pravico do zdravja in preživljanja;

| M. | ker je bila v nekaterih latinskoameriških državah pandemija covida-19 podobno kot v drugih delih sveta izkoriščena kot pretveza za zatiranje in nesorazmerno omejevanje politične opozicije ter zbiranja in dejavnosti civilne družbe; ker so vladni ukrepi pogosto spodkopavali vse temeljne človekove pravice, vključno z državljanskimi, političnimi, socialnimi, ekonomskimi in kulturnimi pravicami ljudi v najbolj negotovem položaju; ker so omejitve zaradi covida-19 vplivale tudi na svobodo izražanja; |
| --- | --- |

M.

ker je bila v nekaterih latinskoameriških državah pandemija covida-19 podobno kot v drugih delih sveta izkoriščena kot pretveza za zatiranje in nesorazmerno omejevanje politične opozicije ter zbiranja in dejavnosti civilne družbe; ker so vladni ukrepi pogosto spodkopavali vse temeljne človekove pravice, vključno z državljanskimi, političnimi, socialnimi, ekonomskimi in kulturnimi pravicami ljudi v najbolj negotovem položaju; ker so omejitve zaradi covida-19 vplivale tudi na svobodo izražanja;

| N. | ker je delo novinarjev v tej regiji postalo težje zaradi ukrepov proti pandemiji covida-19, namreč zaradi omejenega fizičnega dostopa in stikov z javnimi organi, zlasti pa je bila prizadeta njihova vloga v boju proti zelo razširjenim dezinformacijam; ker so spletne dezinformacije, lažne novice in psevdoznanost – Svetovna zdravstvena organizacija jih je poimenovala kar „infodemija“ – veliko prispevale k razmahu pandemije v Latinski Ameriki; ker konkretni primeri segajo od mazaških in čudežnih „zdravil“ za covid-19 do političnih napadov in sovražnih kampanj zoper določene skupnosti in manjšine; ker so družbeni mediji odigrali odločilno vlogo pri širjenju dezinformacij in psevdoznanosti; |
| --- | --- |

N.

ker je delo novinarjev v tej regiji postalo težje zaradi ukrepov proti pandemiji covida-19, namreč zaradi omejenega fizičnega dostopa in stikov z javnimi organi, zlasti pa je bila prizadeta njihova vloga v boju proti zelo razširjenim dezinformacijam; ker so spletne dezinformacije, lažne novice in psevdoznanost – Svetovna zdravstvena organizacija jih je poimenovala kar „infodemija“ – veliko prispevale k razmahu pandemije v Latinski Ameriki; ker konkretni primeri segajo od mazaških in čudežnih „zdravil“ za covid-19 do političnih napadov in sovražnih kampanj zoper določene skupnosti in manjšine; ker so družbeni mediji odigrali odločilno vlogo pri širjenju dezinformacij in psevdoznanosti;

| O. | ker so bile zlasti nekatere vlade tarča kritik zaradi nevarnih političnih odločitev o pandemiji covida-19, saj so se upirale regionalnih in lokalnim zdravstvenim pobudam, med drugim grozile, da bodo z vojsko preprečile lokalno ustavitev javnega življenja in omejevalne ukrepe, prav tako pa niso upoštevale niti glavnih smernic in dobre prakse WHO za obvladovanje pandemije niti znanstvenih smernic za javno zdravje; |
| --- | --- |

O.

ker so bile zlasti nekatere vlade tarča kritik zaradi nevarnih političnih odločitev o pandemiji covida-19, saj so se upirale regionalnih in lokalnim zdravstvenim pobudam, med drugim grozile, da bodo z vojsko preprečile lokalno ustavitev javnega življenja in omejevalne ukrepe, prav tako pa niso upoštevale niti glavnih smernic in dobre prakse WHO za obvladovanje pandemije niti znanstvenih smernic za javno zdravje;

| 1. | znova izraža globoko zaskrbljenost zaradi uničujočih posledic pandemije covida-19 tako v Evropi kot v Latinski Ameriki in solidarnost z vsemi žrtvami in njihovimi družinami, pa tudi z vsemi tistimi, ki jih je prizadela zdravstvena, gospodarska ali socialna kriza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo hvaležen zdravstvenim delavcem v regiji za delo pod velikim pritiskom in ob tveganju okužbe s koronavirusom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vlade obeh regij, institucije EU in latinskoameriške povezovalne organe, naj poglobijo sodelovanje med regijama, izboljšajo pripravljenost in zmogljivosti za odzivanje, zaščito dohodkov in dostopnost osnovnega zdravstvenega varstva ter učinkovito izvajajo obsežne načrte cepljenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z oblastmi latinskoameriških držav v stiski in naj v boju proti pandemiji uporabijo mehanizem EU za civilno zaščito in drugo solidarnostno financiranje, predvideno v večletnem finančnem okviru 2021–2027; poziva Komisijo, naj s sredstvi programa Obzorje Evropa ter drugih programov in skladov EU podpre znanstveno sodelovanje med latinskoameriškimi državami in EU na področju zdravstva in inovacij; pozdravlja nove pobude za regionalno zdravstveno sodelovanje, na primer ustanovitev nadnacionalnega inštituta za nalezljive bolezni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vse države in vlade, naj vsem prebivalcem brez nepotrebnega odlašanja ponudijo brezplačna cepiva, poskrbijo, da bodo zaloge cepiva zadostovale, se zavzamejo za enakopraven dostop do njih in čim bolj pospešijo kampanje cepljenja, ki so se že začele; v ta namen predlaga izboljšave regionalnih in/ali podregionalnih usklajevalnih mehanizmov, da bi racionalizirali nakup in distribucijo cepiv in pospešili raziskave, ki bodo prispevale k njihovemu razvoju in proizvodnji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva mednarodno skupnost, naj naredi več, da bi povečala distribucijske zmogljivosti pobude COVAX in podprla polno financiranje vnaprejšnje tržne zaveze pobude COVAX; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da imajo EU in njene države članice vodilno vlogo pri zagotavljanju pravičnega in enakopravnega dostopa do varnih in učinkovitih cepiv v državah z nizkimi in srednjimi dohodki prek mehanizma COVAX in da so nedavno napovedale, da bodo prispevale dodatnih 500 milijonov EUR, kar pomeni, da bo finančni prispevek EU v COVAX dosegel 1 milijardo EUR v neposrednih nepovratnih sredstvih in jamstvih; ugotavlja, da so se Komisija, Evropska investicijska banka in države članice EU zavezale, da bodo v instrument COVAX prispevale več kot 2,2 milijarde EUR, kar pomeni, da je EU ena glavnih donatorjev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva latinskoameriške države, naj cepivo ponudijo vsem, ne glede na njihov migrantski status, naj nemudoma ukrepajo in izboljšajo distribucijo cepiva, med drugim za migrante z neurejenim statusom in begunce, pa tudi delavce v neformalnih sektorjih in tiste, ki živijo v nezakonito postavljenih bivališčih, tistim, ki nimajo osebnega dokumenta, pa omogočijo, da se prijavijo za cepljenje brez upravnih ovir; izreka pohvalo za ukrepe, kot je začasna zaščita za venezuelske migrante v Kolumbiji ali operacija sprejema in premeščanja v Braziliji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen, da ima po podatkih WHO več držav v regiji potencialne zmogljivosti za proizvodnjo cepiva proti covidu-19, ki bi jih bilo mogoče v primeru prenosa tehnologije nadgraditi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vlade, naj pri izvajanju ukrepov proti širjenju pandemije covida-19 zagotovijo najvišjo raven spoštovanja človekovih pravic; poziva, naj bodo ukrepi za odzivanje na izredne zdravstvene razmere sorazmerni, potrebni in nediskriminirajoči; obsoja represivne ukrepe, sprejete med pandemijo, hude kršitve človekovih pravic in zlorabe prebivalstva, vključno s pretirano uporabo sile državnih in varnostnih sil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vse deležnike, naj pospešijo boj proti spletnim dezinformacijam, lažnim novicam in psevdoznanosti; poziva vlade obeh regij in mednarodne organizacije, naj v sodelovanju s spletnimi platformami poiščejo učinkovite rešitve za boj proti „infodemiji“; pozdravlja vzpostavitev spletišča PortalCheck.org za Latinsko Ameriko in Karibe, ki ga podpira Evropska unija in kjer so objavljeni viri za preverjanje dezinformacij o covidu-19; ugotavlja pa, da vlade boja proti dezinformacijam ne bi smele izkoriščati za zatiranje političnega govora in omejevanje temeljnih svoboščin državljanov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in ESZD, naj se posebej posvetita prenosu znanja ter načrtovanju in izvajanju odzivanja na krize na osnovi obstoječih zakonodajnih predlogov EU, kot je uredba o čezmejnih zdravstvenih tveganjih, da bi se latinskoameriškim državam pomagale bolje pripraviti na prihodnje pandemije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da je bila pandemija covida-19 močno spolitizirana, vključno z retoriko zanikanja in omalovaževanja resnosti situacije s strani nekaterih vodij držav in vlad, in poziva politične voditelje, naj ravnajo odgovorno, da bi preprečili nadaljnje zaostrovanje; meni, da so dezinformacijske kampanje o pandemiji skrb zbujajoče, in poziva oblasti, naj identificirajo in sodno preganjajo storilce takšnih dejanj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU in njene države članice ter vse latinskoameriške države, naj podprejo obsežno izdajo posebnih pravic črpanja iz Mednarodnega denarnega sklada, da bi se na najcenejši način povečala likvidnost držav iz te regije in da bi podprli razširitev pobude za začasno opustitev dolžniških obveznosti držav s srednjimi prihodki do držav G20; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter oblastem in parlamentom latinskoameriških držav. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0307.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0322.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/74

---

P9_TA(2021)0156

Bolivija in aretacija nekdanje predsednice Jeanine Añez ter drugih uradnikov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o Boliviji in aretaciji nekdanje predsednice Jeanine Añez ter drugih uradnikov (2021/2646(RSP))

(2021/C 506/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o razmerah v Boliviji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o razmerah v Boliviji (1),

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je v imenu Evropske unije 23. oktobra 2020 o splošnih volitvah v Boliviji podal podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in izjave, ki jo je 14. marca 2021 o zadnjih dogodkih v Boliviji podal njegov uradni govorec, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je v imenu Evropske unije 23. oktobra 2020 o splošnih volitvah v Boliviji podal podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in izjave, ki jo je 14. marca 2021 o zadnjih dogodkih v Boliviji podal njegov uradni govorec,

| — | ob upoštevanju sporočila Medameriške komisije za človekove pravice za javnost s 16. marca 2021 o spoštovanju medameriških standardov za dolžno pravno postopanje in dostop do sodnega varstva v Boliviji; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Medameriške komisije za človekove pravice za javnost s 16. marca 2021 o spoštovanju medameriških standardov za dolžno pravno postopanje in dostop do sodnega varstva v Boliviji;

| — | ob upoštevanju izjave o Boliviji, ki jo je 13. marca 2021 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Boliviji, ki jo je 13. marca 2021 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju izjav, ki jih je 15. in 17. marca 2021 o razmerah v Boliviji podal generalni sekretariat Organizacije ameriških držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, ki jih je 15. in 17. marca 2021 o razmerah v Boliviji podal generalni sekretariat Organizacije ameriških držav,

| — | ob upoštevanju bolivijske politične ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bolivijske politične ustave,

| — | ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah (Pakt iz San Joséja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah (Pakt iz San Joséja),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so politične in socialne razmere v Boliviji po predsedniških volitvah 20. oktobra 2019 še vedno zelo zaskrbljujoče; ker je v pogostih in nasilnih protestih umrlo najmanj 35 ljudi, 833 je bilo ranjenih, številni drugi pa so bili pridržani v nasprotju s pravili dolžnega pravnega postopanja, hkrati pa se poroča o pogostih kršitvah in zlorabah človekovih pravic; ker je predsednik Evo Morales odstopil s položaja predsednika in zapustil državo; ker je zaradi številnih odstopov nastopila vladna praznina, druga podpredsednica senata Jeanine Añez pa je v skladu z ustavo prevzela začasno predsedovanje; ker je začasno njeno predsedovanje potrdilo Večnacionalno ustavno sodišče Bolivije; |
| --- | --- |

A.

ker so politične in socialne razmere v Boliviji po predsedniških volitvah 20. oktobra 2019 še vedno zelo zaskrbljujoče; ker je v pogostih in nasilnih protestih umrlo najmanj 35 ljudi, 833 je bilo ranjenih, številni drugi pa so bili pridržani v nasprotju s pravili dolžnega pravnega postopanja, hkrati pa se poroča o pogostih kršitvah in zlorabah človekovih pravic; ker je predsednik Evo Morales odstopil s položaja predsednika in zapustil državo; ker je zaradi številnih odstopov nastopila vladna praznina, druga podpredsednica senata Jeanine Añez pa je v skladu z ustavo prevzela začasno predsedovanje; ker je začasno njeno predsedovanje potrdilo Večnacionalno ustavno sodišče Bolivije;

| B. | ker so Jeanine Ánez in začasni organi v skladu s svojim ustavnim mandatom sprejeli potrebne ukrepe za organizacijo novih demokratičnih, vključujočih, preglednih in poštenih volitev, ki so potekale oktobra 2020 kljub izzivom covida-19; ker je bil za predsednika izvoljen Luis Arce iz stranke MAS in sta njegovo izvolitev priznali tudi Jeanine Áñez in mednarodna skupnost, vključno z Evropsko unijo, s čimer je bil omogočen pregleden in miren prenos oblasti; |
| --- | --- |

B.

ker so Jeanine Ánez in začasni organi v skladu s svojim ustavnim mandatom sprejeli potrebne ukrepe za organizacijo novih demokratičnih, vključujočih, preglednih in poštenih volitev, ki so potekale oktobra 2020 kljub izzivom covida-19; ker je bil za predsednika izvoljen Luis Arce iz stranke MAS in sta njegovo izvolitev priznali tudi Jeanine Áñez in mednarodna skupnost, vključno z Evropsko unijo, s čimer je bil omogočen pregleden in miren prenos oblasti;

| C. | ker so zadnjih mesecih potrdili, da je bilo več sojenj podpornikom MAS preklicanih ali opuščenih, obenem pa so se okrepile grožnje s sodnim pregonom politikov, ki vladi stranke MAS nasprotujejo; ker je Večnacionalna skupščina 18. februarja 2021 potrdila nedoločni vrhovni odlok št. 4461 o splošni amnestiji in pomilostitvi podpornikov vlade predsednika Luisa Arceja, ki so jih med administracijo Jeanine Áñez kazensko preganjali zaradi kaznivih dejanj, povezanih s „politično krizo“, ki je nastopila oktobra 2019; |
| --- | --- |

C.

ker so zadnjih mesecih potrdili, da je bilo več sojenj podpornikom MAS preklicanih ali opuščenih, obenem pa so se okrepile grožnje s sodnim pregonom politikov, ki vladi stranke MAS nasprotujejo; ker je Večnacionalna skupščina 18. februarja 2021 potrdila nedoločni vrhovni odlok št. 4461 o splošni amnestiji in pomilostitvi podpornikov vlade predsednika Luisa Arceja, ki so jih med administracijo Jeanine Áñez kazensko preganjali zaradi kaznivih dejanj, povezanih s „politično krizo“, ki je nastopila oktobra 2019;

| D. | ker so bili Jeanine Áñez, dva od njenih ministrov, nekdanji minister za energijo Rodrigo Guzmán in nekdanji minister za pravosodje Álvaro Coimbra ter drugi posamezniki, ki so v obdobju od 2019 do 2020 sestavljali začasno vlado, 13. marca 2021 pridržani zaradi terorizma, upora in zarote in so jih tožilci obdolžili sodelovanja pri državnem udaru v letu 2019; ker je bil njihov pripor podaljšan na šest mesecev, nekdanjo predsednico Añezovo pa čaka zaporna kazen 24 let, če bo obsojena; ker se pripravlja nalog za prijetje treh drugih nekdanjih ministrov; ker so nekdanji predsednici med pridržanjem sprva odrekli zdravstveno pomoč; |
| --- | --- |

D.

ker so bili Jeanine Áñez, dva od njenih ministrov, nekdanji minister za energijo Rodrigo Guzmán in nekdanji minister za pravosodje Álvaro Coimbra ter drugi posamezniki, ki so v obdobju od 2019 do 2020 sestavljali začasno vlado, 13. marca 2021 pridržani zaradi terorizma, upora in zarote in so jih tožilci obdolžili sodelovanja pri državnem udaru v letu 2019; ker je bil njihov pripor podaljšan na šest mesecev, nekdanjo predsednico Añezovo pa čaka zaporna kazen 24 let, če bo obsojena; ker se pripravlja nalog za prijetje treh drugih nekdanjih ministrov; ker so nekdanji predsednici med pridržanjem sprva odrekli zdravstveno pomoč;

| E. | ker so tožilci vložili obtožnico na podlagi pritožbe nekdanjega člana kongresa stranke MAS, v kateri navajajo, da so omenjeni posamezniki spodbujali, vodili, bili člani in podpirali organizacije, katerih cilj je bil razbiti ustavni red Bolivije; ker so tožilci Jeanine Áñez obtožili kot začasno predsednico, ne kot civilno osebo ali v kateri koli drugi javni funkciji; ker členi 159(11), 160(6), 161(7) in 184(4) ustave iz leta 2009 in zakon z dne 8. oktobra 2010 določajo poseben postopek za sojenje predsedniku, podpredsedniku in visokim uradnikom različnih sodnih teles; ker sodni postopek zoper predsednico Jeanine Áñez, ki mu sledi tožilstvo, ni v skladu z bolivijskim ustavnim pravom; ker se zdijo dokazi v spremni dokumentaciji nejasni; |
| --- | --- |

E.

ker so tožilci vložili obtožnico na podlagi pritožbe nekdanjega člana kongresa stranke MAS, v kateri navajajo, da so omenjeni posamezniki spodbujali, vodili, bili člani in podpirali organizacije, katerih cilj je bil razbiti ustavni red Bolivije; ker so tožilci Jeanine Áñez obtožili kot začasno predsednico, ne kot civilno osebo ali v kateri koli drugi javni funkciji; ker členi 159(11), 160(6), 161(7) in 184(4) ustave iz leta 2009 in zakon z dne 8. oktobra 2010 določajo poseben postopek za sojenje predsedniku, podpredsedniku in visokim uradnikom različnih sodnih teles; ker sodni postopek zoper predsednico Jeanine Áñez, ki mu sledi tožilstvo, ni v skladu z bolivijskim ustavnim pravom; ker se zdijo dokazi v spremni dokumentaciji nejasni;

| F. | ker osebe, obdolžene teh kaznivih dejanj, trdijo, da jih preganjajo; ker doslej aretirani posamezniki trdijo, da niso bili ustrezno obveščeni o obtožbah, čeprav je generalni državni tožilec poudaril, da so bili nalogi za prijetje izdani v skladu z zakonom in brez kršitve pravic pridržanih oseb; ker se je urad varuha človekovih pravic odločil, da bo spremljal ravnanje bolivijske policije in državnega tožilstva, da bi zagotovil spoštovanje dolžnega pravnega postopanja in pravico aretiranih posameznikov do obrambe; |
| --- | --- |

F.

ker osebe, obdolžene teh kaznivih dejanj, trdijo, da jih preganjajo; ker doslej aretirani posamezniki trdijo, da niso bili ustrezno obveščeni o obtožbah, čeprav je generalni državni tožilec poudaril, da so bili nalogi za prijetje izdani v skladu z zakonom in brez kršitve pravic pridržanih oseb; ker se je urad varuha človekovih pravic odločil, da bo spremljal ravnanje bolivijske policije in državnega tožilstva, da bi zagotovil spoštovanje dolžnega pravnega postopanja in pravico aretiranih posameznikov do obrambe;

| G. | ker člen 3 Medameriške demokratične listine določa, da sta delitev in neodvisnost javnih oblasti bistveni prvini predstavniške demokracije; ker člen 8 Pakta iz San Joséja poudarja pravna jamstva in dolžno pravno postopanje; ker je več mednarodnih organizacij izrazilo zaskrbljenost zaradi zlorabe sodnih mehanizmov v Boliviji in dejstva, da vladajoča stranka te mehanizme vse pogosteje uporablja kot represivne instrumente; ker je novoizvoljeni predsednik Luis Arce obljubil, da med njegovo vlado ne bo političnega pritiska na tožilce in sodnike; |
| --- | --- |

G.

ker člen 3 Medameriške demokratične listine določa, da sta delitev in neodvisnost javnih oblasti bistveni prvini predstavniške demokracije; ker člen 8 Pakta iz San Joséja poudarja pravna jamstva in dolžno pravno postopanje; ker je več mednarodnih organizacij izrazilo zaskrbljenost zaradi zlorabe sodnih mehanizmov v Boliviji in dejstva, da vladajoča stranka te mehanizme vse pogosteje uporablja kot represivne instrumente; ker je novoizvoljeni predsednik Luis Arce obljubil, da med njegovo vlado ne bo političnega pritiska na tožilce in sodnike;

| H. | ker je verodostojnost bolivijskega pravosodnega sistema omajana zaradi stalnega poročanja o premajhni neodvisnosti, razširjenem političnem vmešavanju in korupciji; |
| --- | --- |

H.

ker je verodostojnost bolivijskega pravosodnega sistema omajana zaradi stalnega poročanja o premajhni neodvisnosti, razširjenem političnem vmešavanju in korupciji;

| I. | ker je Medameriška komisija za človekove pravice poudarila, da nekateri bolivijski protiteroristični zakoni kršijo načelo zakonitosti, ker med drugim vključujejo obsežno opredelitev terorizma, ki je neizogibno preširoka ali nejasna; ker bi morale države pri opredeljevanju kaznivih dejanj spoštovati načelo zakonitosti; ker Večnacionalno ustavno sodišče še ni rešilo pritožb, ki so bile na tem sodišču vložene z zahtevo, da se člen 123 kazenskega zakonika o kaznivem dejanju upora in člen 133 kazenskega zakonika o terorizmu razglasita za neustavna, ker domnevno kršita Ameriško konvencijo o človekovih pravicah in bolivijsko ustavo; |
| --- | --- |

I.

ker je Medameriška komisija za človekove pravice poudarila, da nekateri bolivijski protiteroristični zakoni kršijo načelo zakonitosti, ker med drugim vključujejo obsežno opredelitev terorizma, ki je neizogibno preširoka ali nejasna; ker bi morale države pri opredeljevanju kaznivih dejanj spoštovati načelo zakonitosti; ker Večnacionalno ustavno sodišče še ni rešilo pritožb, ki so bile na tem sodišču vložene z zahtevo, da se člen 123 kazenskega zakonika o kaznivem dejanju upora in člen 133 kazenskega zakonika o terorizmu razglasita za neustavna, ker domnevno kršita Ameriško konvencijo o človekovih pravicah in bolivijsko ustavo;

| J. | ker je EU dolgoletna partnerica Bolivije in bi morala še naprej podpirati njene demokratične institucije, krepitev pravne države, človekove pravice ter njen gospodarski in družbeni razvoj; ker je imela EU pomembno vlogo posrednice pri umirjanju razmer v državi v letih 2019 in 2020 ter pri podpori volitvam; |
| --- | --- |

J.

ker je EU dolgoletna partnerica Bolivije in bi morala še naprej podpirati njene demokratične institucije, krepitev pravne države, človekove pravice ter njen gospodarski in družbeni razvoj; ker je imela EU pomembno vlogo posrednice pri umirjanju razmer v državi v letih 2019 in 2020 ter pri podpori volitvam;

| 1. | odločno obsoja samovoljno in nezakonito pridržanje nekdanje začasne predsednice Jeanine Áñez, dveh njenih ministrov in drugih političnih zapornikov; poziva bolivijske oblasti, naj jih nemudoma izpustijo in umaknejo politično motivirane obtožbe proti njim; poziva k preglednemu in nepristranskemu sojenju brez političnega pritiska, oblasti pa naj jim zagotovijo vso zdravstveno pomoč, ki jo potrebujejo za boljše počutje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je nekdanja predsednica Jeanine Áñez izpolnila dolžnost, ki jo je imela kot druga podpredsednica senata, da v skladu z bolivijsko ustavo zapolni predsedniško praznino, ki je nastala, ko je nekdanji predsednik Evo Morales odstopil, potem ko je prišlo zaradi poskusa volilne prevare do nasilnih izgredov; poudarja, da je Večnacionalno ustavno sodišče v Boliviji potrdilo prenos pristojnosti na Jeanine Áñez; ugotavlja, da so volitve 18. oktobra 2020 potekale brez incidentov in z vsemi demokratičnimi jamstvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja neodvisnosti in nepristranskosti bolivijskega pravosodnega sistema ter razširjenosti strukturnih težav; ugotavlja, da je zaradi premajhne neodvisnosti težje dostopati do sodnega varstva in je zaupanje državljanov v nacionalni pravosodni sistem v splošnem manjše; obsoja politični pritisk na sodstvo, naj preganja politične nasprotnike, in poudarja, da je treba ohraniti jamstva za dolžno pravno postopanje in preprečiti vsakršen političen pritisk na sodstvo; poudarja, da si žrtve zaslužijo resnično, nepristransko sojenje in da bi morali odgovorni prevzeti odgovornost, ne da bi zanje zaradi političnega prepričanja veljala amnestija ali pomilostitev; poziva k popolnemu spoštovanju neodvisnosti vej oblasti in popolni preglednosti vseh sodnih postopkov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba pri vseh sodnih postopkih v celoti spoštovati načelo dolžnega pravnega postopanja, ki je zapisano v mednarodnem pravu; poudarja, da bi morali postopki določati sodna jamstva ter zagotavljati sodno varstvo in dostop do sodišč v okviru neodvisnega in nepristranskega pravosodnega sistema, v katerega se druge državne institucije ne bi vmešavale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Bolivijo, naj nemudoma izvede strukturne spremembe in reforme pravosodnega sistema, zlasti njegove sestave, da bi zagotovila pošteno in verodostojno sojenje, nepristranskost in dolžno pravno postopanje; poziva bolivijsko vlado, naj obravnava korupcijo, ki je v državi zelo razširjena; poziva jo tudi, naj spremeni člene kazenskega zakonika o kaznivih dejanjih upora in terorizma, ki vsebujejo preširoko opredelitev terorizma in zato lahko povzročijo kršitev načel zakonitosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva urad bolivijskega državnega tožilstva, naj ponovno začne preiskovati domnevo, da je Moralesova vlada z nezakonitimi plačili nakazala 1,6 milijona USD javnih sredstev svetovalnemu podjetju Neurona; |
| --- | --- |

6.

| 7. | želi opomniti, da so za spodbujanje demokratičnih vrednot, pravne države in spoštovanja človekovih pravic nujno potrebni boljši in učinkoviti načini za dialog v okviru bolivijskih institucij; poziva bolivijske oblasti, naj vodijo proces sprave, da zmanjšajo napetosti in sovražnosti, ki prikrito tlijo v bolivijski družbi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi dramatičnih družbenih in političnih razmer, ki se v Boliviji pojavljajo in zaostrujejo od leta 2019, in globoko obžaluje tragedijo, ki je z vseh strani prizadela vse žrtve nemirov v Boliviji; poudarja, da je nujno ohraniti povsem zakonito večetničnost in večjezičnost države; poziva Bolivijo k strukturnim spremembam in reformam, tudi k imenovanju neodvisnega in nepristranskega varuha človekovih pravic, da odpravi temeljne vzroke kriz, ki so se v državi razplamtele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morali EU in Bolivija nadaljevati in povečati zavezanost in dialog v okviru pogajanj o GSP+, saj je Bolivija edina država Andske skupnosti, ki še ni sklenila sporazuma z EU; meni, da bi morala EU Bolivijo še naprej podpirati in biti pripravljena na nadaljnje sodelovanje, če bodo sprejeti jasni ukrepi za izboljšanje razmer in se bodo spoštovali demokracija, pravna država in človekove pravice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, bolivijski vladi, Večnacionalnemu ustavnemu sodišču Bolivije, Organizaciji ameriških držav, Medameriški komisiji za človekove pravice, Andskemu parlamentu in Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter Visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0077.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/77

---

P9_TA(2021)0157

Zakon o bogokletstvu v Pakistanu, zlasti primer Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o zakonu o bogokletstvu v Pakistanu, zlasti primeru Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela (2021/2647(RSP))

(2021/C 506/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Pakistanu, zlasti z dne 20. maja 2010 o verski svobodi v Pakistanu (1), z dne 10. oktobra 2013 o nedavnih primerih preganjanja kristjanov in nasilja nad njimi, zlasti v Maluli (Sirija) in Pešavarju (Pakistan) in o primeru pastorja Saida Abedinija (Iran) (2), z dne 17. aprila 2014 o Pakistanu: nedavni primeri preganjanja (3), z dne 27. novembra 2014 o pakistanskih zakonih proti bogokletstvu (4) ter z dne 15. junija 2017 o Pakistanu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic in smrtni kazni (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Pakistanu, zlasti z dne 20. maja 2010 o verski svobodi v Pakistanu (1), z dne 10. oktobra 2013 o nedavnih primerih preganjanja kristjanov in nasilja nad njimi, zlasti v Maluli (Sirija) in Pešavarju (Pakistan) in o primeru pastorja Saida Abedinija (Iran) (2), z dne 17. aprila 2014 o Pakistanu: nedavni primeri preganjanja (3), z dne 27. novembra 2014 o pakistanskih zakonih proti bogokletstvu (4) ter z dne 15. junija 2017 o Pakistanu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic in smrtni kazni (5),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, zlasti njegovih členov 6, 18 in 19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, zlasti njegovih členov 6, 18 in 19,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju ugotovitev uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice Ruperta Colvilla, zlasti njegovih izjav za medije z dne 8. septembra 2020 o Pakistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice Ruperta Colvilla, zlasti njegovih izjav za medije z dne 8. septembra 2020 o Pakistanu,

| — | ob upoštevanju izjav visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Pakistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Pakistanu,

| — | ob upoštevanju načrta strateškega sodelovanja med EU in Pakistanom iz leta 2019, ki uvaja dogovorjeno osnovo za vzajemno sodelovanje o prednostnih nalogah, kot so demokracija, pravna država, dobro upravljanje in človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta strateškega sodelovanja med EU in Pakistanom iz leta 2019, ki uvaja dogovorjeno osnovo za vzajemno sodelovanje o prednostnih nalogah, kot so demokracija, pravna država, dobro upravljanje in človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja;

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. februarja 2020 o splošni shemi preferencialov za obdobje 2018–2019 (JOIN(2020)0003) in zlasti ustrezne ocene Pakistana v okviru posebnega spodbujevalnega režima EU za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) (SWD(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. februarja 2020 o splošni shemi preferencialov za obdobje 2018–2019 (JOIN(2020)0003) in zlasti ustrezne ocene Pakistana v okviru posebnega spodbujevalnega režima EU za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) (SWD(2020)0022),

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja iz leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja iz leta 2013,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni iz leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni iz leta 2013,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker se sporni pakistanski zakon o bogokletstvu v sedanji obliki uporablja že od leta 1986 in za bogokletstvo zoper preroka Mohameda določa smrtno kazen ali dosmrtno zaporno kazen; |
| --- | --- |

A.

ker se sporni pakistanski zakon o bogokletstvu v sedanji obliki uporablja že od leta 1986 in za bogokletstvo zoper preroka Mohameda določa smrtno kazen ali dosmrtno zaporno kazen;

| B. | ker na podlagi pakistanskega zakona o bogokletstvu sicer še nihče ni bil uradno usmrčen, je pa zakon povod za nadlegovanje in umore obdolžencev ter nasilje nad njimi; ker se tisti, ki so obdolženi bogokletstva, bojijo za življenje ne glede na izid sodnih postopkov; ker je splošno znano, da se pakistanski zakon o bogokletstvu pogosto zlorablja za lažne obtožbe, ki služijo zasebnim interesom tožnikov; |
| --- | --- |

B.

ker na podlagi pakistanskega zakona o bogokletstvu sicer še nihče ni bil uradno usmrčen, je pa zakon povod za nadlegovanje in umore obdolžencev ter nasilje nad njimi; ker se tisti, ki so obdolženi bogokletstva, bojijo za življenje ne glede na izid sodnih postopkov; ker je splošno znano, da se pakistanski zakon o bogokletstvu pogosto zlorablja za lažne obtožbe, ki služijo zasebnim interesom tožnikov;

| C. | ker so verske manjšine zaradi pakistanskega zakona o bogokletstvu v nevarnosti, če se svobodno izražajo ali se odkrito udejstvujejo v verskih dejavnostih; ker zakon v pakistanski družbi seje strah, namesto da bi verske skupnosti ščitil; ker so bili vsi poskusi reformiranja zakona ali njegovega izvajanja zadušeni z grožnjami in umori; ker se na poskuse razprave o teh vprašanjih v medijih (na spletu ali drugje) pogosto odgovori z grožnjami in nadlegovanjem, tudi z vladnih položajev; |
| --- | --- |

C.

ker so verske manjšine zaradi pakistanskega zakona o bogokletstvu v nevarnosti, če se svobodno izražajo ali se odkrito udejstvujejo v verskih dejavnostih; ker zakon v pakistanski družbi seje strah, namesto da bi verske skupnosti ščitil; ker so bili vsi poskusi reformiranja zakona ali njegovega izvajanja zadušeni z grožnjami in umori; ker se na poskuse razprave o teh vprašanjih v medijih (na spletu ali drugje) pogosto odgovori z grožnjami in nadlegovanjem, tudi z vladnih položajev;

| D. | ker je zaradi obtožb bogokletstva v zaporu več deset ljudi, med drugim muslimani, hindujci, kristjani in drugi; ker je bilo več obdolžencev ubitih v linčarskem nasilju; ker so pakistanska sodišča pod hudim pritiskom; ker so sodni postopki pogosto dolgotrajni in imajo uničujoče posledice za nedolžne pakistanske državljane, njihove družine in skupnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je zaradi obtožb bogokletstva v zaporu več deset ljudi, med drugim muslimani, hindujci, kristjani in drugi; ker je bilo več obdolžencev ubitih v linčarskem nasilju; ker so pakistanska sodišča pod hudim pritiskom; ker so sodni postopki pogosto dolgotrajni in imajo uničujoče posledice za nedolžne pakistanske državljane, njihove družine in skupnosti;

| E. | ker se je v zadnjem letu skrb vzbujajoče povečalo število obtožb bogokletstva na spletu in zunaj njega; ker številne med njimi bremenijo zagovornike človekovih pravic, novinarje, umetnike in najbolj marginalizirane člane družbe; ker se pakistanski zakon o bogokletstvu vse bolj uporablja za osebno ali politično obračunavanje in za kršitve pravic do svobode veroizpovedi in prepričanja ter do svobode mnenja in izražanja; |
| --- | --- |

E.

ker se je v zadnjem letu skrb vzbujajoče povečalo število obtožb bogokletstva na spletu in zunaj njega; ker številne med njimi bremenijo zagovornike človekovih pravic, novinarje, umetnike in najbolj marginalizirane člane družbe; ker se pakistanski zakon o bogokletstvu vse bolj uporablja za osebno ali politično obračunavanje in za kršitve pravic do svobode veroizpovedi in prepričanja ter do svobode mnenja in izražanja;

| F. | ker so sodni postopki v zadevah v zvezi z bogokletstvom v Pakistanu močno pomanjkljivi; ker se obsodbe sprejemajo na podlagi nizkih dokaznih standardov, sodni organi pa pogosto nekritično sprejemajo obtožbe; ker so obdolženci pogosto obravnavani kot samodejni krivci in morajo dokazovati svojo nedolžnost, namesto da bi se jim morala dokazati krivda; |
| --- | --- |

F.

ker so sodni postopki v zadevah v zvezi z bogokletstvom v Pakistanu močno pomanjkljivi; ker se obsodbe sprejemajo na podlagi nizkih dokaznih standardov, sodni organi pa pogosto nekritično sprejemajo obtožbe; ker so obdolženci pogosto obravnavani kot samodejni krivci in morajo dokazovati svojo nedolžnost, namesto da bi se jim morala dokazati krivda;

| G. | ker svoboda misli, vesti in veroizpovedi velja za pripadnike vere, a tudi za ateiste, agnostike in neverujoče; |
| --- | --- |

G.

ker svoboda misli, vesti in veroizpovedi velja za pripadnike vere, a tudi za ateiste, agnostike in neverujoče;

| H. | ker je Pakistan podpisnik ustreznih mednarodnih sporazumov o človekovih pravicah, vključno z Mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah in Konvencijo OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki vsebujejo določbe o pravici do življenja, pravici do poštenega sojenja, enakosti pred zakonom in nediskriminaciji; |
| --- | --- |

H.

ker je Pakistan podpisnik ustreznih mednarodnih sporazumov o človekovih pravicah, vključno z Mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah in Konvencijo OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki vsebujejo določbe o pravici do življenja, pravici do poštenega sojenja, enakosti pred zakonom in nediskriminaciji;

| I. | ker je v več zadevah zoper ljudi, ki so bili obdolženi bogokletstva, prišlo do preložitve sojenja in se pogosto sumi, da sodniki to taktiko uporabljajo, ker ne želijo sprejeti oprostilne sodbe; ker se uslužbencem v pakistanskem kazenskopravnem sistemu, med drugim odvetnikom, policistom, tožilcem in sodnikom, pogosto preprečuje učinkovito in nepristransko izvajanje dela brez strahu; ker se morajo priče in njihove družine pogosto skrivati, saj jim grozijo povračilni ukrepi; |
| --- | --- |

I.

ker je v več zadevah zoper ljudi, ki so bili obdolženi bogokletstva, prišlo do preložitve sojenja in se pogosto sumi, da sodniki to taktiko uporabljajo, ker ne želijo sprejeti oprostilne sodbe; ker se uslužbencem v pakistanskem kazenskopravnem sistemu, med drugim odvetnikom, policistom, tožilcem in sodnikom, pogosto preprečuje učinkovito in nepristransko izvajanje dela brez strahu; ker se morajo priče in njihove družine pogosto skrivati, saj jim grozijo povračilni ukrepi;

| J. | ker so se razmere v Pakistanu dodatno poslabšale leta 2020, ko je vlada začela sistematično izvrševati zakon o bogokletstvu in ni zaščitila verskih manjšin pred zlorabami nedržavnih akterjev, povečalo se je število načrtnih ubojev, primerov bogokletstva, prisilnih spreobrnitev in sovražnega govora zoper verske manjšine, tudi ahmadijce, šiite, hindujce, kristjane in sikhe; ker so bile ugrabitve, prisilne spreobrnitve v islam, posilstva in prisilne poroke v letu 2020 še vedno neposredna grožnja za ženske in otroke iz verskih manjšin, zlasti hindujce in kristjane; |
| --- | --- |

J.

ker so se razmere v Pakistanu dodatno poslabšale leta 2020, ko je vlada začela sistematično izvrševati zakon o bogokletstvu in ni zaščitila verskih manjšin pred zlorabami nedržavnih akterjev, povečalo se je število načrtnih ubojev, primerov bogokletstva, prisilnih spreobrnitev in sovražnega govora zoper verske manjšine, tudi ahmadijce, šiite, hindujce, kristjane in sikhe; ker so bile ugrabitve, prisilne spreobrnitve v islam, posilstva in prisilne poroke v letu 2020 še vedno neposredna grožnja za ženske in otroke iz verskih manjšin, zlasti hindujce in kristjane;

| K. | ker je 2. marca 2021 minilo deset let od umora nekdanjega pakistanskega ministra za manjšinske zadeve Šahbaza Bhatija, potem ko je bil tarča groženj, ker je javno spregovoril proti zakonu o bogokletstvu; |
| --- | --- |

K.

ker je 2. marca 2021 minilo deset let od umora nekdanjega pakistanskega ministra za manjšinske zadeve Šahbaza Bhatija, potem ko je bil tarča groženj, ker je javno spregovoril proti zakonu o bogokletstvu;

| L. | ker sta bila pakistanska zakonca Šagufta Kavzar in Šafkat Emanuel leta 2014 obsojena na smrt zaradi bogokletstva; ker sta bila obtožena, da sta domnevno s telefonske številke, registrirane na Šagufto Kavzar, osebi, ki ju je bogokletstva obdolžila, poslala besedilno sporočilo, v katerem žalita preroka Mohameda; |
| --- | --- |

L.

ker sta bila pakistanska zakonca Šagufta Kavzar in Šafkat Emanuel leta 2014 obsojena na smrt zaradi bogokletstva; ker sta bila obtožena, da sta domnevno s telefonske številke, registrirane na Šagufto Kavzar, osebi, ki ju je bogokletstva obdolžila, poslala besedilno sporočilo, v katerem žalita preroka Mohameda;

| M. | ker so dokazi, na podlagi katerih sta bila obsojena, močno pomanjkljivi; ker dejstvo, da sta nepismena, spodbija domnevo, da bi lahko poslala besedilno sporočilo; ker telefon, s katerega naj bi bila pošiljala sporočila, med preiskavo ni bil najden; ker sta se zakonca domnevno sprla s tožnikom nedolgo, preden ju je obtožil; ker obstaja utemeljen sum, da so ju mučili; |
| --- | --- |

M.

ker so dokazi, na podlagi katerih sta bila obsojena, močno pomanjkljivi; ker dejstvo, da sta nepismena, spodbija domnevo, da bi lahko poslala besedilno sporočilo; ker telefon, s katerega naj bi bila pošiljala sporočila, med preiskavo ni bil najden; ker sta se zakonca domnevno sprla s tožnikom nedolgo, preden ju je obtožil; ker obstaja utemeljen sum, da so ju mučili;

| N. | ker sta bila zakonca pridržana v zaporu, dokler sodišče ni odločilo o njuni pritožbi zoper smrtno kazen; ker naj bi bila pritožba obravnavana aprila 2020, šest let po obsodbi, a je bila večkrat preložena, nazadnje 15. februarja 2021; |
| --- | --- |

N.

ker sta bila zakonca pridržana v zaporu, dokler sodišče ni odločilo o njuni pritožbi zoper smrtno kazen; ker naj bi bila pritožba obravnavana aprila 2020, šest let po obsodbi, a je bila večkrat preložena, nazadnje 15. februarja 2021;

| O. | ker sta zakonca vse od obsodbe ločena od svojih štirih otrok; |
| --- | --- |

O.

ker sta zakonca vse od obsodbe ločena od svojih štirih otrok;

| P. | ker ima Šafkat Emanuel poškodovano hrbtenico zaradi nesreče leta 2004 in v zaporu ni deležen ustrezne zdravstvene oskrbe; ker je Šagufta Kavzar v ženskem zaporu v samici in zaradi tega trpi zaradi depresije; |
| --- | --- |

P.

ker ima Šafkat Emanuel poškodovano hrbtenico zaradi nesreče leta 2004 in v zaporu ni deležen ustrezne zdravstvene oskrbe; ker je Šagufta Kavzar v ženskem zaporu v samici in zaradi tega trpi zaradi depresije;

| Q. | ker je višje sodišče v Lahoreju večkrat preložilo obravnavo te zadeve in ker si odvetnik zakoncev Saiful Muluk močno prizadeva, da bi se njuna zadeva končno obravnavala pred sodiščem in da bi lahko uveljavila svojo pravico do poštenega in pravičnega sojenja; |
| --- | --- |

Q.

ker je višje sodišče v Lahoreju večkrat preložilo obravnavo te zadeve in ker si odvetnik zakoncev Saiful Muluk močno prizadeva, da bi se njuna zadeva končno obravnavala pred sodiščem in da bi lahko uveljavila svojo pravico do poštenega in pravičnega sojenja;

| R. | ker je bilo po podatkih nevladne pakistanske organizacije Center za socialno pravičnost od leta 1987 do februarja 2021 vsaj 1 855 ljudi obtoženih na podlagi zakona o bogokletstvu, največ obtožb pa je bilo vloženih leta 2020; |
| --- | --- |

R.

ker je bilo po podatkih nevladne pakistanske organizacije Center za socialno pravičnost od leta 1987 do februarja 2021 vsaj 1 855 ljudi obtoženih na podlagi zakona o bogokletstvu, največ obtožb pa je bilo vloženih leta 2020;

| S. | ker je nasilna množica aprila 2017 ubila muslimanskega študenta Mašala Khana, potem ko je bil obtožen, da je na spletu objavljal bogokletne vsebine, čeprav to ni bilo dokazano; ker je bil Džunaid Hafiz, predavatelj na Univerzi Bahaudina Zakarije v Multanu, marca 2013 aretiran zaradi domnevnih bogokletnih opazk, pet let je zaprt v samici čakal na sojenje ter bil decembra 2019 pred pakistanskim sodiščem zaradi bogokletstva obsojen na smrtno kazen; ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice odločitev sodišča obsodili kot izkrivljanje pravice, kar je kršitev mednarodnega prava; |
| --- | --- |

S.

ker je nasilna množica aprila 2017 ubila muslimanskega študenta Mašala Khana, potem ko je bil obtožen, da je na spletu objavljal bogokletne vsebine, čeprav to ni bilo dokazano; ker je bil Džunaid Hafiz, predavatelj na Univerzi Bahaudina Zakarije v Multanu, marca 2013 aretiran zaradi domnevnih bogokletnih opazk, pet let je zaprt v samici čakal na sojenje ter bil decembra 2019 pred pakistanskim sodiščem zaradi bogokletstva obsojen na smrtno kazen; ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice odločitev sodišča obsodili kot izkrivljanje pravice, kar je kršitev mednarodnega prava;

| T. | ker je vse več spletnih in fizičnih napadov na novinarje in organizacije civilne družbe, zlasti na ženske in najbolj marginalizirane člane družbe, tudi pripadnike verskih manjšin, revne ljudi in invalide; ker ti napadi pogosto vključujejo lažne obtožbe bogokletstva, ki lahko vodijo v fizične napade, umore, samovoljne aretacije in pridržanja; |
| --- | --- |

T.

ker je vse več spletnih in fizičnih napadov na novinarje in organizacije civilne družbe, zlasti na ženske in najbolj marginalizirane člane družbe, tudi pripadnike verskih manjšin, revne ljudi in invalide; ker ti napadi pogosto vključujejo lažne obtožbe bogokletstva, ki lahko vodijo v fizične napade, umore, samovoljne aretacije in pridržanja;

| U. | ker Pakistan že od leta 2014 uživa trgovinske preferenciale v okviru programa GSP+; ker ta enostranski trgovinski sporazum državi omogoča znatne gospodarske ugodnosti; ker je status GSP+ povezan z obveznostjo ratifikacije in izvajanja 27 mednarodnih konvencij, vključno z zavezami za zagotavljanje človekovih pravic in verske svobode; |
| --- | --- |

U.

ker Pakistan že od leta 2014 uživa trgovinske preferenciale v okviru programa GSP+; ker ta enostranski trgovinski sporazum državi omogoča znatne gospodarske ugodnosti; ker je status GSP+ povezan z obveznostjo ratifikacije in izvajanja 27 mednarodnih konvencij, vključno z zavezami za zagotavljanje človekovih pravic in verske svobode;

| V. | ker je Komisija v najnovejši oceni Pakistana v okviru programa GSP+, objavljeni 10. februarja 2020, izrazila več resnih pomislekov glede razmer na področju človekovih pravic v državi, zlasti glede pomanjkljivega napredka pri omejevanju obsega in izvajanju smrtne kazni; |
| --- | --- |

V.

ker je Komisija v najnovejši oceni Pakistana v okviru programa GSP+, objavljeni 10. februarja 2020, izrazila več resnih pomislekov glede razmer na področju človekovih pravic v državi, zlasti glede pomanjkljivega napredka pri omejevanju obsega in izvajanju smrtne kazni;

| W. | ker se zakon o bogokletstvu v Pakistanu še naprej uporablja v tem času svetovnega porasta omejevanja svobode veroizpovedi in svobode izražanja v zvezi z veroizpovedjo in prepričanjem; ker je posebni poročevalec OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja marca 2019 navedel primer Asie Bibi kot zgled ponovnega oživljanja zakonov proti bogokletstvu in verskemu odpadništvu ter uporabe zakonov o javnem redu za omejitev izražanja, žaljivega za posamezne verske skupnosti; |
| --- | --- |

W.

ker se zakon o bogokletstvu v Pakistanu še naprej uporablja v tem času svetovnega porasta omejevanja svobode veroizpovedi in svobode izražanja v zvezi z veroizpovedjo in prepričanjem; ker je posebni poročevalec OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja marca 2019 navedel primer Asie Bibi kot zgled ponovnega oživljanja zakonov proti bogokletstvu in verskemu odpadništvu ter uporabe zakonov o javnem redu za omejitev izražanja, žaljivega za posamezne verske skupnosti;

| X. | ker so se ponavljajoči in zavajajoči napadi radikalnih pakistanskih skupin na francoske oblasti in nedavne izjave pakistanske vlade v povezavi z bogokletstvom stopnjevali od odziva francoskih oblasti na teroristični napad na francoskega učitelja, ki je zagovarjal svobodo izražanja, zaradi česar so francoske oblasti 15. aprila 2021 priporočile, naj njihovi državljani začasno zapustijo Pakistan; ker je član vladajoče stranke 20. aprila 2021 v pakistanski narodni skupščini vložil resolucijo, v kateri je zahteval razpravo o izgonu francoskega veleposlanika; |
| --- | --- |

X.

ker so se ponavljajoči in zavajajoči napadi radikalnih pakistanskih skupin na francoske oblasti in nedavne izjave pakistanske vlade v povezavi z bogokletstvom stopnjevali od odziva francoskih oblasti na teroristični napad na francoskega učitelja, ki je zagovarjal svobodo izražanja, zaradi česar so francoske oblasti 15. aprila 2021 priporočile, naj njihovi državljani začasno zapustijo Pakistan; ker je član vladajoče stranke 20. aprila 2021 v pakistanski narodni skupščini vložil resolucijo, v kateri je zahteval razpravo o izgonu francoskega veleposlanika;

| 1. | izraža zaskrbljenost za zdravje in dobro počutje Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela ter poziva pakistanske oblasti, naj jima zagotovijo takojšnjo ustrezno zdravstveno oskrbo; poziva pakistanske oblasti, naj ju nemudoma in brezpogojno izpustijo ter razveljavijo njuno smrtno kazen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da je odločanje o pritožbi Šagufte Kavzar in Šafkata Emanuela še vedno odloženo; poziva višje sodišče v Lahoreju, naj čim prej izda sodbo oziroma morebitno nadaljnjo odložitev ustrezno obrazloži; |
| --- | --- |

2.

| 3. | navaja, da je Šafkat Emanuel zaradi zelo slabega zdravstvenega stanja v bolnišnici zapora in da so ga dvakrat zdravili tudi zunaj zapora Faisalabad; obžaluje, da je par že sedem let zaprt, ločen drug od drugega in družine; zato poziva pakistansko vlado, naj v svojih zaporih zagotovi dostojne in humane razmere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen zaradi nenehne zlorabe zakonov o bogokletstvu v Pakistanu, s čimer se zaostrujejo verske razlike in ustvarja vzdušje verske nestrpnosti, nasilja in diskriminacije; poudarja, da pakistanski zakoni o bogokletstvu niso združljivi z mednarodnimi zakoni o človekovih pravicah in se vse pogosteje uporabljajo za zatiranje ranljivih manjšin v državi, kot so šiiti, ahmadijci, hindujci in kristjani; zato poziva pakistansko vlado, naj te zakone in njihovo uporabo pregleda in odpravi; poziva k zaščiti sodnikov, zagovornikov in prič obrambe v vseh zadevah tako imenovanega bogokletstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Pakistan, naj razveljavi oddelka 295-B in C kazenskega zakonika ter z dejansko prepovedjo uporabe zakonov o bogokletstvu izkaže spoštovanje in podporo pravici do svobode misli, vesti, veroizpovedi in izražanja po vsej državi; nadalje poziva pakistansko vlado, naj spremeni protiteroristični zakon iz leta 1997, določi, da se zadeve v zvezi z bogokletstvom ne bodo obravnavale na protiterorističnih sodiščih, in zagotovi možnosti za plačila varščine v domnevnih primerih bogokletstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so svoboda veroizpovedi ali prepričanja, svoboda govora in izražanja ter pravice manjšin človekove pravice zapisane v pakistanski ustavi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva pakistansko vlado, naj nedvoumno obsodi spodbujanje k nasilju in diskriminacijo verskih manjšin v državi; poziva pakistansko vlado, naj uvede učinkovite postopkovne in institucionalne zaščitne ukrepe na preiskovalni, tožilski in pravosodni ravni, da bi preprečila zlorabo zakonov o bogokletstvu do njihove odprave; obžaluje nadaljevanje diskriminacije in nasilja nad verskimi manjšinami v Pakistanu, vključno s kristjani, ahmadijskimi muslimani, šiiti in hindujci; opozarja na napad množice na ahmadijsko skupnost v Gudžranvali leta 2014 po obtožbah o bogokletstvu proti njihovemu članu Akibu Salemu, ki je bil na sodišču oproščen, a so v napadu umrli trije člani te skupnosti, celo dva otroka; ugotavlja, da je bilo določeno, da noben policist s funkcijo, nižjo od policijskega inšpektorja, ne sme preiskovati obtožbe, preden se primer registrira; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da se na podlagi zakona o bogokletstvu v Pakistanu pogosto vlagajo lažne obtožbe iz različnih razlogov, vključujejo pa tudi reševanje osebnih sporov ali gospodarsko korist; zato poziva pakistansko vlado, naj to upošteva in ustrezno razveljavi zakone o bogokletstvu; odločno zavrača izjavo pakistanskega državnega sekretarja za parlamentarne zadeve Alija Khana, ko je pozival k obglavljenju ljudi, ki zagrešijo bogokletstvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahteva naj vse unijsko in evropsko diplomatsko osebje stori vse, kar je v njegovi moči, da zagotovi zaščito in podporo Šagufti Kavzar in Šafkatu Emanuelu, vključno z udeležbo na sojenjih, prošnjami za obiske v zaporih ter stalnim in odločnim navezovanjem stikov z organi, vpletenimi v ta primer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj olajšajo izdajanje nujnih vizumov in ponudijo mednarodno zaščito Šagufti Kavzar, Šafkatu Emanuelu, njunemu odvetniku Saifulu Muluku in drugim, obtoženim zaradi uveljavljanja svojih pravic, vključno z zagovorniki človekovih pravic, če bi morali zapustiti Pakistan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi vse pogostejših spletnih in nespletnih napadov na novinarje, akademike in organizacije civilne družbe, zlasti na ženske in manjšine; poziva pakistansko vlado, naj nemudoma sprejme ukrepe za zagotovitev varnosti novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in verskih organizacij ter z izvedbo hitrih in učinkovitih preiskav zagotovi spoštovanje pravne države in sojenje storilcem kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj nemudoma preverita, ali je Pakistan glede na trenutne dogodke upravičen do statusa GSP+ in ali obstajajo zadostni razlogi za začetek postopka za začasni odvzem tega statusa in z njim povezanih ugodnosti, ter naj o tem čim prej poročata Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva ESZD in Komisijo, naj z uporabo vseh razpoložljivih orodij, tudi tistih iz smernic EU za spodbujanje in varovanje svobode vere ali prepričanja, pomagata verskim skupnostim in naj pritiskata na pakistansko vlado, da bi storila več za zaščito verskih manjšin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva ESZD in države članice, naj Pakistan še naprej podpirajo pri reformi pravosodja in krepitvi zmogljivosti, da se nižjim sodiščem zagotovi pomoč za hitro izvajanje sodnih postopkov, ki se nanašajo na pridržane osebe, in za zavračanje obtožb o bogokletstvu, ki niso podprte z zadostnimi zanesljivimi dokazi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja medverske dialoge, ki potekajo v Pakistanu, ter poziva ESZD in delegacijo EU, naj še naprej podpirata pakistanski mirovni svet za medversko sožitje pri organizaciji takšnih rednih pobud z verskimi voditelji, v katerih so vključene verske manjšine in ki jih podpirajo verske organizacije, organizacije civilne družbe, strokovnjaki s področja človekovih pravic ter pravni strokovnjaki in akademiki; nadalje poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic, naj še naprej podpirajo nevladne organizacije v Pakistanu, ki sodelujejo pri spremljanju človekovih pravic in zagotavljanju podpore žrtvam verskega nasilja in nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Pakistan, naj okrepi sodelovanje z mednarodnimi organi za človekove pravice, vključno z Odborom OZN za človekove pravice, da se izvedejo vsa ustrezna priporočila ter izboljša spremljanje napredka pri doseganju mednarodnih meril in poročanje o njem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da so nasilne demonstracije in napadi na Francijo nesprejemljivi; je globoko zaskrbljen zaradi protifrancoskega vzdušja v Pakistanu, zaradi katerega so morali francoski državljani in podjetja začasno zapustiti državo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja nedavno sodbo vrhovnega sodišča Pakistana o prepovedi usmrtitve duševno bolnih zapornikov; ponavlja, da Evropska unija odločno nasprotuje smrtni kazni v vseh primerih in brez izjem; poziva k vsesplošni odpravi smrtne kazni; poziva pakistanske oblasti, naj spremenijo kazni za vse obsojene na smrtno kazen, da se zagotovi spoštovanje njihove pravice do poštenega sojenja, ki je mednarodno priznana in zaščitena tudi v pakistanski ustavi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Egipta. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 147.

(2)  UL C 181, 19.5.2016, str. 82.

(3)  UL C 443, 22.12.2017, str. 75.

(4)  UL C 289, 9.8.2016, str. 40.

(5)  UL C 331, 18.9.2018, str. 109.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/82 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/82

---

P9_TA(2021)0159

Rusija, primer Alekseja Navalnega, kopičenje vojske na meji z Ukrajino ter ruski napadi v Češki republiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o Rusiji, primeru Alekseja Navalnega, kopičenju vojske na meji z Ukrajino ter ruskih napadih v Češki republiki (2021/2642(RSP))

(2021/C 506/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN), Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN), Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki so bili sprejeti in podpisani 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjeni z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki so bili sprejeti in podpisani 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjeni z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 o Ukrajini z dne 18. marca 2021 in njihove izjave z dne 12. aprila 2021 na isto temo, ki so jo podali skupaj z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 o Ukrajini z dne 18. marca 2021 in njihove izjave z dne 12. aprila 2021 na isto temo, ki so jo podali skupaj z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju srečanja francoskega in ukrajinskega predsednika ter nemške kanclerke, ki so 16. aprila 2021 razpravljali o vojaški prisotnosti Rusije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja francoskega in ukrajinskega predsednika ter nemške kanclerke, ki so 16. aprila 2021 razpravljali o vojaški prisotnosti Rusije,

| — | ob upoštevanju izjav visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU o poslabšanju zdravstvenega stanja Alekseja Navalnega z dne 18. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU o poslabšanju zdravstvenega stanja Alekseja Navalnega z dne 18. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine, št. 71/205 z dne 19. decembra 2016, št. 72/190 z dne 19. decembra 2017, št. 73/263 z dne 22. decembra 2018, št. 74/168 z dne 18. decembra 2019 in št. 75/192 z dne 16. decembra 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol v Ukrajini ter št. 74/17 z dne 9. decembra 2019 in št. 75/29 z dne 7. decembra 2020 o problemu militarizacije v Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol v Ukrajini ter na nekaterih območjih Črnega morja in Azovskega morja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine, št. 71/205 z dne 19. decembra 2016, št. 72/190 z dne 19. decembra 2017, št. 73/263 z dne 22. decembra 2018, št. 74/168 z dne 18. decembra 2019 in št. 75/192 z dne 16. decembra 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol v Ukrajini ter št. 74/17 z dne 9. decembra 2019 in št. 75/29 z dne 7. decembra 2020 o problemu militarizacije v Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol v Ukrajini ter na nekaterih območjih Črnega morja in Azovskega morja,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, zlasti njegovega naslova II o političnem dialogu in konvergenci na področju zunanjih zadev in varnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, zlasti njegovega naslova II o političnem dialogu in konvergenci na področju zunanjih zadev in varnosti (2),

| — | ob upoštevanju memoranduma iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih z dne 5. decembra 1994 o pristopu Belorusije, Kazahstana in Ukrajine k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih z dne 5. decembra 1994 o pristopu Belorusije, Kazahstana in Ukrajine k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju predloga Ukrajine z dne 29. marca 2021 o ponovni vzpostavitvi popolnega premirja v vzhodnem delu Ukrajine ter osnutka skupnega akcijskega načrta za uresničevanje sporazumov iz Minska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Ukrajine z dne 29. marca 2021 o ponovni vzpostavitvi popolnega premirja v vzhodnem delu Ukrajine ter osnutka skupnega akcijskega načrta za uresničevanje sporazumov iz Minska,

| — | ob upoštevanju izjave o izgonu čeških diplomatov, ki jo je 19. aprila 2021 podal predstavnik za stike z javnostmi Evropske službe za zunanje delovanje, in izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o solidarnosti s Češko republiko, kar zadeva kriminalne dejavnosti na njenem ozemlju, z dne 21. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o izgonu čeških diplomatov, ki jo je 19. aprila 2021 podal predstavnik za stike z javnostmi Evropske službe za zunanje delovanje, in izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o solidarnosti s Češko republiko, kar zadeva kriminalne dejavnosti na njenem ozemlju, z dne 21. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je Ruska federacija v zadnjih tednih močno povečala vojaško prisotnost ob vzhodni in severni meji z Ukrajino in na okupiranem Krimu, kjer je namestila več kot 100 000 vojakov, pa tudi tanke, artilerijo, oklepna vozila in drugo težko opremo; ker gre pri nedavnem kopičenju sil za največjo koncentracijo ruskih vojakov od leta 2014, obseg in bojne zmogljivosti pa kažejo napadalno namero; |
| --- | --- |

A.

ker je Ruska federacija v zadnjih tednih močno povečala vojaško prisotnost ob vzhodni in severni meji z Ukrajino in na okupiranem Krimu, kjer je namestila več kot 100 000 vojakov, pa tudi tanke, artilerijo, oklepna vozila in drugo težko opremo; ker gre pri nedavnem kopičenju sil za največjo koncentracijo ruskih vojakov od leta 2014, obseg in bojne zmogljivosti pa kažejo napadalno namero;

| B. | ker je Ruska federacija napovedala začasno zamrznitev pravice do neškodljivega prehoda vojnih ladij in komercialnih plovil drugih držav v predelu Črnega morja v smeri Kerške ožine do 31. oktobra 2021, s čimer krši pravico do plovbe, ki jo zagotavlja Konvencija OZN o pomorskem mednarodnem pravu, katere pogodbenica je Rusija; ker gre za območja teritorialnega morja Ukrajine okoli začasno zasedenega ozemlja Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol; |
| --- | --- |

B.

ker je Ruska federacija napovedala začasno zamrznitev pravice do neškodljivega prehoda vojnih ladij in komercialnih plovil drugih držav v predelu Črnega morja v smeri Kerške ožine do 31. oktobra 2021, s čimer krši pravico do plovbe, ki jo zagotavlja Konvencija OZN o pomorskem mednarodnem pravu, katere pogodbenica je Rusija; ker gre za območja teritorialnega morja Ukrajine okoli začasno zasedenega ozemlja Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol;

| C. | ker je od sprejetja sporazumov iz Minska minilo šest let, od nezakonite priključitve krimskega polotoka Ruski federaciji in začetku vojne v Ukrajini pa sedem let; |
| --- | --- |

C.

ker je od sprejetja sporazumov iz Minska minilo šest let, od nezakonite priključitve krimskega polotoka Ruski federaciji in začetku vojne v Ukrajini pa sedem let;

| D. | ker ima Ruska federacija po ukrajinskih virih približno 3 000 častnikov in vojaških inštruktorjev, ki služijo oboroženim silam tako imenovanih ljudskih republik; |
| --- | --- |

D.

ker ima Ruska federacija po ukrajinskih virih približno 3 000 častnikov in vojaških inštruktorjev, ki služijo oboroženim silam tako imenovanih ljudskih republik;

| E. | ker Ruska federacija s posredniškimi silami v t. i. ljudskih republikah Doneck in Lugansk že od leta 2014 destabilizira vzhodno Ukrajino; ker je konflikt terjal življenje več kot 14 000 ljudi in je povzročil, da je notranje razseljenih skoraj dva milijona oseb; |
| --- | --- |

E.

ker Ruska federacija s posredniškimi silami v t. i. ljudskih republikah Doneck in Lugansk že od leta 2014 destabilizira vzhodno Ukrajino; ker je konflikt terjal življenje več kot 14 000 ljudi in je povzročil, da je notranje razseljenih skoraj dva milijona oseb;

| F. | ker je Ukrajina pozvala k uporabi odstavka 16.3 poglavja III Dunajskega dokumenta o ukrepih za krepitev zaupanja in varnosti in zahtevala razlago za nenavadno vojaško dejavnost Ruske federacije blizu meje z Ukrajino in na zasedenem Krimu; ker je Dunajski dokument kot trajni vir sodelovanja in vojaške preglednosti leta 2011 sprejelo vseh 57 članic Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE); ker je Ruska federacija sklenila, da se tega srečanja ne bo udeležila; |
| --- | --- |

F.

ker je Ukrajina pozvala k uporabi odstavka 16.3 poglavja III Dunajskega dokumenta o ukrepih za krepitev zaupanja in varnosti in zahtevala razlago za nenavadno vojaško dejavnost Ruske federacije blizu meje z Ukrajino in na zasedenem Krimu; ker je Dunajski dokument kot trajni vir sodelovanja in vojaške preglednosti leta 2011 sprejelo vseh 57 članic Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE); ker je Ruska federacija sklenila, da se tega srečanja ne bo udeležila;

| G. | ker se morajo države, ki sodelujejo v OVSE, med drugim medsebojno obveščati o načrtih napotitev, druga drugi vnaprej sporočati večje vojaške dejavnosti, kot so vojaške vaje, ter se med seboj posvetovati in sodelovati v primeru neobičajne vojaške dejavnosti ali povečanja napetosti; |
| --- | --- |

G.

ker se morajo države, ki sodelujejo v OVSE, med drugim medsebojno obveščati o načrtih napotitev, druga drugi vnaprej sporočati večje vojaške dejavnosti, kot so vojaške vaje, ter se med seboj posvetovati in sodelovati v primeru neobičajne vojaške dejavnosti ali povečanja napetosti;

| H. | ker je ruski obrambni minister v petek, 23. aprila 2021 izjavil, da se bodo nakopičene vojaške sile vrnile v svoja stalna oporišča do 1. maja 2021; |
| --- | --- |

H.

ker je ruski obrambni minister v petek, 23. aprila 2021 izjavil, da se bodo nakopičene vojaške sile vrnile v svoja stalna oporišča do 1. maja 2021;

| I. | ker je v ustavi Ruske federacije zapisana pravica do svobode misli in izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; ker se razmere na področju človekovih pravic in pravne države v Rusiji še naprej poslabšujejo, oblasti pa nenehno kršijo te pravice in svoboščine; ker je Ruska federacija podpisnica Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je članica Sveta Evrope; |
| --- | --- |

I.

ker je v ustavi Ruske federacije zapisana pravica do svobode misli in izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; ker se razmere na področju človekovih pravic in pravne države v Rusiji še naprej poslabšujejo, oblasti pa nenehno kršijo te pravice in svoboščine; ker je Ruska federacija podpisnica Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je članica Sveta Evrope;

| J. | ker so ruske oblasti 9. aprila 2021 za kratek čas pridržale, zaslišale in zasegle telefone in dokumente Romana Anina, enega vodilnih ruskih raziskovalnih novinarjev, ki je povezan s projektom poročanja o organiziranem kriminalu in korupciji; ker so bili zaradi teh ukrepov ogroženi tudi njegovi kolegi novinarji, ki se v okviru projekta poročanja o organiziranem kriminalu in korupciji posvečajo vprašanjem transparentnosti in korupcije, in sicer zaradi informacij, s katerimi zdaj v celoti razpolaga zvezna varnostna služba (FSB); |
| --- | --- |

J.

ker so ruske oblasti 9. aprila 2021 za kratek čas pridržale, zaslišale in zasegle telefone in dokumente Romana Anina, enega vodilnih ruskih raziskovalnih novinarjev, ki je povezan s projektom poročanja o organiziranem kriminalu in korupciji; ker so bili zaradi teh ukrepov ogroženi tudi njegovi kolegi novinarji, ki se v okviru projekta poročanja o organiziranem kriminalu in korupciji posvečajo vprašanjem transparentnosti in korupcije, in sicer zaradi informacij, s katerimi zdaj v celoti razpolaga zvezna varnostna služba (FSB);

| K. | ker je bil najbolj znan ruski protikorupcijski aktivist in opozicijski politik Aleksej Navalni 17. januarja 2021 pridržan in 2. februarja 2021 obsojen na tri leta in pol zaporne kazni zaradi domnevne kršitve pogojne kazni, ko je v Nemčiji okreval po poskusu atentata z zastrupitvijo s prepovedanim vojaškim kemičnim strupom, ki so ga v Ruski federaciji izvedle varnostne sile Ruske federacije; ker je bil Aleksej Navalni 12. marca 2021 premeščen v kazensko kolonijo v Pokrovu, kjer je bil večkrat žrtev mučenja in nečloveškega ravnanja, nato pa je pred več kot tremi tedni začel gladovno stavko; |
| --- | --- |

K.

ker je bil najbolj znan ruski protikorupcijski aktivist in opozicijski politik Aleksej Navalni 17. januarja 2021 pridržan in 2. februarja 2021 obsojen na tri leta in pol zaporne kazni zaradi domnevne kršitve pogojne kazni, ko je v Nemčiji okreval po poskusu atentata z zastrupitvijo s prepovedanim vojaškim kemičnim strupom, ki so ga v Ruski federaciji izvedle varnostne sile Ruske federacije; ker je bil Aleksej Navalni 12. marca 2021 premeščen v kazensko kolonijo v Pokrovu, kjer je bil večkrat žrtev mučenja in nečloveškega ravnanja, nato pa je pred več kot tremi tedni začel gladovno stavko;

| L. | ker so ti dogodki v zadnjih nekaj tednih potrdili najhujše strahove družine, prijateljev in podpornikov ter mednarodne skupnosti glede njegove osebne varnosti in življenja, in so ga nato premestili v zaporniško bolnišnico blizu Moskve, kjer je njegovo življenje še vedno v nevarnosti; |
| --- | --- |

L.

ker so ti dogodki v zadnjih nekaj tednih potrdili najhujše strahove družine, prijateljev in podpornikov ter mednarodne skupnosti glede njegove osebne varnosti in življenja, in so ga nato premestili v zaporniško bolnišnico blizu Moskve, kjer je njegovo življenje še vedno v nevarnosti;

| M. | ker se je Evropsko sodišče za človekove pravice 16. februarja 2021 odločilo, da bo rusko vlado v skladu s členom 39 svojega poslovnika seznanilo, da bi bilo treba Alekseja Navalnega izpustiti; ker bi moral ta ukrep veljati s takojšnjim učinkom; ker je sodišče za namene uporabe začasnega ukrepa na prvi pogled dokazalo vrsto in obseg nevarnosti za življenje Alekseja Navalnega in ocenilo splošno stanje odvzema prostosti Alekseju Navalnemu; |
| --- | --- |

M.

ker se je Evropsko sodišče za človekove pravice 16. februarja 2021 odločilo, da bo rusko vlado v skladu s členom 39 svojega poslovnika seznanilo, da bi bilo treba Alekseja Navalnega izpustiti; ker bi moral ta ukrep veljati s takojšnjim učinkom; ker je sodišče za namene uporabe začasnega ukrepa na prvi pogled dokazalo vrsto in obseg nevarnosti za življenje Alekseja Navalnega in ocenilo splošno stanje odvzema prostosti Alekseju Navalnemu;

| N. | ker je Aleksej Navalni v petek, 23. aprila 2021, napovedal, da bo po nasvetu zdravnikov, ki ne delajo v zaporu, postopoma prekinil gladovno stavko, ki jo je začel 31. marca 2021; ker bi bilo po zdravniškem nasvetu, ki ga je Aleksej Navalni prejel, smrtno nevarno nadaljevati gladovno stavko; ker tudi če Aleksej Navalni prejme ustrezno oskrbo zdaj, ni zagotovila, da v prihodnje ne bo izpostavljen novemu nečloveškemu ali smrtno nevarnemu ravnanju ali poskusom umora; |
| --- | --- |

N.

ker je Aleksej Navalni v petek, 23. aprila 2021, napovedal, da bo po nasvetu zdravnikov, ki ne delajo v zaporu, postopoma prekinil gladovno stavko, ki jo je začel 31. marca 2021; ker bi bilo po zdravniškem nasvetu, ki ga je Aleksej Navalni prejel, smrtno nevarno nadaljevati gladovno stavko; ker tudi če Aleksej Navalni prejme ustrezno oskrbo zdaj, ni zagotovila, da v prihodnje ne bo izpostavljen novemu nečloveškemu ali smrtno nevarnemu ravnanju ali poskusom umora;

| O. | ker se je Rusija v indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2020 med 180 državami uvrstila na 129. mesto, kar je najnižja uvrstitev v Evropi; ker so protikorupcijski aktivisti, denimo preminuli Sergej Magnicki in fundacija za boj proti korupciji (FBK) pod vodstvom Alekseja Navalnega, z raziskavami o nepojasnjenem bogastvu, ki so ga z leti nakopičili nekateri posamezniki, prispevali k razkritju kleptokratskih povezav med oligarhi, varnostnimi uradniki in uradniki z vezami v Kremlju, v katere naj bi bili vpleteni tudi najvišji oblastniki, vključno z Vladimirjem Putinom; ker si moskovsko tožilstvo prizadeva, da bi fundacijo za boj proti korupciji in še dve drugi organizaciji, povezani z Navalnim, tj. fundacijo za varstvo pravic državljanov in regionalnim sedežem Navalnega, označili za ekstremistično, kar bi pomenilo, da bi lahko oblasti njihove zaposlene aretirale ter obsodile na šest- do desetletno zaporno kazen; |
| --- | --- |

O.

ker se je Rusija v indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2020 med 180 državami uvrstila na 129. mesto, kar je najnižja uvrstitev v Evropi; ker so protikorupcijski aktivisti, denimo preminuli Sergej Magnicki in fundacija za boj proti korupciji (FBK) pod vodstvom Alekseja Navalnega, z raziskavami o nepojasnjenem bogastvu, ki so ga z leti nakopičili nekateri posamezniki, prispevali k razkritju kleptokratskih povezav med oligarhi, varnostnimi uradniki in uradniki z vezami v Kremlju, v katere naj bi bili vpleteni tudi najvišji oblastniki, vključno z Vladimirjem Putinom; ker si moskovsko tožilstvo prizadeva, da bi fundacijo za boj proti korupciji in še dve drugi organizaciji, povezani z Navalnim, tj. fundacijo za varstvo pravic državljanov in regionalnim sedežem Navalnega, označili za ekstremistično, kar bi pomenilo, da bi lahko oblasti njihove zaposlene aretirale ter obsodile na šest- do desetletno zaporno kazen;

| P. | ker zastrupitev Navalnega ustreza vzorcu ukrepanja proti Putinovim nasprotnikom, zaradi katerega so bili prizadeti Viktor Juščenko, Sergej Skripal in Vladimir Kara-Murza ter je privedlo do smrti številnih opozicijskih voditeljev, novinarjev, aktivistov in tujih voditeljev, med drugimi Borisa Nemcova, Ane Politkovske, Sergeja Protazanova, Natalije Estemirove in Aleksandra Litvinenka; |
| --- | --- |

P.

ker zastrupitev Navalnega ustreza vzorcu ukrepanja proti Putinovim nasprotnikom, zaradi katerega so bili prizadeti Viktor Juščenko, Sergej Skripal in Vladimir Kara-Murza ter je privedlo do smrti številnih opozicijskih voditeljev, novinarjev, aktivistov in tujih voditeljev, med drugimi Borisa Nemcova, Ane Politkovske, Sergeja Protazanova, Natalije Estemirove in Aleksandra Litvinenka;

| Q. | ker Ruska federacija ni le zunanja grožnja evropski varnosti, ampak vodi tudi notranjo vojno proti svojemu ljudstvu v obliki sistematičnega zatiranja opozicije in prijetij na ulicah; ker je bilo že samo 21. aprila 2021 aretiranih več kot 1 788 miroljubnih protestnikov, tako da je bila od januarja 2021 prostost odvzeta skupaj več kot 15 000 nedolžnim ruskim državljanom; |
| --- | --- |

Q.

ker Ruska federacija ni le zunanja grožnja evropski varnosti, ampak vodi tudi notranjo vojno proti svojemu ljudstvu v obliki sistematičnega zatiranja opozicije in prijetij na ulicah; ker je bilo že samo 21. aprila 2021 aretiranih več kot 1 788 miroljubnih protestnikov, tako da je bila od januarja 2021 prostost odvzeta skupaj več kot 15 000 nedolžnim ruskim državljanom;

| R. | ker je Parlament v dveh prejšnjih resolucijah o Rusiji pozval k pregledu politike EU do Rusije in njenih petih vodilnih načel ter pozval Svet, naj začne nemudoma pripravljati in sprejemati strategijo EU za prihodnje odnose z demokratično Rusijo, ki bi obsegala širok nabor spodbud in pogojev, s katerimi bi utrdili trende krepitve svobode in demokracije, ki se pojavljajo v Rusiji; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament v dveh prejšnjih resolucijah o Rusiji pozval k pregledu politike EU do Rusije in njenih petih vodilnih načel ter pozval Svet, naj začne nemudoma pripravljati in sprejemati strategijo EU za prihodnje odnose z demokratično Rusijo, ki bi obsegala širok nabor spodbud in pogojev, s katerimi bi utrdili trende krepitve svobode in demokracije, ki se pojavljajo v Rusiji;

| S. | ker je Češka republika 17. aprila 2021 izgnala 18 zaposlenih na ruskem veleposlaništvu, med njimi člane ruskih obveščevalnih služb, zaradi utemeljenih sklepov češke varnostnoobveščevalne službe, da so bili aktivni agenti ruske obveščevalne službe leta 2014 vpleteni v eksplozijo streliva, zaradi katere sta umrla dva češka državljana in je nastala velika gmotna škoda; ker je eksplozija neusmiljeno spravila v nevarnost tudi življenje in premoženje na tisoče ljudi, ki živijo v okoliških občinah; ker ta nezakonita dejanja na ozemlju Češke republike predstavljajo kritično kršenje suverenost države članice EU s strani tuje sile; ker je Ruska federacija v odziv na izgon 18 uslužbencev njenega veleposlaništva v Češki republiki izgnala 20 čeških diplomatov, ki jim je bil 19. aprila 2021 odrejen odhod; ker se je Češka republika, potem ko Rusija izgnanih čeških diplomatov ni želela ponovno sprejeti, 22. aprila 2021 odločila, da bo v skladu s členom 11 Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih število osebja na ruskem veleposlaništvu v Češki republiki izenačila s številom osebja na veleposlaništvu Češke republike v Rusiji, ruskemu veleposlaništvu pa dala čas, da odločitev izpolni do konca maja; |
| --- | --- |

S.

ker je Češka republika 17. aprila 2021 izgnala 18 zaposlenih na ruskem veleposlaništvu, med njimi člane ruskih obveščevalnih služb, zaradi utemeljenih sklepov češke varnostnoobveščevalne službe, da so bili aktivni agenti ruske obveščevalne službe leta 2014 vpleteni v eksplozijo streliva, zaradi katere sta umrla dva češka državljana in je nastala velika gmotna škoda; ker je eksplozija neusmiljeno spravila v nevarnost tudi življenje in premoženje na tisoče ljudi, ki živijo v okoliških občinah; ker ta nezakonita dejanja na ozemlju Češke republike predstavljajo kritično kršenje suverenost države članice EU s strani tuje sile; ker je Ruska federacija v odziv na izgon 18 uslužbencev njenega veleposlaništva v Češki republiki izgnala 20 čeških diplomatov, ki jim je bil 19. aprila 2021 odrejen odhod; ker se je Češka republika, potem ko Rusija izgnanih čeških diplomatov ni želela ponovno sprejeti, 22. aprila 2021 odločila, da bo v skladu s členom 11 Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih število osebja na ruskem veleposlaništvu v Češki republiki izenačila s številom osebja na veleposlaništvu Češke republike v Rusiji, ruskemu veleposlaništvu pa dala čas, da odločitev izpolni do konca maja;

| T. | ker sta ista agenta ruske vojaške obveščevalne službe (GRU), vpletena v eksplozijo v skladišču streliva v Češki republiki, odgovorna tudi za poskus umora Sergeja in Julije Skripal v Združenem kraljestvu leta 2018 z uporabo vojaškega živčnega strupa novičok, zaradi česar je sicer umrla britanska državljanka; ker so bili agenti GRU obtoženi tudi poskusa umora Emiliana Gebreva, lastnika tovarne orožja, in dveh drugih oseb v Bolgariji leta 2015; ker Rusija ne želi sodelovati pri preiskavah teh kaznivih dejanj, storjenih na ozemlju Evropske unije, zanika vpletenost GRU v zastrupitev Skripalov in ščiti ključne osumljence; |
| --- | --- |

T.

ker sta ista agenta ruske vojaške obveščevalne službe (GRU), vpletena v eksplozijo v skladišču streliva v Češki republiki, odgovorna tudi za poskus umora Sergeja in Julije Skripal v Združenem kraljestvu leta 2018 z uporabo vojaškega živčnega strupa novičok, zaradi česar je sicer umrla britanska državljanka; ker so bili agenti GRU obtoženi tudi poskusa umora Emiliana Gebreva, lastnika tovarne orožja, in dveh drugih oseb v Bolgariji leta 2015; ker Rusija ne želi sodelovati pri preiskavah teh kaznivih dejanj, storjenih na ozemlju Evropske unije, zanika vpletenost GRU v zastrupitev Skripalov in ščiti ključne osumljence;

| 1. | podpira neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja; ponovno izraža odločno podporo politiki EU o nepriznavanju nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol; pozdravlja vse omejevalne ukrepe, ki jih je EU zaradi nezakonite priključitve sprejela; poziva k takojšnji izpustitvi vseh nezakonito pridržanih in zaprtih ukrajinskih državljanov na Krimskem polotoku in v Rusiji ter obžaluje nenehne kršitve človekovih pravic na Krimu in zasedenih ozemljih v vzhodni Ukrajini, pa tudi množično podeljevanje ruskega državljanstva (izdajanje potnih listov) državljanom na teh območjih; poudarja, da se bodo morali ruski uradniki, katerih dejanja ali neukrepanje omogočajo ali povzročajo vojne zločine v Ukrajini, zagovarjati v skladu z mednarodnim kazenskim pravom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje trenutno stanje v odnosih med EU in Rusijo, ki je posledica ruskega napada na Ukrajino in nenehne destabilizacije te države, sovražnega ravnanja do držav članic in družb EU ter odkritih napadov nanje, ki se med drugim kažejo v vmešavanju v volilne procese, uporabi dezinformacij, globokih ponaredkih, zlonamernih kibernetskih napadih, sabotažah in uporabi kemičnega orožja, ter občutno poslabšanje razmer na področju človekovih pravic in spoštovanja pravice do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja v Rusiji; odločno obsoja sovražno nastopanje Rusije v Evropi in poziva njeno vlado, naj konča te dejavnosti, ki kršijo mednarodna načela in norme ter ogrožajo stabilnost v Evropi, kar onemogoča vsakršno uresničitev pozitivne dvostranske agende s to pomembno sosedo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je še naprej zelo zaskrbljen zaradi obsega ruske vojaške prisotnosti na meji z Ukrajino in v nezakonito zasedeni Avtonomni republiki Krim, ki naj po besedah ruskega obrambnega ministrstva ne bi več obstajala; obsoja te grožnje in dejanja destabilizacije, ki jih vodi Ruska federacija, in ceni sorazmeren odziv Ukrajine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da mora EU priti do zaključka na podlagi neupravičenega, nepojasnjenega in zelo zaskrbljujočega kopičenja ruske vojske na meji z Ukrajino, ki se je končalo v petek, 23. aprila 2021; vztraja, da je treba ruske vojaške sile v celoti in nemudoma umakniti z meje z Ukrajino in jih vrniti v njihove stalne baze; zahteva, da Rusija nemudoma odpravi prakso neupravičenega kopičenja vojske, katerega cilj je groziti sosedam, ustavi vse sedanje provokacije in se vzdrži prihodnjih ter umiri razmere, tako da umakne svoje sile v njihove stalne baze v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, kot so načela OVSE in zaveze glede preglednosti vojaških gibanj in Dunajski dokument; ponavlja, da Rusija s krepitvijo vojske ogroža tudi evropsko stabilnost, varnost in mir, zaradi česar bi moral biti varnostni dialog EU z Ukrajino ambiciozen in prispevati k usklajeni oceni varnostnih izzivov na terenu; poudarja, da bi morale prijateljske države povečati vojaško podporo Ukrajini in dobavo obrambnega orožja, kar je v skladu s členom 51 Ustanovne listine Združenih narodov, ki dovoljuje individualno in kolektivno samoobrambo; poziva Rusijo, naj umakne vojaške sile iz t. i. „ljudskih republik“ Lugansk in Doneck in vrne Ukrajini nadzor nad Avtonomno republiko Krim in mestom Sevastopol; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva podpredsednika Komisija/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj Svet ne glede na napovedano premestitev ruskih vojaških sil še naprej spremlja dogajanje na tem področju in ostaja pripravljen na sprejetje nadaljnjih skupnih ukrepov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Rusijo, naj izpolni svojo obveznost iz Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu ter zagotovi svobodo plovbe in tranzita skozi mednarodno ožino do pristanišč Azovskega morja; poziva EU, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in drugimi mednarodnimi partnerji vzpostavi stalno spremljanje prehoda vseh plovil, ki prihajajo skozi ožino Kerč; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Rusijo in separatiste, ki jih ta podpira, naj pristopijo k sporazumu o premirju; poziva Rusijo, naj izvaja določbe sporazuma iz Minska in naj konstruktivno sodeluje v normandijskem procesu in tristranski kontaktni skupini; poudarja, da je potrebna politična rešitev konflikta v vzhodni Ukrajini in da mora imeti EU večjo vlogo pri doseganju mirne rešitve konflikta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da mora EU pojasniti resne posledice kršitev mednarodnega prava in pravil za Rusko federacijo, če bi se ta odločila, da vojaško prisotnost kdaj v prihodnosti uporabi za to, da vkoraka v Ukrajino; zato vztraja, da je treba v teh razmerah takoj ustaviti uvoz nafte in plina iz Rusije v EU, Rusijo pa izključiti iz plačilnega sistema SWIFT in zamrzniti vsa sredstva oligarhov, ki so blizu ruskim oblastem in njihovim družinam, v EU, ter razveljaviti njihove vizume; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahteva, da bi morala EU zmanjšati svojo odvisnost od ruske energije in zato poziva institucije EU in vse države članice, naj zaustavijo dokončanje plinovoda Severni tok 2 in zahtevajo ustavitev gradnje spornih jedrskih elektrarn, ki jih gradi Rosatom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova izraža podporo mednarodni preiskavi okoliščin, v katerih je bilo tragično sestreljeno letalo Malaysian Airlines na letu MH17, ki bi lahko pomenilo vojni zločin, in ponovno poziva, da je treba odgovorne osebe privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU in njene države članice, naj se oprejo na zakonodajni predlog Združenega kraljestva za globalno ureditev sankcij proti korupciji in druge podobne režime ter naj sprejmejo režim sankcij EU proti korupciji, da bi dopolnili sedanji globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic; poudarja, da države članice EU ne bi smele več z odprtimi rokami sprejemati ruskega bogastva in naložb sumljivega izvora; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita prizadevanja za omejitev strateških naložb Kremlja v EU, ki so namenjene prevratništvu, spodkopavanju demokratičnih procesov in institucij ter širjenju korupcije; še naprej vztraja, da morajo države članice, kot sta Bolgarija in Malta, opustiti ureditve za „zlate potne liste“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Alekseja Navalnega, katerega obsodba je politično motivirana in v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Rusije na področju človekovih pravic, ter vseh, ki so bili pridržani med protesti v podporo njegovi izpustitvi ali njegovi kampanji proti korupciji; pričakuje, da bo Rusija spoštovala začasni ukrep Evropskega sodišča za človekove pravice glede narave in obsega tveganja za življenje Alekseja Navalnega; meni, da je Rusija odgovorna za zdravstveno stanje Alekseja Navalnega in jo poziva, naj preišče poskus atentata nanj ter v celoti sodeluje z Organizacijo za prepoved kemičnega orožja; poziva ruske oblasti, naj izboljšajo razmere v zaporih in centrih za pridržanje, tako da bodo v skladu z mednarodnimi standardi; poziva, naj se prenehajo z zahtevami po izpustitvi Alekseja Navalnega povezane aretacije miroljubnih protestnikov in sistematični napadi na opozicijo; poudarja, da bi morali biti vsi posamezniki, vpleteni v pregon, izrekanje kazni in slabo ravnanje z Aleksejem Navalnim, kaznovani v skladu z globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja ruske oblasti in predsednika Putina osebno kot vodjo ruske države, da so v celoti odgovorni za skrb za življenje in telesno nedotakljivost Alekseja Navalnega ter morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito njegovega telesnega in duševnega zdravja in dobrega počutja; še naprej poziva predsednika Putina in ruske oblasti, naj sprožijo preiskavo, sodno preganjajo storilce za poskus njegovega umora in poskrbijo, da bodo odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje neutemeljeno in diskriminatorno namero ruskih oblasti, da fundacijo za boj proti korupciji pod vodstvom Alekseja Navalnega razglasijo za ekstremistično organizacijo; poudarja, da sta boj proti korupciji in želja po sodelovanju v svobodni in pluralistični javni razpravi in volilnem procesu neodtujljivi pravici vsake posamezne in demokratične politične organizacije ter nista povezani z ekstremističnimi stališči; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izraža globoko solidarnost z demokratičnimi silami v Rusiji, ki so zavezane odprti in svobodni družbi, ter podporo vsem posameznikom in organizacijam, ki so postale tarča napadov in represije; poziva ruske oblasti, naj prenehajo z nadlegovanjem, ustrahovanjem in napadanjem opozicije, civilne družbe, medijev, zagovornikov človekovih pravic in pravic žensk ter drugih aktivistov v državi, zlasti pred parlamentarnimi volitvami, ki bodo jeseni 2021; spodbuja EU, naj Rusijo še naprej poziva k razveljavitvi ali spremembi vseh zakonov, ki niso v skladu z mednarodnimi standardi; želi spomniti, da močno podpira vse zagovornike človekovih pravic v Rusiji ter njihovo delo; poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic v državi, naj bolje podprejo civilno družbo in uporabijo vse razpoložljive instrumente, da bi povečale podporo delu zagovornikov človekovih pravic ter po potrebi olajšale izdajanje nujnih vizumov in zagotovile začasno zatočišče v državah članicah EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva ruske oblasti, naj spoštujejo svobodo medijev ter prenehajo z nadlegovanjem neodvisnih medijev in pritiskom nanje, kot na primer proti preiskovalnemu novinarju Romanu Aninu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | znova poziva institucije EU in države članice, naj še naprej pozorno spremljajo stanje na področju človekovih pravic v Ruski federaciji ter naj še naprej spremljajo sodne postopke, ki vključujejo organizacije civilne družbe, novinarje, opozicijske politike in aktiviste, tudi primer Alekseja Navalnega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da so storilci iz ruskih obveščevalnih služb povzročili eksplozijo skladišča orožja v Vrbeticah v Češki republiki, kar je bila kršitev češke suverenosti in je nesprejemljivo sovražno dejanje; ostro obsoja dejavnosti, katerih cilj je destabilizirati države članice EU in jim groziti, ter poziva Rusijo, naj preneha z njimi, privede odgovorne pred sodišče in izplača odškodnino svojcem umrlih v napadu leta 2014; poudarja, da je Evropska unija na strani Češke republike in poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Svet, naj sprejmeta ustrezne protiukrepe, vključno z razširitvijo ciljnih sankcij; izraža globoko solidarnost s prebivalci in oblastmi Češke republike po ruskem napadu na ozemlju EU ter neutemeljenem in nesorazmernem izgonu 20 čeških diplomatov iz Rusije; izraža podporo odločitvi čeških oblasti, da bodo število osebja na ruskem veleposlaništvu v Češki republiki izenačile s številom osebja na češkem veleposlaništvu v Rusiji, obsoja grožnje Ruske federacije Češki republiki, ki so temu sledile, in izraža zadovoljstvo z vsemi dejanji podpore in solidarnosti, ki jih je pokazalo več vlad držav članic in vse ponujene diplomatske storitve; poziva države članice EU, naj po zgledu zadeve Skripal nadaljujejo z usklajenim izgonom ruskih diplomatov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obsoja, da Kremelj podpira nedemokratične represivne režime po vsem svetu, na primer v Iranu, Severni Koreji, Venezueli, Siriji in Belorusiji; je globoko zaskrbljen zaradi vse večjega števila aretacij, ugrabitev in deportacij beloruskih državljanov, ki živijo v Rusiji, tudi v primeru predsednika beloruske opozicijske narodne fronte in navadnih ljudi, ki so glasno izražali svojo podporo na mirnih protestih v Belorusiji; je zlasti zaskrbljen zaradi kampanje, ki jo podpira Rusija in je usmerjena proti organizacijam narodnostnih manjšin v Belorusiji, vključno z največjo, to je zvezo Poljakov v Belorusiji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obsoja propagando in dezinformacije v ruskem tisku, njihovo zlonamerno širjenje po EU in delo ruskih trolarn, zlasti tistih, ki trenutno blatijo ugled Češke republike s trditvami, da je le lutka, ki deluje v interesu ZDA, ne pa suverena država z neodvisnimi informacijskimi službami; obsoja z ruskim vojaškim vohunstvom povezane kibernetske napade na češko strateško institucijo državne uprave; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja, da je enotnost med državami članicami EU najboljša politika za odvračanje Rusije od izvajanja destabilizacijskih in subverzivnih ukrepov v Evropi; poziva države članice, naj svoja stališča in dejanja glede Rusije uskladijo ter nastopajo enotno; poziva države članice, naj v Odboru ministrov Sveta Evrope nastopijo enotno, če Rusija ne bo upoštevala sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; meni, da bi si morala EU prizadevati za nadaljnje sodelovanje s podobno mislečimi partnerji, zlasti z Natom in ZDA za uporabo vseh razpoložljivih sredstev na mednarodni ravni, da bi se učinkovito zoperstavili nenehnemu vmešavanju Rusije, vse bolj agresivnim kampanjam dezinformiranja in hudim kršitvam mednarodnega prava, ki ogrožajo varnost in stabilnost v Evropi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice EU, naj pravočasno in odločno ukrepajo v odziv na razdiralna dejanja ruskih obveščevalnih služb na ozemlju EU ter tesno uskladijo sorazmerni odziv s čezatlantskimi partnerji; priporoča, naj države članice okrepijo sodelovanje na področju protiobveščevalnih dejavnosti in izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Svet, naj zasnujeta nov strateški pristop za odnose EU z Rusijo, na podlagi katerega bo bolje podprta civilna družba, izboljšani medosebni stiki z ruskimi državljani, določena jasna meja za sodelovanje z ruskimi državnimi akterji, uporabljeni tehnološki standardi in odprt internet, ki bodo podprli svobodne prostore in omejili zatiralske tehnologije, ter izkazana solidarnost z vzhodnimi partnericami EU, tudi pri varnostnih vprašanjih in mirnem reševanju konfliktov; poudarja, da mora dialog z Rusijo temeljiti na spoštovanju mednarodnega prava in človekovih pravic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je izjemno zaskrbljen, ker ruske oblasti še naprej omejujejo delo neodvisnih medijskih platform, pa tudi posameznih novinarjev in drugih medijskih akterjev; zato odločno obsoja odločitev, da se neodvisna medijska hiša Meduza označi za „tujega agenta“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/89

---

P9_TA(2021)0160

Peta obletnica mirovnega sporazuma v Kolumbiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o peti obletnici mirovnega sporazuma v Kolumbiji (2021/2643(RSP))

(2021/C 506/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 20. januarja 2016 o mirovnem procesu v Kolumbiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 20. januarja 2016 o mirovnem procesu v Kolumbiji (1),

| — | ob upoštevanju trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (2), ki je bil podpisan 26. julija 2012 v Bruslju, in sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (3), ki je bil podpisan 2. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (2), ki je bil podpisan 26. julija 2012 v Bruslju, in sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (3), ki je bil podpisan 2. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju Eamona Gilmorja za posebnega odposlanca EU za mirovni proces v Kolumbiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju Eamona Gilmorja za posebnega odposlanca EU za mirovni proces v Kolumbiji,

| — | ob upoštevanju končnega sporazuma o končanju oboroženega konflikta in vzpostavitvi stabilnega in trajnega miru, ki so ga 24. novembra 2016 podpisale nacionalna vlada Kolumbije in Revolucionarne oborožene sile Kolumbije – Ljudska vojska (FARC-EP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporazuma o končanju oboroženega konflikta in vzpostavitvi stabilnega in trajnega miru, ki so ga 24. novembra 2016 podpisale nacionalna vlada Kolumbije in Revolucionarne oborožene sile Kolumbije – Ljudska vojska (FARC-EP),

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN o misiji OZN za preverjanje v Kolumbiji, zlasti poročila z dne 26. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN o misiji OZN za preverjanje v Kolumbiji, zlasti poročila z dne 26. marca 2021,

| — | ob upoštevanju letnega poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 10. februarja 2021 o stanju človekovih pravic v Kolumbiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 10. februarja 2021 o stanju človekovih pravic v Kolumbiji,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja Janeza Lenarčiča z dne 9. februarja 2021 o odločitvi Kolumbije, da venezuelskim migrantom dodeli status začasne zaščite, in izjave uradnega govorca podpredsednika Komisije/visokega predstavnika z dne 26. februarja 2021 o nasilju nad zagovorniki človekovih pravic v Kolumbiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella in komisarja Janeza Lenarčiča z dne 9. februarja 2021 o odločitvi Kolumbije, da venezuelskim migrantom dodeli status začasne zaščite, in izjave uradnega govorca podpredsednika Komisije/visokega predstavnika z dne 26. februarja 2021 o nasilju nad zagovorniki človekovih pravic v Kolumbiji,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker bo Kolumbija novembra 2021 obeležila peto obletnico podpisa končnega sporazuma o končanju oboroženega konflikta in vzpostavitvi stabilnega in trajnega miru med vlado Kolumbije pod vodstvom predsednika Juana Manuela Santosa in Revolucionarnimi oboroženimi silami Kolumbije – Ljudsko vojsko (FARC-EP), s katerim se je končal več kot 50 let trajajoči konflikt in ki predstavlja pomemben korak k vzpostavitvi stabilnega in trajnega miru v državi; ker je Kolumbija kljub dolgim obdobjem izrednega nasilja ohranila demokratično verodostojnost; |
| --- | --- |

A.

ker bo Kolumbija novembra 2021 obeležila peto obletnico podpisa končnega sporazuma o končanju oboroženega konflikta in vzpostavitvi stabilnega in trajnega miru med vlado Kolumbije pod vodstvom predsednika Juana Manuela Santosa in Revolucionarnimi oboroženimi silami Kolumbije – Ljudsko vojsko (FARC-EP), s katerim se je končal več kot 50 let trajajoči konflikt in ki predstavlja pomemben korak k vzpostavitvi stabilnega in trajnega miru v državi; ker je Kolumbija kljub dolgim obdobjem izrednega nasilja ohranila demokratično verodostojnost;

| B. | ker je kolumbijsko ustavno sodišče ocenilo, da bo za uskladitev s končnim sporazumom, desetletnim enotnim načrtom in sedanjim štiriletnim naložbenim načrtom za mir potrebnih vsaj 15 let in skoraj 11,5 milijarde USD sredstev; |
| --- | --- |

B.

ker je kolumbijsko ustavno sodišče ocenilo, da bo za uskladitev s končnim sporazumom, desetletnim enotnim načrtom in sedanjim štiriletnim naložbenim načrtom za mir potrebnih vsaj 15 let in skoraj 11,5 milijarde USD sredstev;

| C. | ker sta se 10. marca 2021 sestala kolumbijski predsednik Iván Duque in predsednik stranke Comunes (nekdanja stranka FARC) Rodrigo Londoño in razpravljala o stanju pri izvajanju končnega sporazuma; ker sta obe strani v dialogu, pri katerem sta pomagala posebni predstavnik generalnega sekretarja OZN za Kolumbijo in vodja misije OZN za preverjanje v Kolumbiji, potrdili, da ostajata zavezani končnemu sporazumu, in se dogovorili, da bosta skupaj pripravili načrt za preostalo obdobje, ki je predvideno za njegovo celovito izvajanje, in da bosta podvojili prizadevanja za ponovno vključevanje nekdanjih borcev in izboljšanje varnostnih jamstev zanje; |
| --- | --- |

C.

ker sta se 10. marca 2021 sestala kolumbijski predsednik Iván Duque in predsednik stranke Comunes (nekdanja stranka FARC) Rodrigo Londoño in razpravljala o stanju pri izvajanju končnega sporazuma; ker sta obe strani v dialogu, pri katerem sta pomagala posebni predstavnik generalnega sekretarja OZN za Kolumbijo in vodja misije OZN za preverjanje v Kolumbiji, potrdili, da ostajata zavezani končnemu sporazumu, in se dogovorili, da bosta skupaj pripravili načrt za preostalo obdobje, ki je predvideno za njegovo celovito izvajanje, in da bosta podvojili prizadevanja za ponovno vključevanje nekdanjih borcev in izboljšanje varnostnih jamstev zanje;

| D. | ker tudi nekdanji gverilski borci napredujejo v procesu ponovnega vključevanja v civilno življenje in ker pravni in ustavni sistem v Kolumbiji sprejema natančne reforme, da bi zagotovili izvajanje zavez iz sporazuma in na njih zgradili prihodnost države; |
| --- | --- |

D.

ker tudi nekdanji gverilski borci napredujejo v procesu ponovnega vključevanja v civilno življenje in ker pravni in ustavni sistem v Kolumbiji sprejema natančne reforme, da bi zagotovili izvajanje zavez iz sporazuma in na njih zgradili prihodnost države;

| E. | ker sta se pogodbenici končnega sporazuma dogovorili, da se določi posebna jurisdikcija za mir, ki bo vključevala uvedbo celovitega sistema za odkrivanje resnice, zagotavljanje pravice, odškodnine in preprečitev ponovnega konflikta, pa tudi sporazume o odškodninah za žrtve, kot je zapisala visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet v letnem poročilu z dne 10. februarja 2021; ker se Kolumbija sooča z zapleti pri celovitem izvajanju končnega sporazuma, ki so še toliko večji zaradi pandemije covida-19 in prihoda migrantov iz Venezuele; |
| --- | --- |

E.

ker sta se pogodbenici končnega sporazuma dogovorili, da se določi posebna jurisdikcija za mir, ki bo vključevala uvedbo celovitega sistema za odkrivanje resnice, zagotavljanje pravice, odškodnine in preprečitev ponovnega konflikta, pa tudi sporazume o odškodninah za žrtve, kot je zapisala visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet v letnem poročilu z dne 10. februarja 2021; ker se Kolumbija sooča z zapleti pri celovitem izvajanju končnega sporazuma, ki so še toliko večji zaradi pandemije covida-19 in prihoda migrantov iz Venezuele;

| F. | ker je kolumbijska jurisdikcija za mir 26. januarja 2021 razglasila svojo prvo pomembnejšo odločitev, s katero je osem voditeljev nekdanje skupine FARC-EP obtožila vojnih hudodelstev in hudodelstev zoper človečnost, kar je doslej najzgovornejši rezultat tranzicijske pravice v državi; ker je jurisdikacija potrdila tudi napredek v preiskavi pokolov za statistiko (škandal Falsos Positivos); ker je jurisdikcija za mir sprejela ukrepe, s katerimi naj bi dosegla napredek pri vzpostavljanju stalnega in tekočega dialoga z voditelji domorodnih skupnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je kolumbijska jurisdikcija za mir 26. januarja 2021 razglasila svojo prvo pomembnejšo odločitev, s katero je osem voditeljev nekdanje skupine FARC-EP obtožila vojnih hudodelstev in hudodelstev zoper človečnost, kar je doslej najzgovornejši rezultat tranzicijske pravice v državi; ker je jurisdikacija potrdila tudi napredek v preiskavi pokolov za statistiko (škandal Falsos Positivos); ker je jurisdikcija za mir sprejela ukrepe, s katerimi naj bi dosegla napredek pri vzpostavljanju stalnega in tekočega dialoga z voditelji domorodnih skupnosti;

| G. | ker se še naprej dosega pomemben napredek, ki dokazuje preobrazbeni potencial mirovnega sporazuma, ki prvič vključuje poseben pristop glede na spol; ker bi bilo treba doseči večji napredek pri celovitem programu za zaščitne ukrepe za družbene voditeljice in zagovornice človekovih pravic ter programih za podporo žensk in deklet, ki so žrtve nasilja, vključno s posilstvi in ugrabitvami; ker so različna poglavja tega sporazuma med seboj povezana in je zato nadvse pomembno, da se vidik spola dejavno vključi v vsa področja; |
| --- | --- |

G.

ker se še naprej dosega pomemben napredek, ki dokazuje preobrazbeni potencial mirovnega sporazuma, ki prvič vključuje poseben pristop glede na spol; ker bi bilo treba doseči večji napredek pri celovitem programu za zaščitne ukrepe za družbene voditeljice in zagovornice človekovih pravic ter programih za podporo žensk in deklet, ki so žrtve nasilja, vključno s posilstvi in ugrabitvami; ker so različna poglavja tega sporazuma med seboj povezana in je zato nadvse pomembno, da se vidik spola dejavno vključi v vsa področja;

| H. | ker naj bi kljub dejstvu, da se je zaradi mirovnih pogajanj v Kolumbiji precej zmanjšalo nasilje in število smrtnih žrtev, poslabšanje varnostnih razmer na različnih predelih Kolumbije oviralo mirovni proces, po podatkih OZN namreč zaskrbljujoče naraščajo nasilje, prisilna izginotja, ugrabitve in uboji družbenih voditeljev in voditeljev domorodnih ljudstev, nekdanjih borcev FARC in zagovornikov človekovih pravic; ker so tarča napadov in nasilja tudi varnostne sile; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi kljub dejstvu, da se je zaradi mirovnih pogajanj v Kolumbiji precej zmanjšalo nasilje in število smrtnih žrtev, poslabšanje varnostnih razmer na različnih predelih Kolumbije oviralo mirovni proces, po podatkih OZN namreč zaskrbljujoče naraščajo nasilje, prisilna izginotja, ugrabitve in uboji družbenih voditeljev in voditeljev domorodnih ljudstev, nekdanjih borcev FARC in zagovornikov človekovih pravic; ker so tarča napadov in nasilja tudi varnostne sile;

| I. | ker je bilo v misiji OZN za preverjanje potrjeno, da je bilo leta 2020 ubitih 73 nekdanjih borcev, kar pomeni, da je bilo od leta 2016, ko je bil podpisan mirovni sporazum, ubitih 248 nekdanjih borcev; ker je Visoki komisariat za človekove pravice prejel informacije, da je bilo lani ubitih 120 zagovornikov človekovih pravic, od tega je 53 primerov potrjenih; ker so leta 2020 zabeležili 69 incidentov, v katerih je življenje izgubilo 269 civilistov, med katerimi je bilo 24 otrok in 19 žensk; ker si je treba po poročanju OZN bolj prizadevati za izvajanje mirovnega sporazuma; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo v misiji OZN za preverjanje potrjeno, da je bilo leta 2020 ubitih 73 nekdanjih borcev, kar pomeni, da je bilo od leta 2016, ko je bil podpisan mirovni sporazum, ubitih 248 nekdanjih borcev; ker je Visoki komisariat za človekove pravice prejel informacije, da je bilo lani ubitih 120 zagovornikov človekovih pravic, od tega je 53 primerov potrjenih; ker so leta 2020 zabeležili 69 incidentov, v katerih je življenje izgubilo 269 civilistov, med katerimi je bilo 24 otrok in 19 žensk; ker si je treba po poročanju OZN bolj prizadevati za izvajanje mirovnega sporazuma;

| J. | ker je generalni sekretar OZN med svoje prednostne naloge vključil obravnavanje nenehnega nasilja nad nekdanjimi borci, skupnostmi, prizadetimi v konfliktih, družbenimi voditelji in zagovorniki človekovih pravic, trajnejše ponovno vključevanje, utrjevanje celovite prisotnosti države na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, podpiranje konstruktivnega dialoga med sprtimi stranmi, da se spodbudi izvajanje mirovnega sporazuma, in izboljšanje pogojev za spravo med stranmi tega spora; |
| --- | --- |

J.

ker je generalni sekretar OZN med svoje prednostne naloge vključil obravnavanje nenehnega nasilja nad nekdanjimi borci, skupnostmi, prizadetimi v konfliktih, družbenimi voditelji in zagovorniki človekovih pravic, trajnejše ponovno vključevanje, utrjevanje celovite prisotnosti države na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, podpiranje konstruktivnega dialoga med sprtimi stranmi, da se spodbudi izvajanje mirovnega sporazuma, in izboljšanje pogojev za spravo med stranmi tega spora;

| K. | ker je kolumbijska vlada leta 2017 začela uradna mirovna pogajanja z Narodno osvobodilno vojsko (ELN); ker je vlada predsednika Ivána Duqueja januarja 2019 kmalu po tem, ko je ELN sprožila avtomobilsko bombo pred policijsko akademijo v Bogoti, v kateri je bilo ubitih 22 ljudi, končala mirovna pogajanja; ker se v nekaterih departmajih nadaljujejo konflikti, v katere je vpletena Narodna osvobodilna vojska, vključno s spopadi z drugimi nezakonitimi oboroženimi akterji in državnimi varnostnimi silami; ker vlada vztraja, da pogovorov ni mogoče nadaljevati, dokler Narodna osvobodilna vojska ne bo prenehala z nasiljem, vključno z ugrabitvami, novačenjem otrok in polaganjem min, Narodna osvobodilna vojska pa vztraja pri stališču, da je treba zahteve vlade obravnavati za pogajalsko mizo; |
| --- | --- |

K.

ker je kolumbijska vlada leta 2017 začela uradna mirovna pogajanja z Narodno osvobodilno vojsko (ELN); ker je vlada predsednika Ivána Duqueja januarja 2019 kmalu po tem, ko je ELN sprožila avtomobilsko bombo pred policijsko akademijo v Bogoti, v kateri je bilo ubitih 22 ljudi, končala mirovna pogajanja; ker se v nekaterih departmajih nadaljujejo konflikti, v katere je vpletena Narodna osvobodilna vojska, vključno s spopadi z drugimi nezakonitimi oboroženimi akterji in državnimi varnostnimi silami; ker vlada vztraja, da pogovorov ni mogoče nadaljevati, dokler Narodna osvobodilna vojska ne bo prenehala z nasiljem, vključno z ugrabitvami, novačenjem otrok in polaganjem min, Narodna osvobodilna vojska pa vztraja pri stališču, da je treba zahteve vlade obravnavati za pogajalsko mizo;

| L. | ker je predsednik Kolumbije Iván Duque Márquez, da bi izkazal solidarnost in uredil status približno 1 800 000 venezuelskih migrantov, ki prebivajo v državi, sprejel pomembno odločitev o uveljavitvi statuta začasne zaščite teh ljudi, na podlagi katerega se bodo lahko uradno registrirali, kar jim bo omogočilo boljši dostop do javnih storitev, kot sta zdravstvo in izobraževanje, ter socialno-ekonomsko vključevanje, tako da bodo manj ranljivi; ker imata Kolumbija in Venezuela več kot 2 000 kilometrov dolgo prepustno mejo; ker mejo med Kolumbijo in Venezuelo tvorijo predvsem gosti gozdovi in težko prehoden teren, zaradi česar je dovzetna za nezakonite dejavnosti in organizirani kriminal; |
| --- | --- |

L.

ker je predsednik Kolumbije Iván Duque Márquez, da bi izkazal solidarnost in uredil status približno 1 800 000 venezuelskih migrantov, ki prebivajo v državi, sprejel pomembno odločitev o uveljavitvi statuta začasne zaščite teh ljudi, na podlagi katerega se bodo lahko uradno registrirali, kar jim bo omogočilo boljši dostop do javnih storitev, kot sta zdravstvo in izobraževanje, ter socialno-ekonomsko vključevanje, tako da bodo manj ranljivi; ker imata Kolumbija in Venezuela več kot 2 000 kilometrov dolgo prepustno mejo; ker mejo med Kolumbijo in Venezuelo tvorijo predvsem gosti gozdovi in težko prehoden teren, zaradi česar je dovzetna za nezakonite dejavnosti in organizirani kriminal;

| M. | ker je skrbniški sklad EU za Kolumbijo mobiliziral 128 milijonov EUR iz proračuna EU, od 21 držav članic, Čila in Združenega kraljestva; ker je njegov peti strateški odbor 22. januarja 2021 določil prihodnje strateške usmeritve; |
| --- | --- |

M.

ker je skrbniški sklad EU za Kolumbijo mobiliziral 128 milijonov EUR iz proračuna EU, od 21 držav članic, Čila in Združenega kraljestva; ker je njegov peti strateški odbor 22. januarja 2021 določil prihodnje strateške usmeritve;

| N. | ker ima bistveno vlogo v tem mirovnem procesu civilna družba, saj združuje organizacije za varstvo človekovih pravic, združenja žensk, podeželske skupnosti, afrokolumbijske skupnosti ter domorodne skupine, ki so pripravili številne pobude in predloge na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

N.

ker ima bistveno vlogo v tem mirovnem procesu civilna družba, saj združuje organizacije za varstvo človekovih pravic, združenja žensk, podeželske skupnosti, afrokolumbijske skupnosti ter domorodne skupine, ki so pripravili številne pobude in predloge na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| O. | ker Evropska unija in Kolumbija tesno sodelujeta na političnem, gospodarskem in trgovinskem področju, njuno sodelovanje pa temelji na memorandumu o soglasju iz novembra 2009 in trgovinskem sporazumu med Kolumbijo in Perujem ter EU in njenimi državami članicami, katerega namen ni le izboljšati gospodarskih in trgovinskih odnosov med pogodbenicami, temveč tudi utrditi mir, demokracijo, spoštovanje človekovih pravic in blaginjo njihovih državljanov; ker je Kolumbija strateška partnerica, ki je nadvse pomembna za stabilnost v regiji; ker sta EU in Republika Kolumbija vzpostavili okvir za sodelovanje Republike Kolumbije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje, ki so začele veljati 1. marca 2020; |
| --- | --- |

O.

ker Evropska unija in Kolumbija tesno sodelujeta na političnem, gospodarskem in trgovinskem področju, njuno sodelovanje pa temelji na memorandumu o soglasju iz novembra 2009 in trgovinskem sporazumu med Kolumbijo in Perujem ter EU in njenimi državami članicami, katerega namen ni le izboljšati gospodarskih in trgovinskih odnosov med pogodbenicami, temveč tudi utrditi mir, demokracijo, spoštovanje človekovih pravic in blaginjo njihovih državljanov; ker je Kolumbija strateška partnerica, ki je nadvse pomembna za stabilnost v regiji; ker sta EU in Republika Kolumbija vzpostavili okvir za sodelovanje Republike Kolumbije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje, ki so začele veljati 1. marca 2020;

| P. | ker se ta tesni odnos kaže tudi na področju mednarodnega sodelovanja pri večstranskih vprašanjih skupnega interesa, kot so prizadevanja za mir ter boj proti terorizmu in trgovini s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

P.

ker se ta tesni odnos kaže tudi na področju mednarodnega sodelovanja pri večstranskih vprašanjih skupnega interesa, kot so prizadevanja za mir ter boj proti terorizmu in trgovini s prepovedanimi drogami;

| 1. | ponovno izraža podporo mirovnemu sporazumu v Kolumbiji in pozdravlja nedavni dialog med stranema ter priznava njuna politična prizadevanja, realizem in vztrajnost; ponavlja, da je pripravljen še naprej na vso moč politično in finančno podpirati celovito izvajanje tega mirovnega sporazuma in spremljati pokonfliktno fazo, v kateri je bistveno, da so še naprej udeležene lokalne skupnosti in organizacije civilne družbe in da se ustrezno upoštevajo prioritete žrtev, kar zadeva resnico, pravico, odškodnine in jamstva, da se grozote ne bodo ponovile; ponovno izraža solidarnost z vsemi žrtvami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se kolumbijski mirovni sporazum pogosto navaja kot model za ves svet, zaradi odločenosti obravnavati vprašanja, ki so povzročila konflikt, in da se osredotoča predvsem na pravice in dostojanstvo žrtev; opozarja, da je treba izvajati vse dele tega zapletenega, inovativnega sporazuma, saj so povezani pri obravnavanju temeljnih vzrokov konflikta; poziva kolumbijsko vlado, naj si še naprej prizadeva za napredek pri izvajanju vseh vidikov mirovnega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja napredek, ki ga je Kolumbija dosegla na področjih, kot so celostna reforma podeželja, programi za razvoj podeželja, spoštovanje pravic žrtev, reševanje problema prepovedanih drog, nadomeščanje nezakonitih poljščin, vračanje zemljišč in ponovno vključevanje nekdanjih borcev, ter spodbuja dodatna prizadevanja za izvajanje vseh vidikov mirovnega sporazuma, zlasti tistih socialno-ekonomskih področij, kjer je bil dosežen manjši napredek; poudarja, kako pomembno je, da mirovni proces spremljajo odločna prizadevanja za boj proti neenakosti in revščini, vključno z iskanjem pravičnih rešitev za ljudi in skupnosti, ki so prisiljeni zapustiti svoje ozemlje; meni, da je treba posebej pomagati skupnostim, ki so med konfliktom utrpele nesorazmerno škodo, kot so afrokolumbijske in avtohtone skupnosti; priznava delo teritorialnih svetov za mir, spravo in sobivanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja temeljno in zgodovinsko vlogo razvojnih načrtov s teritorialnim pristopom (PDET), ki so jih oblikovale skupnosti v 170 občinah, ki so jih zapuščanje prebivalcev, revščina in nasilje najbolj prizadeli; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja vse ukrepe, ki jih je že sprejela jurisdikcija za mir, da bi ustvarila prihodnost, ki bo temeljila na izgradnji miru in v kateri ne bo nekaznovanja, ter jo poziva, naj nadaljuje to pomembno delo kljub številnim izzivom, kot so zamude pri izvajanju zakonodaje; poziva kolumbijske oblasti, naj ohranijo samostojnost in neodvisnost integriranega sistema za resnico, pravico, odškodnino in preprečevanje ponovitve kršitev ter ga zaščitijo, saj pomembno prispeva k trajnemu miru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja uboje zagovornikov človekovih pravic, nekdanjih borcev FARC ter družbenih voditeljev in voditeljev domorodnih ljudstev ter nasilje nad njimi; poudarja, da je obravnavanje še vedno trajajočega nasilja nad njimi eden večjih izzivov v Kolumbiji; ugotavlja, da se je konflikt zaostril na podeželskih območjih države, in obžaluje nasilje, ki ga na teh območjih v glavnem povzročajo nezakonite oborožene skupine in organizirani kriminal, povezan s trgovino s prepovedanimi drogami in nezakonitim rudarjenjem; ugotavlja, da je bilo prijavljenih več primerov prisilnega razseljevanja, prisilnega novačenja, spolnega nasilja nad otroki in ženskami, pokolov, mučenja in drugih grozodejstev ter napadov na etnične skupnosti in organe ter pritisk na javne organe; poziva, naj se preiskave opravijo hitro in pregledno ter se odgovorne privede pred sodišče; poziva kolumbijsko državo, naj okrepi in zagotovi zaščito in varnost družbenih in političnih voditeljev, socialnih aktivistov ter zagovornikov okoljskih in podeželskih skupnosti; je posebej zaskrbljen zaradi težavnih razmer v departmaju Cauca, kot je izpostavljeno v izjavi OZN; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava prizadevanja za boj proti kriminalu organiziranih oboroženih skupin in drugih organizacij; poudarja, da je treba sprejeti nujne ukrepe za povečanje zaščite, zato poziva, naj se poveča integrirana prisotnost države na ozemljih ter naj državna komisija za varnostna jamstva sprejme javno politiko za razbitje kriminalnih združb; v zvezi s tem pozdravlja strateški načrt za varnost in zaščito oseb, ki se ponovno vključujejo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da se je veljavnost zakona o žrtvah podaljšala do leta 2031 in njegov proračun povečal v korist več kot devet milijonov oseb, ki so vpisane v enotni register žrtev, in učinkovito politično udeležbo skupine FARC, ki je zdaj stranka Comunes, in napredek, dosežen pri ponovni vključitvi skoraj 14 000 nekdanjih borcev; pozdravlja, da je vlada kupila zemljišča sedmih od 24 nekdanjih območij za usposabljanje in ponovno vključevanje, in poudarja, da tja napotuje varnostne sile in izvaja tudi ukrepe socialne zaščite, ki zajemajo več kot 13 000 nekdanjih bojevnikov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava prizadevanja kolumbijskih institucij in jih spodbuja, da bi v večji meri zagotovile polno in trajno spoštovanje človekovih pravic, v skladu s svojo dolžnostjo, da zagotovijo varnost svojih državljanov; opozarja, da se je stopnja umorov zmanjšala, saj od leta 2019 do leta 2020 znižala s 25 na 23,7 umorov na 100 000 prebivalcev, kot je navedeno v poročilu visoke komisarke OZN za človekove pravice; se zaveda, da je kolumbijska vlada zavezana zaščiti družbenih voditeljev, zagovornikov človekovih pravic, nekdanjih borcev in oddaljenih skupnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zaskrbljen, ker nekdanji gverilski borci vse doslej niso razkrili informacij o poteh trgovanja s prepovedanimi drogami in virih financiranja kriminalnih združb, ki napadajo zagovornike človekovih pravic, voditelje in nekdanje borce, čeprav so dolžni to razkriti; je prav tako zaskrbljen, ker se je 31. decembra 2020 iztekel rok, do katerega naj bi nekdanje sile FARC-EP zagotovile sredstva za odškodnine žrtvam, zagotovljeno pa je bilo le 4 % dogovorjenih sredstev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vlado, naj v sedanjih gospodarskih razmerah sprejme vse potrebne ukrepe za spodbujanje strukturnih sprememb, ki jih priporoča OZN in ki bodo pripomogle k izboljšanju splošnih razmer in čim boljšemu izkoriščanju potenciala mirovnega sporazuma za izboljšanje stanja človekovih pravic v Kolumbiji; poziva organizacije civilne družbe, naj sodelujejo pri ponovni vzpostavitvi na spravi zasnovanega sobivanja v Kolumbiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja, da nasilje ni legitimna oblika političnega boja, in vse tako misleče poziva, naj sprejmejo demokracijo z vsem, kar spada zraven, in vsemi zahtevami, kar pomeni, da je najprej treba odložiti orožje ter se za svoje ideje in cilje zavzemati po demokratičnih pravilih in načelih pravne države; v zvezi s tem poziva Narodno osvobodilno vojsko, ki jo EU uvršča med teroristične organizacije, in disidentske skupine FARC-EP, naj končajo nasilje in teroristične napade na prebivalstvo v Kolumbiji ter se nemudoma trdno in odločno zavežejo miru v Kolumbiji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti na doseženi napredek pri odstranjevanju protipehotnih min v 129 občinah in opozarja, da je bil rok za odstranitev teh min podaljšan do leta 2025; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kolumbiji izreka pohvalo za izjemno odločitev, da bo približno 1 800 000 venezuelskim migrantom, ki prebivajo v državi, podelila začasni status zaščite, kar bo prispevalo k uveljavljanju in varstvu njihovih človekovih pravic ter zmanjšanju človeškega trpljenja venezuelskih migrantov v Kolumbiji, hkrati pa omogočilo boljšo oskrbo, tudi v zvezi s cepljenjem proti covidu-19, zaščito in vključevanje v družbo; upa, da bo pobuda EU, namenjena podpori regionalnih prizadevanj za obvladovanje migracijske krize, utrla pot močnejši podpori Kolumbije, ki bo v skladu z njeno izjemno solidarnostjo, in poziva druge člane mednarodne skupnosti, naj Kolumbijo v tem procesu skupaj podprejo; poziva k okrepitvi odziva, da bi našli politično in demokratično rešitev krize v Venezueli; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in Evropski svet, naj v novem proračunskem obdobju podvojita politično in finančno podporo Kolumbiji v okviru novih instrumentov sodelovanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na prispevek EU, zlasti prek Evropskega sklada za mir v Kolumbiji, ki svoja sredstva usmerja zlasti v celostno reformo podeželja in ponovno vključevanje, posebno pozornost pri tem pa namenja programom PDET in formalizaciji lastništva zemljišč; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja na sodelovanje zasebnega sektorja pri podpori žrtvam, ponovnem vključevanju, nadomeščanju nezakonitih poljščin in podpori 170 občin, vključenih v razvojne načrte s teritorialnim pristopom; poziva Komisijo, naj poglobi sinergijo med trgovinskim sporazumom in novimi instrumenti sodelovanja, namenjenimi zagotavljanju dostopa do evropskega trga, izmenjav in naložb, da bi zagotovila vzdržnost produktivnih projektov in prihodkov upravičenega prebivalstva ter dosegla, da bi bilo manj izpostavljeno udeležbi v kriminalu in nezakonitih gospodarskih dejavnostih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bo uspešno izvajanje mirovnega sporazuma iz leta 2016, ki je prispevek k svetovnemu miru in stabilnosti, še naprej ključna prednostna naloga okrepljenih dvostranskih odnosov, ki temeljijo na memorandumu o soglasju, ki ga je Svet odobril januarja letos; prav tako spodbuja nadaljnje sodelovanje med EU in Kolumbijo, da bi s krepitvijo sinergije med njunim trgovinskim partnerstvom ter mirovnim sporazumom izboljšali možnosti za preživljanje kolumbijskih državljanov in državljanov EU; podpira podaljšanje mandata posebnega odposlanca za mir v Kolumbiji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, sedanjemu predsedstvu EU, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter vladi in kongresu Kolumbije. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL C 11, 12.1.2018, str. 79.

(2)  UL L 354, 21.12.2012, str. 3.

(3)  UL L 333, 19.12.2015, str. 3.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/94

---

P9_TA(2021)0161

Evropsko jamstvo za otroke

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (2021/2605(RSP))

(2021/C 506/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju ciljev iz člena 3 PEU, zlasti boja proti socialni izključenosti in diskriminaciji, spodbujanja socialne pravičnosti, ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter varstva otrokovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev iz člena 3 PEU, zlasti boja proti socialni izključenosti in diskriminaciji, spodbujanja socialne pravičnosti, ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter varstva otrokovih pravic,

| — | ob upoštevanju horizontalne socialne klavzule iz člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju horizontalne socialne klavzule iz člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju ciljev socialne politike iz členov 151 in 153 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev socialne politike iz členov 151 in 153 PDEU,

| — | ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu s členom 6 PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu s členom 6 PEU,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 3, 4, 11, 14, 16, 17, 19 in 20, ter njegovih krovnih ciljev do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 3, 4, 11, 14, 16, 17, 19 in 20, ter njegovih krovnih ciljev do leta 2030,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju predloga za priporočilo Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (COM(2021)0137), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za priporočilo Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (COM(2021)0137),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti ciljev 1, 2, 3, 4 in 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti ciljev 1, 2, 3, 4 in 10,

| — | ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju političnih usmeritev predsednice Komisije Ursule von der Leyen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih usmeritev predsednice Komisije Ursule von der Leyen,

| — | ob upoštevanju prilagojenega delovnega programa Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prilagojenega delovnega programa Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440),

| — | ob upoštevanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (COM(2011)0173),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (1),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (COM(2018)0382),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (3),

| — | ob upoštevanju študije o izvedljivosti jamstva za otroke, ki jo je pripravila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o izvedljivosti jamstva za otroke, ki jo je pripravila Komisija,

| — | ob upoštevanju svoje pisne izjave 0042/2015 v skladu s členom 136 Poslovnika o vlaganju v otroke, sprejete marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje pisne izjave 0042/2015 v skladu s členom 136 Poslovnika o vlaganju v otroke, sprejete marca 2016,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 11. marca 2021 o otrokovih pravicah glede na strategijo EU o otrokovih pravicah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 11. marca 2021 o otrokovih pravicah glede na strategijo EU o otrokovih pravicah (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstva za boj proti revščini (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstva za boj proti revščini (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (8),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju splošnih pripomb Odbora Združenih narodov za otrokove pravice (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih pripomb Odbora Združenih narodov za otrokove pravice (9),

| — | ob upoštevanju smernic OZN za nadomestno skrb za otroke, kot so bile določene v resoluciji generalne skupščine OZN A/RES/64/142 z dne 24. februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OZN za nadomestno skrb za otroke, kot so bile določene v resoluciji generalne skupščine OZN A/RES/64/142 z dne 24. februarja 2010,

| — | ob upoštevanju deklaracije odbora ministrov Sveta Evrope o naraščanju anticiganizma in rasističnega nasilja nad Romi v Evropi, ki je bila sprejeta 1. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije odbora ministrov Sveta Evrope o naraščanju anticiganizma in rasističnega nasilja nad Romi v Evropi, ki je bila sprejeta 1. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije, sprejetih s ciljem oblikovanja Unije enakosti, v skladu s političnimi smernicami za naslednjo Evropsko komisijo v obdobju 2019–2024, zlasti sporočil z dne 24. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (COM(2020)0758), z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565), z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152) ter z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije, sprejetih s ciljem oblikovanja Unije enakosti, v skladu s političnimi smernicami za naslednjo Evropsko komisijo v obdobju 2019–2024, zlasti sporočil z dne 24. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (COM(2020)0758), z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565), z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152) ter z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju skupne izjave ministrov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z naslovom Izhod iz revščine in socialne izključenosti – ublažitev posledic COVID-19 za družine – skupna prizadevanja za razvoj možnosti za močne otroke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ministrov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z naslovom Izhod iz revščine in socialne izključenosti – ublažitev posledic COVID-19 za družine – skupna prizadevanja za razvoj možnosti za močne otroke,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (13),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (2013/112/EU) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (2013/112/EU) (14),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU,

| — | ob upoštevanju poročila OZN o politiki z dne 15. aprila 2020 z naslovom The impact of COVID-19 on children (Vpliv covida-19 na otroke), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN o politiki z dne 15. aprila 2020 z naslovom The impact of COVID-19 on children (Vpliv covida-19 na otroke),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (2008/867/ES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (2008/867/ES),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta o dostopu do socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta o dostopu do socialne zaščite,

| — | ob upoštevanju novega programa znanj in spretnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega programa znanj in spretnosti,

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor z razpravo Svetu in Komisiji o jamstvu za otroke (O-000025/2021 – B9-0012/2021 in O-000026/2021 – B9-0013/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor z razpravo Svetu in Komisiji o jamstvu za otroke (O-000025/2021 – B9-0012/2021 in O-000026/2021 – B9-0013/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| A. | ker mora predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za otroke dopolnjevati strategijo EU o otrokovih pravicah, oba sprejeta 24. marca 2021; ker strategija EU o otrokovih pravicah združuje vse že obstoječe in tudi prihodnje pobude o otrokovih pravicah v enoten skladen okvir politike ter daje priporočila za notranje in zunanje delovanje EU; |
| --- | --- |

A.

ker mora predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za otroke dopolnjevati strategijo EU o otrokovih pravicah, oba sprejeta 24. marca 2021; ker strategija EU o otrokovih pravicah združuje vse že obstoječe in tudi prihodnje pobude o otrokovih pravicah v enoten skladen okvir politike ter daje priporočila za notranje in zunanje delovanje EU;

| B. | ker so mednarodne organizacije, kot je Svet Evrope, in nevladne organizacije, kot je UNICEF, opredelile revščino otrok kot potencialni vzrok in posledico kršitev otrokovih pravic, in sicer zaradi vpliva revščine na uveljavljanje otrokovih pravic in zaradi nespoštovanja teh pravic; |
| --- | --- |

B.

ker so mednarodne organizacije, kot je Svet Evrope, in nevladne organizacije, kot je UNICEF, opredelile revščino otrok kot potencialni vzrok in posledico kršitev otrokovih pravic, in sicer zaradi vpliva revščine na uveljavljanje otrokovih pravic in zaradi nespoštovanja teh pravic;

| C. | ker je pri otrocih, ki odraščajo v pomanjkanju in negotovih družinskih razmerah, verjetneje, da bosta imeli revščina in socialna izključenost daljnosežne posledice za njihov razvoj in v odraslem življenju, ti otroci pa tudi pogosteje nimajo dostopa do ustreznih znanj in veščin ter imajo bolj omejene možnosti za zaposlitev, s čimer se širi začarani krog medgeneracijske revščine; |
| --- | --- |

C.

ker je pri otrocih, ki odraščajo v pomanjkanju in negotovih družinskih razmerah, verjetneje, da bosta imeli revščina in socialna izključenost daljnosežne posledice za njihov razvoj in v odraslem življenju, ti otroci pa tudi pogosteje nimajo dostopa do ustreznih znanj in veščin ter imajo bolj omejene možnosti za zaposlitev, s čimer se širi začarani krog medgeneracijske revščine;

| D. | ker je šest kategorij, opredeljenih v predlogu o jamstvu za otroke, najbolj ogroženih in potrebujejo takojšnjo skrb in oskrbo; ker bi bilo treba cilje jamstva razumeti tako, da se v največji možni meri uporabljajo za vse otroke v Uniji; |
| --- | --- |

D.

ker je šest kategorij, opredeljenih v predlogu o jamstvu za otroke, najbolj ogroženih in potrebujejo takojšnjo skrb in oskrbo; ker bi bilo treba cilje jamstva razumeti tako, da se v največji možni meri uporabljajo za vse otroke v Uniji;

| E. | ker je vprašanje revščine otrok in socialne izključenosti pereč problem, ki se pojavlja v vseh družbah in ki se najbolje rešuje s celovitimi in široko zastavljenimi politikami, ki se uporabljajo ozko usmerjeno, imajo pa široko področje uporabe, ter so namenjene tako otrokom kot njihovim družinam in skupnostim ter dajejo prednost naložbam v ustvarjanje novih priložnosti in rešitev; ker pa morajo pri reševanju sodelovati vsi deli družbe, od lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih organov do civilne družbe in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

E.

ker je vprašanje revščine otrok in socialne izključenosti pereč problem, ki se pojavlja v vseh družbah in ki se najbolje rešuje s celovitimi in široko zastavljenimi politikami, ki se uporabljajo ozko usmerjeno, imajo pa široko področje uporabe, ter so namenjene tako otrokom kot njihovim družinam in skupnostim ter dajejo prednost naložbam v ustvarjanje novih priložnosti in rešitev; ker pa morajo pri reševanju sodelovati vsi deli družbe, od lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih organov do civilne družbe in zasebnega sektorja;

| F. | ker raziskave kažejo, da se lahko naložbe v otroke, na primer v visokokakovostno predšolsko vzgojo in varstvo, povrnejo na ravni družbe, in sicer v vsaj štirikrat višji vrednosti od stroškov prvotnih naložb, ne da bi se tudi upoštevale večje koristi za podjetja v smislu kvalificiranih delavcev ali za sisteme socialnega varstva, ki niso obremenjeni z dodatnimi stroški za otroke, ki imajo dostop do ukrepov socialnega vključevanja (15); ker bi bilo treba v proračunskih postopkih priznati naložbe v otroke kot ločeno kategorijo naložb in ločeno od rednih socialnih izdatkov; |
| --- | --- |

F.

ker raziskave kažejo, da se lahko naložbe v otroke, na primer v visokokakovostno predšolsko vzgojo in varstvo, povrnejo na ravni družbe, in sicer v vsaj štirikrat višji vrednosti od stroškov prvotnih naložb, ne da bi se tudi upoštevale večje koristi za podjetja v smislu kvalificiranih delavcev ali za sisteme socialnega varstva, ki niso obremenjeni z dodatnimi stroški za otroke, ki imajo dostop do ukrepov socialnega vključevanja (15); ker bi bilo treba v proračunskih postopkih priznati naložbe v otroke kot ločeno kategorijo naložb in ločeno od rednih socialnih izdatkov;

| G. | ker je leta 2019 revščina ali socialna izključenost ogrožala 22,2 % oziroma skoraj 18 milijonov otrok v EU; ker otroke iz družin z nizkimi dohodki, brezdomne otroke, invalidne otroke, otroke iz migrantskih družin ali etničnih manjšin, zlasti romske otroke, otroke v institucionalnem varstvu, otroke, ki živijo v negotovih družinskih razmerah, enostarševske družine, družine LGBTI+ in otroke, katerih starši so ločeni od njih zaradi dela v tujini, bolj ogroža huda stanovanjska prikrajšanost ali prenatrpanost stanovanj, ter se srečujejo z ovirami pri dostopu do osnovnih storitev, kot so ustrezna prehrana in dostojna stanovanja, ki so ključne za njihovo dobrobit ter razvoj socialnih, kognitivnih in čustvenih veščin; ker so ustrezno ogrevana stanovanja z varno pitno vodo in sanitarijami ali stanovanja na splošno ključna za zdravje in dobrobit otrok ter njihovo rast in razvoj; ker so primerna stanovanja tudi stimulativna za poučevanje in učenje otrok; |
| --- | --- |

G.

ker je leta 2019 revščina ali socialna izključenost ogrožala 22,2 % oziroma skoraj 18 milijonov otrok v EU; ker otroke iz družin z nizkimi dohodki, brezdomne otroke, invalidne otroke, otroke iz migrantskih družin ali etničnih manjšin, zlasti romske otroke, otroke v institucionalnem varstvu, otroke, ki živijo v negotovih družinskih razmerah, enostarševske družine, družine LGBTI+ in otroke, katerih starši so ločeni od njih zaradi dela v tujini, bolj ogroža huda stanovanjska prikrajšanost ali prenatrpanost stanovanj, ter se srečujejo z ovirami pri dostopu do osnovnih storitev, kot so ustrezna prehrana in dostojna stanovanja, ki so ključne za njihovo dobrobit ter razvoj socialnih, kognitivnih in čustvenih veščin; ker so ustrezno ogrevana stanovanja z varno pitno vodo in sanitarijami ali stanovanja na splošno ključna za zdravje in dobrobit otrok ter njihovo rast in razvoj; ker so primerna stanovanja tudi stimulativna za poučevanje in učenje otrok;

| H. | ker število invalidnih otrok zaradi pomanjkanja statističnih podatkov ni znano, domneva pa se, da je v Uniji približno 15 % vseh otrok invalidov; ker bi morali invalidni otroci polno in enako kakor drugi otroci uživati vse človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s pravico do odraščanja s svojo družino oziroma v družinskem okolju, kar jim je najbolj v korist, kot je opredeljeno v Konvenciji o otrokovih pravicah; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da lahko skrbijo za invalidnega družinskega člana; ker je študija Komisije o izvedljivosti jamstva za otroke (vmesno poročilo) pokazala, da so poglavitne ovire za invalidne otroke fizični dostop, storitve in objekti, ki niso prilagojeni otrokovim potrebam, pogosto pa tudi zgolj nerazpoložljivost storitev in objektov; ker so v isti študiji številni anketiranci navajali težave zaradi diskriminacije, zlasti pri izobraževanju, in težave zaradi cenovne dostopnosti stanovanj; |
| --- | --- |

H.

ker število invalidnih otrok zaradi pomanjkanja statističnih podatkov ni znano, domneva pa se, da je v Uniji približno 15 % vseh otrok invalidov; ker bi morali invalidni otroci polno in enako kakor drugi otroci uživati vse človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s pravico do odraščanja s svojo družino oziroma v družinskem okolju, kar jim je najbolj v korist, kot je opredeljeno v Konvenciji o otrokovih pravicah; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da lahko skrbijo za invalidnega družinskega člana; ker je študija Komisije o izvedljivosti jamstva za otroke (vmesno poročilo) pokazala, da so poglavitne ovire za invalidne otroke fizični dostop, storitve in objekti, ki niso prilagojeni otrokovim potrebam, pogosto pa tudi zgolj nerazpoložljivost storitev in objektov; ker so v isti študiji številni anketiranci navajali težave zaradi diskriminacije, zlasti pri izobraževanju, in težave zaradi cenovne dostopnosti stanovanj;

| I. | ker pravic otrok ni mogoče zagotavljati brez uspešnega izvajanja ciljev trajnostnega razvoja OZN in obratno; |
| --- | --- |

I.

ker pravic otrok ni mogoče zagotavljati brez uspešnega izvajanja ciljev trajnostnega razvoja OZN in obratno;

| J. | ker imajo vsi otroci pravico do zaščite pred revščino, zato so potrebne preventivne politike; ker sta Parlament in evropska civilna družba pozvala k oblikovanju jamstva za otroke, da bi vsakemu otroku, ki živi v revščini, zagotovili dejanski in brezplačen dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva, izobraževanja, predšolske vzgoje in varstva in dejanskega dostopa do dostojne nastanitve ter ustrezne prehrane; ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) poudarila, da je boj proti revščini otrok tudi vprašanje temeljnih pravic in pravnih obveznosti (16); |
| --- | --- |

J.

ker imajo vsi otroci pravico do zaščite pred revščino, zato so potrebne preventivne politike; ker sta Parlament in evropska civilna družba pozvala k oblikovanju jamstva za otroke, da bi vsakemu otroku, ki živi v revščini, zagotovili dejanski in brezplačen dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva, izobraževanja, predšolske vzgoje in varstva in dejanskega dostopa do dostojne nastanitve ter ustrezne prehrane; ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) poudarila, da je boj proti revščini otrok tudi vprašanje temeljnih pravic in pravnih obveznosti (16);

| K. | ker morajo imeti starši oz. skrbniki otrok dostop do dela s pravicami, z dostojnim plačilom ter varno in stabilno delovno ureditvijo, če želimo izkoreniniti revščino otrok; |
| --- | --- |

K.

ker morajo imeti starši oz. skrbniki otrok dostop do dela s pravicami, z dostojnim plačilom ter varno in stabilno delovno ureditvijo, če želimo izkoreniniti revščino otrok;

| L. | ker so v tem predlogu državam članicam ponujene konkretne smernice, da bi vsakemu otroku, predvsem tistim v stiski, zagotovile dejanski in brezplačen dostop do izobraževanja in šolskih dejavnosti, predšolske vzgoje in varstva, zdravstvenega varstva ter športnih, prostočasnih in kulturnih dejavnosti; ker bi morale države članice spodbujati politike, ki bi zagotovile dostopna in cenovno ugodna stanovanja za otroke v stiski, in zdravo prehrano, za obravnavanje revščine in spodbujanje enakih možnosti za vse otroke na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ker ima vsak otrok pravico do igre; |
| --- | --- |

L.

ker so v tem predlogu državam članicam ponujene konkretne smernice, da bi vsakemu otroku, predvsem tistim v stiski, zagotovile dejanski in brezplačen dostop do izobraževanja in šolskih dejavnosti, predšolske vzgoje in varstva, zdravstvenega varstva ter športnih, prostočasnih in kulturnih dejavnosti; ker bi morale države članice spodbujati politike, ki bi zagotovile dostopna in cenovno ugodna stanovanja za otroke v stiski, in zdravo prehrano, za obravnavanje revščine in spodbujanje enakih možnosti za vse otroke na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ker ima vsak otrok pravico do igre;

| M. | ker se je zaradi pandemije covida-19 poslabšal položaj otrok, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, zaradi česar se je več milijonov otrok in družin znašlo v še bolj negotovih socialno-ekonomskih razmerah; ker bi se po ocenah lahko število otrok, ki živijo pod državnim pragom revščine, zaradi pandemije povečalo celo za 117 milijonov, v večrazsežnostni revščini pa živi po svetu približno še 150 milijonov otrok več; ker so posamezniki in družine z nizkimi in srednjimi dohodki ob naraščajoči brezposelnosti bolj izpostavljeni tveganju revščine; ker so tudi bolj izpostavljeni resni stanovanjski prikrajšanosti, negotovim stanovanjskim razmeram, prezadolženosti, prisilnim izselitvam in brezdomstvu; ker naj bi te številke eksponentno naraščale zaradi pandemije covida-19 in njenih socialno-ekonomskih posledic, ki bodo vplivale na milijone otrok v Evropi vse njihovo življenje; ker je kriza zaradi covida-19 še poslabšala položaj marginaliziranih otrok, ki živijo v prenatrpanih in nečloveških razmerah z omejenim dostopom do zdravstvenega varstva, pitne vode, sanitarij in hrane, zaradi česar so še bolj izpostavljeni tveganju okužbe z virusom; |
| --- | --- |

M.

ker se je zaradi pandemije covida-19 poslabšal položaj otrok, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, zaradi česar se je več milijonov otrok in družin znašlo v še bolj negotovih socialno-ekonomskih razmerah; ker bi se po ocenah lahko število otrok, ki živijo pod državnim pragom revščine, zaradi pandemije povečalo celo za 117 milijonov, v večrazsežnostni revščini pa živi po svetu približno še 150 milijonov otrok več; ker so posamezniki in družine z nizkimi in srednjimi dohodki ob naraščajoči brezposelnosti bolj izpostavljeni tveganju revščine; ker so tudi bolj izpostavljeni resni stanovanjski prikrajšanosti, negotovim stanovanjskim razmeram, prezadolženosti, prisilnim izselitvam in brezdomstvu; ker naj bi te številke eksponentno naraščale zaradi pandemije covida-19 in njenih socialno-ekonomskih posledic, ki bodo vplivale na milijone otrok v Evropi vse njihovo življenje; ker je kriza zaradi covida-19 še poslabšala položaj marginaliziranih otrok, ki živijo v prenatrpanih in nečloveških razmerah z omejenim dostopom do zdravstvenega varstva, pitne vode, sanitarij in hrane, zaradi česar so še bolj izpostavljeni tveganju okužbe z virusom;

| N. | ker se je obstoječi prehod na učenje na daljavo leta 2020 pospešil, s tem pa so bili zaradi pomanjkljivega dostopa do interneta, digitalnih orodij in infrastrukture še posebej prizadeti zelo majhni otroci s posebnimi potrebami, tiste, ki živijo v revščini, marginalizirane skupnosti ter oddaljena in podeželska območja, tudi obrobne regije in območja; ker je skrb zbujajoče, da se povečuje število otrok, katerih starši so izgubili stanovanje ali zaposlitev, in tistih otrok, ki so bili prikrajšani za najbolj hranljive dnevne obroke ter za šolske storitve, kot so športne, prostočasne, umetniške in kulturne dejavnosti, ki spodbujajo njihov razvoj in dobrobit; ker lahko pomanjkanje dostopa do digitalnih rešitev in priložnosti za digitalno izobraževanje močno omeji poznejši dostop mladih do izobraževanja in zaposlitve, s čimer se jim odvzamejo boljše priložnosti na trgu dela, evropska podjetja pa so prikrajšana za potencialno delovno silo; ker je zato treba vlagati v rešitve na področju digitalnega izobraževanja; ker lahko digitalne rešitve in druge podporne tehnologije invalidnim otrokom omogočijo in pospešijo socialno vključevanje in dostop do priložnosti pozneje v življenju; ker je v zvezi s tem bistvenega pomena enak dostop; |
| --- | --- |

N.

ker se je obstoječi prehod na učenje na daljavo leta 2020 pospešil, s tem pa so bili zaradi pomanjkljivega dostopa do interneta, digitalnih orodij in infrastrukture še posebej prizadeti zelo majhni otroci s posebnimi potrebami, tiste, ki živijo v revščini, marginalizirane skupnosti ter oddaljena in podeželska območja, tudi obrobne regije in območja; ker je skrb zbujajoče, da se povečuje število otrok, katerih starši so izgubili stanovanje ali zaposlitev, in tistih otrok, ki so bili prikrajšani za najbolj hranljive dnevne obroke ter za šolske storitve, kot so športne, prostočasne, umetniške in kulturne dejavnosti, ki spodbujajo njihov razvoj in dobrobit; ker lahko pomanjkanje dostopa do digitalnih rešitev in priložnosti za digitalno izobraževanje močno omeji poznejši dostop mladih do izobraževanja in zaposlitve, s čimer se jim odvzamejo boljše priložnosti na trgu dela, evropska podjetja pa so prikrajšana za potencialno delovno silo; ker je zato treba vlagati v rešitve na področju digitalnega izobraževanja; ker lahko digitalne rešitve in druge podporne tehnologije invalidnim otrokom omogočijo in pospešijo socialno vključevanje in dostop do priložnosti pozneje v življenju; ker je v zvezi s tem bistvenega pomena enak dostop;

| O. | ker je za invalidne otroke v EU nesorazmerno bolj verjetno, da bodo vključeni v institucionalno varstvo, kot neinvalidni otroci, in bodo imeli veliko manj koristi od prizadevanj za prehod iz institucionalnega varstva v družinsko oskrbo; ker se invalidni otroci še vedno izobražujejo ločeno v posebnih šolah in se srečujejo s fizičnimi in drugimi ovirami, ki jim preprečujejo, da bi uživali vključujoče izobraževanje; ker v času pandemije covida-19 številni otroci z intelektualno motnjo niso mogli nadaljevati izobraževanja, saj spletno izobraževanje pogosto ni primerno za njihove potrebe; |
| --- | --- |

O.

ker je za invalidne otroke v EU nesorazmerno bolj verjetno, da bodo vključeni v institucionalno varstvo, kot neinvalidni otroci, in bodo imeli veliko manj koristi od prizadevanj za prehod iz institucionalnega varstva v družinsko oskrbo; ker se invalidni otroci še vedno izobražujejo ločeno v posebnih šolah in se srečujejo s fizičnimi in drugimi ovirami, ki jim preprečujejo, da bi uživali vključujoče izobraževanje; ker v času pandemije covida-19 številni otroci z intelektualno motnjo niso mogli nadaljevati izobraževanja, saj spletno izobraževanje pogosto ni primerno za njihove potrebe;

| P. | ker ima lahko Unija pomembno vlogo v boju proti revščini otrok in socialni izključenosti vseh otrok, vključno s šestimi ključnimi kategorijami, ki jih je opredelila Komisija; |
| --- | --- |

P.

ker ima lahko Unija pomembno vlogo v boju proti revščini otrok in socialni izključenosti vseh otrok, vključno s šestimi ključnimi kategorijami, ki jih je opredelila Komisija;

| Q. | ker nacionalne zakonodaje pogosto ne upoštevajo otrok mobilnih državljanov EU; ker delovna migracija sicer kratkoročno zmanjšuje revščino, vendar so otroci, ki ostanejo v državi izvora, v slabšem socialnem razvoju in negotovosti, saj so bolj izpostavljeni marginalizaciji, slabemu ravnanju in zlorabi, kar je zlasti pomembno za mobilnost delovne sile znotraj EU (17); |
| --- | --- |

Q.

ker nacionalne zakonodaje pogosto ne upoštevajo otrok mobilnih državljanov EU; ker delovna migracija sicer kratkoročno zmanjšuje revščino, vendar so otroci, ki ostanejo v državi izvora, v slabšem socialnem razvoju in negotovosti, saj so bolj izpostavljeni marginalizaciji, slabemu ravnanju in zlorabi, kar je zlasti pomembno za mobilnost delovne sile znotraj EU (17);

| R. | ker je jamstvo za otroke ena od vodilnih pobud socialne politike, navedenih v političnih smernicah Komisije in njenem delovnem programu za leto 2021, in ga je treba v prihodnosti dodatno okrepiti z ambicioznimi politikami in cilji; ker je treba to vprašanje obravnavati na konferenci o prihodnosti Evrope; ker sta evropski steber socialnih pravic in priporočilo Komisije iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti pomembni vodilni načeli za zmanjševanje revščine otrok, izboljšanje dobrobiti otrok in zagotovitev stabilne prihodnosti ter zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja; ker je Komisija v akcijskem načrtu za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic določila cilj, da je treba do leta 2030 za vsaj 15 milijonov zmanjšati število ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, med njimi pa naj bo vsaj 5 milijonov otrok; ker negativni stereotipi, povezani s spolom, ter socialni dejavniki vodijo do tega, da se deklice same omejujejo pri svojih ambicijah, da ženske mislijo, da so manj upravičene do višje plače, napredovanja ipd., ter do pomanjkanja zastopanosti žensk na vodilnih položajih, že od zgodnjega otroštva vplivajo na poklicno pot deklet in izbiro izobraževanja, ter tako prispevajo k večji neenakosti med moškimi in ženskami in k ločevanju med spoloma na poklicni poti na nekaterih področjih trga dela, predvsem na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

R.

ker je jamstvo za otroke ena od vodilnih pobud socialne politike, navedenih v političnih smernicah Komisije in njenem delovnem programu za leto 2021, in ga je treba v prihodnosti dodatno okrepiti z ambicioznimi politikami in cilji; ker je treba to vprašanje obravnavati na konferenci o prihodnosti Evrope; ker sta evropski steber socialnih pravic in priporočilo Komisije iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti pomembni vodilni načeli za zmanjševanje revščine otrok, izboljšanje dobrobiti otrok in zagotovitev stabilne prihodnosti ter zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja; ker je Komisija v akcijskem načrtu za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic določila cilj, da je treba do leta 2030 za vsaj 15 milijonov zmanjšati število ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, med njimi pa naj bo vsaj 5 milijonov otrok; ker negativni stereotipi, povezani s spolom, ter socialni dejavniki vodijo do tega, da se deklice same omejujejo pri svojih ambicijah, da ženske mislijo, da so manj upravičene do višje plače, napredovanja ipd., ter do pomanjkanja zastopanosti žensk na vodilnih položajih, že od zgodnjega otroštva vplivajo na poklicno pot deklet in izbiro izobraževanja, ter tako prispevajo k večji neenakosti med moškimi in ženskami in k ločevanju med spoloma na poklicni poti na nekaterih področjih trga dela, predvsem na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike;

| S. | ker so lokalni in regionalni organi na čelu prizadevanj za reševanje revščine in izkoriščanja otrok ter so zato najbolj odgovorni za preprečevanje marginalizacije in socialne izključenosti; ker bi jim moral nacionalni organi glede na potrebe za dosego teh ciljev nameniti zadostna sredstva; |
| --- | --- |

S.

ker so lokalni in regionalni organi na čelu prizadevanj za reševanje revščine in izkoriščanja otrok ter so zato najbolj odgovorni za preprečevanje marginalizacije in socialne izključenosti; ker bi jim moral nacionalni organi glede na potrebe za dosego teh ciljev nameniti zadostna sredstva;

| 1. | pozdravlja predlog Komisije za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za otroke, katerega cilj je preprečiti revščino in socialno izključenost ter se boriti proti njima z zagotavljanjem brezplačnega in učinkovitega dostopa otrok v stiski do ključnih storitev, kot so predšolska vzgoja in varstvo, izobraževanje in šolske dejavnosti, zdravstveno varstvo in vsaj en zdrav obrok na šolski dan ter učinkovit dostop do zdrave prehrane in ustrezno stanovanje za vse otroke v stiski; poziva Svet in države članice, naj bodo ambiciozne pri polnem in hitrem sprejetju priporočila in pri njegovem izvajanju; pričakuje, da bodo pri sprejetju priporočila Sveta upoštevani prispevki iz te resolucije; poudarja, da je namen jamstva za otroke zagotoviti javno podporo za preprečevanje socialne izključenosti in boj proti njej, tako da se otrokom v stiski zagotovi dostop do sklopa ključnih storitev, kar pomeni, da bi morale države članice organizirati ali zagotavljati takšne storitve ali pa nuditi ustrezne ugodnosti, da bi starši ali skrbniki otrok v stiski lahko krili stroške teh storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji EU o otrokovih pravicah in potrjuje njene cilje, da se izpolni skupna odgovornost za spoštovanje in varstvo pravic vsakega otroka in tudi skupni projekt za bolj zdravo, odporno in pravičnejšo družbo za vse; priznava, da predlog Komisije za priporočilo Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke strategijo dopolnjuje in se osredotoča na otroke v stiski, da bi vzpostavili evropski okvir, ki bo omogočal varovanje pravic otrok in jih uvrstil na vrh agende EU; podpira njegov osrednji cilj boja proti revščini in socialni izključenosti otrok ter spodbujanja enakih možnosti in zdravja; odločno podpira konkretne smernice za pristojne nacionalne in lokalne organe, da bi otrokom v stiski zagotovili učinkovit in brezplačen dostop do sklopa ključnih storitev, kot so kakovostno brezplačno izobraževanje, vzgoja in varstvo predšolskih otrok, izobraževalne in šolske dejavnosti, zdravstveno varstvo, učinkovit dostop do ustrezne nastanitve ter zdrava prehrana, pod enakimi pogoji, kot jih imajo njihovi vrstniki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU in države članice, naj se spoprimejo s strukturnimi problemi, ki povzročajo revščino in socialno izključenost otrok, in sicer s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti in socialne vključenosti, zlasti med prikrajšanimi skupinami; poziva države članice, naj poskrbijo za dejansko vzpostavitev evropskega jamstva za otroke po vsej Uniji, in sicer z vključitvijo jamstva v vse sektorje politik, ter jih poziva, naj uporabijo že obstoječe politike in sredstva EU za izvajanje konkretnih ukrepov za odpravo revščine in socialne izključenosti otrok; poudarja, kako pomembno je, da pristojni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni zagotovijo učinkovit in enak dostop do brezplačne in kakovostne predšolske vzgoje in varstva s posebnim poudarkom na družinah z otroki s posebnimi potrebami, do šolskih dejavnosti in dejavnosti v skupnosti ter športnih, prostočasnih in kulturnih dejavnosti, zdravstvenega varstva, cenovno ugodnega dostopa do zdrave prehrane ter ustrezne nastanitve za vse otroke v stiski; poudarja tudi, da bi morali biti pristojni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ustrezno obveščeni in usposobljeni za pridobivanje financiranja EU in biti pri tem deležni ustrezne podpore; poziva države članice, naj zaščitijo pravico otrok do primernega stanovanja, tudi tako, da zagotovijo s tem povezano podporo za starše, ki imajo težave obdržati ali pridobiti stanovanje, zato da bodo ostali s svojimi otroki, ter naj posebno pozornost namenijo mladim odraslim, ki zapustijo ustanove za socialno varstvo otrok; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je bistveno znatno vlagati v otroke, da bi izkoreninili revščino otrok ter jim omogočili rast in uživanje vseh pravic v EU; poudarja, da je zato potreben celosten pristop k razvoju v zgodnjem otroštvu, začenši s prvimi 1 000 dnevi, ko bi morali zajamčiti zdravje mater, vključno z duševnim zdravjem, varnostjo, zaščito in odzivnim zagotavljanjem oskrbe; poziva države članice, naj zagotovijo strateški in celovit pristop do izvajanja jamstva za otroke prek ustreznih politik in virov, tudi z ukrepi za vključevanje na trg dela, ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev ali skrbnikov ter z dohodkovno podporo družinam in gospodinjstvom, da finančne ovire otrokom ne bi preprečevale dostopa do kakovostnih in vključujočih storitev; poziva, naj se pripravi krovna evropska strategija za boj proti revščini, ki bo vsebovala ambiciozne cilje glede zmanjšanja revščine in brezdomstva ter odprave skrajne revščine v Evropi do leta 2030, zlasti med otroki, skladno z načeli, določenimi v evropskem stebru socialnih pravic in v ciljih OZN glede trajnostnega razvoja, in na podlagi glavnih ciljev iz akcijskega načrta evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da so bila pri pripravi strategije EU o otrokovih pravicah upoštevana mnenja in predlogi več kot 10 000 otrok; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo otroci in njihove predstavniške organizacije pri izvajanju in spremljanju jamstva za otroke na nacionalni, regionalni in lokalni ravni upoštevani, tako da bodo lahko polno sodelovali v smiselnem in vključujočem javnem dialogu in posvetovanju ter da bodo imeli besedo pri vprašanjih, ki jih zadevajo na ravni EU, kot je bilo storjeno na forumu o otrokovih pravicah leta 2020; v zvezi s tem države članice poziva, naj določijo javni organ, na primer komisarja za otroke ali varuha otrok, ki bo imel izrecno nalogo, da meri učinke nacionalne in regionalne zakonodaje ter nacionalnih ukrepov, s katerimi se izvaja jamstvo za otroke, na otroke, obenem pa bo na splošno spodbujal pravice otrok v javni politiki, ter poziva Komisijo, naj preuči možnost ustanovitve evropskega organa za otroke, ki bi podpiral in spremljal izvajanje priporočila v državah članicah, usklajeval delo na državni ravni, zagotavljal izmenjavo zgledov dobre prakse in inovativnih rešitev ter racionaliziral poročanje in priporočila; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj dajo prednost financiranju otrokovih pravic v skladu z ugotovljenimi potrebami na nacionalni in regionalni ravni, ter jih odločno spodbuja, naj za to namenijo več kot samo predhodno opredeljene namenske zneske v programih financiranja EU; poziva države članice, naj pri zagotavljanju sredstev EU obveščajo, usposabljajo in podpirajo lokalne in regionalne organe; poziva države članice, naj poskrbijo za usklajen pristop k načrtovanju programov in izvajanju finančnih sredstev EU in naj pospešijo njihovo izvajanje ter za boj proti revščini in socialni izključenosti otrok namenijo vsa možna nacionalna sredstva, kar naj dopolnijo s sredstvi EU, kot so Evropski socialni sklad plus (ESS+), pomoč za okrevanje za kohezijo in območja Evrope (React-EU), mehanizem za okrevanje in odpornost, Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), programa InvestEU in Erasmus+, Sklad za azil in migracije (AMF) ter program EU za zdravje (EU4Health); opozarja, da morajo države članice v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključiti namenske ukrepe za naložbe v otroke in mlade, da bi lahko dostopale do instrumenta za okrevanje v sklopu mehanizma za okrevanje in odpornost; želi spomniti na možnosti, ki jih ponuja evropski instrument za okrevanje, s katerimi se lahko zagotovita finančna podpora organizacijam, tudi nevladnim in dobrodelnim, ter socialna pomoč družinam v stiski; v zvezi s tem poziva vse države članice, ne samo tiste, ki jih je revščina otrok najbolj prizadela, naj za dejavnosti v sklopu evropskega jamstva za otroke namenijo vsaj 5 % sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj pri izvajanju jamstva za otroke upoštevajo posebni položaj otrok v stiski, zlasti tistih, ki so posebej prikrajšani; poudarja, da bi moralo jamstvo za otroke prispevati k doseganju cilja Konvencije OZN o pravicah invalidov glede prehoda z institucionalne oskrbe na oskrbo v družini ali skupnosti; poziva države članice, naj pri izvajanju jamstva za otroke upoštevajo vidik spola in presečni pristop; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi moralo jamstvo za otroke postati stalen instrument za preprečevanje in odpravljanje revščine otrok v EU na strukturiran način; poudarja očitno povezavo med instrumentom za okrevanje in jamstvom za otroke kot instrumentov EU za vlaganje v prihodnje generacije in zato poziva h krepitvi sinergij med obema programoma Unije, tudi zato, da bi v celoti in smiselno izvajali evropski steber socialnih pravic in evropsko strategijo o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi morale države članice oblikovati večletne nacionalne strategije za zmanjševanje revščine, kot so določene tudi v omogočitvenem pogoju 4.3 prihodnje uredbe o skupnih določbah za boj proti revščini otrok in socialni izključenosti, ter zagotoviti, da bodo dejansko prispevale k nacionalnim akcijskim načrtom za otroke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj odpravijo vso diskriminacijo pri dostopu do brezplačnega in kakovostnega otroškega varstva, izobraževanja, zdravstvenega varstva, ustrezne nastanitve in prehrane ter do rekreacijskih dejavnosti, da bi zagotovile popolno spoštovanje veljavne protidiskriminacijske unijske in nacionalne zakonodaje; poziva k takojšnjemu nadaljevanju pogajanj o horizontalni direktivi o preprečevanju diskriminacije kot ključnemu tozadevnemu instrumentu; spodbuja države članice, naj vlagajo ustrezna sredstva v odpravo segregacije v šolskih razredih in naj spodbujajo vključevanje, da bi otrokom zagotovili enako izhodišče v življenju in karseda hitro prekinili krog revščine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti, da se dostop do tekoče vode in sanitarnih storitev v Uniji močno razlikuje, pri čemer je povezava s kanalizacijskimi sistemi v severni, južni in srednji Evropi v povprečju od 80- do 90-odstotna, medtem ko je v vzhodni Evropi povezava s kanalizacijskimi sistemi in sistemi za čiščenje vode veliko nižja, in sicer 64-odstotna (18); opozarja, da je pomanjkljiv dostop do socialnih stanovanj ovira za otroke v gospodinjstvih z nižjimi dohodki; izraža zaskrbljenost, da veliko preveč otrok še vedno nima dostopa do osnovne oskrbe z vodo, sanitarij in prostorov za higieno ter da je ta nedostopnost osnovnih sanitarnih storitev še posebej pereča med najbolj ranljivimi in marginaliziranimi otroki; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo imel vsak otrok dostop do tekoče vode, sanitarij in prostorov za osebno higieno doma in v šoli; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj dajo prednost trajnemu reševanju stanovanjskega vprašanja za otroke brezdomce in njihove družine ter naj v svoje nacionalne akcijske načrte za jamstvo za otroke vključijo stanovanjske rešitve za otroke brezdomce in tiste, ki so izključeni s stanovanjskega trga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja izzive, povezane z revščino otrok, ki so specifični za mesta, zlasti pri obravnavanju resnih razmer na najbolj prikrajšanih mestnih območjih, ki bi jih bilo mogoče spregledati, ker ni večplastnih kazalnikov in kazalnikov kakovosti, s katerimi bi bilo mogoče razumeti dejansko stanje na terenu; poudarja, da je treba za to področje sprejeti posebne ukrepe in nameniti sredstva, da bi vzpostavili kakovostne, dostopne in vključujoče storitve za otroke v stiski in njihove družine, ki živijo na mestnih območjih; poudarja, da je treba v vse faze izvajanja jamstva za otroke vključiti lokalne in regionalne organe ter občine in akterje civilne družbe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj si prizadevajo za uresničitev ciljev, določenih v evropskem izobraževalnem prostoru (COM(2020)0625), in naj še naprej v celoti izvajajo vse ustrezne ukrepe, priporočene v akcijskem načrtu za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (COM(2020)0758) na področju izobraževanja in usposabljanja; poziva države članice, naj nemudoma imenujejo pristojne nacionalne koordinatorje z medsektorsko pristojnostjo in močnim mandatom, ki bodo imeli na voljo ustrezna sredstva; poziva, naj ti koordinatorji vsaki dve leti ustrezno poročajo o doseženem napredku pri vseh vidikih jamstva za otroke in redno izmenjujejo zglede dobre prakse s svojimi nacionalnimi kolegi; poziva Komisijo, naj zagotovi boljše institucionalno usklajevanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo oblikovanje in krepitev univerzalnih javnih omrežij za varstvo otrok, izobraževanje in zdravstveno varstvo z visokimi standardi kakovosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj v skladu s svojim akcijskim načrtom za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic pripravi predlog za revizijo barcelonskih ciljev in evropskega okvira kakovosti za predšolsko vzgojo in varstvo, da bi podprla nadaljnjo konvergenco med državami članicami k višjim standardom na področju predšolske vzgoje in varstva; poudarja, da morajo pobude EU podpirati spletno učenje in učenje na daljavo za prožnejše in bolj vključujoče osnovno in srednje izobraževanje, hkrati pa je treba ohraniti učenje v živo kot primarno obliko izobraževanja, ki je zajamčeno dostopna vsem otrokom, zlasti invalidnim; poziva države članice, naj premostijo digitalni razkorak, obenem pa povečajo internetno povezljivost in ji dajo prednost na oddaljenih in podeželskih območjih, saj 10 % gospodinjstev v EU še vedno nima dostopa do interneta; poziva k javno-zasebnemu partnerstvu na vseevropski ravni, da bi vlagali v zmanjševanje digitalnega razkoraka in otroke opolnomočili s pomočjo digitalnih in podjetniških spretnosti; poudarja, da je pomemben enak dostop do digitalne infrastrukture ter znanj in spretnosti za otroke, učitelje in starše v mestnih in podeželskih okoljih, da bi preprečili digitalni razkorak, pa tudi za otroke v oddaljenih in obrobnih regijah; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo finančno podporo območjem, ki potrebujejo tehnološke nadgradnje in celovito digitalno usposabljanje za učitelje in učence, da bi jim omogočili prilagoditev na nove tehnologije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj nujno obravnavajo motnje pri učenju in neenakosti v izobraževanju, ki so nastale zaradi pandemije covida-19, da bi otrokom karseda hitro omogočili izobraževanje na daljavo ter da bi predlagali dolgoročne rešitve za strukturne neenakosti; poziva države članice, naj ocenijo, izvajajo in spremljajo dostop do izobraževanja, zlasti za otroke iz ranljivih skupin in okolij, ter naj zagotovijo enako kakovostno izobraževanje v času pandemije ter spodbujajo digitalno pismenost in izobraževalna orodja, prilagojena za učenje na daljavo; je zaskrbljen, da bo v okviru okrevanja po krizi in potencialnega podaljšanja krize še bolj potreben boj proti revščini otrok in da bo revščina toliko bolj vplivala na otroke, ki so najranljivejša skupina med najbolj prikrajšanimi; poziva države članice, naj pripravijo rešitve glede imunizacije proti covidu-19 in, ko bodo postale splošno dostopne otrokom, dajo prednost kategorijam otrok, opredeljenih v jamstvu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da imajo lahko socialna podjetja in podjetniške dejavnosti s socialnim učinkom ključno vlogo pri zagotavljanju jamstva za otroke ter da so potrebne naložbe v krepitev zmogljivosti, dostop do financiranja ter podjetniško izobraževanje in usposabljanje na tem področju; poudarja, da je potrebna sinergija med jamstvom za otroke in prihodnjim akcijskim načrtom EU za socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da so strateške naložbe s socialnim učinkom ključnega pomena za zagotovitev, da kriza ne bo imela trajnih posledic za otroke, zlasti tiste, ki jih je že prizadela oziroma jim grozita revščina in socialna izključenost ter spadajo v skupine posebej prikrajšanih v skladu s priporočilom; poudarja, da je pomembno spodbujati javne in zasebne naložbe, da bi dosegli cilje jamstva, ter v zvezi s tem poudarja vlogo programa in sklada InvestEU, zlasti prek sklopov politike za socialne naložbe, znanja in spretnosti ter trajnostno infrastrukturo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo svoje sedanje proračunske postopke v zvezi s socialnimi izdatki, da bi poudarili posebne značilnosti, ki jih lahko imajo naložbe v otroke v primerjavi z običajnimi socialnimi izdatki, ko gre za donos, multiplikatorje in oportunitetne stroške; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja, da bi otroke zaščitili pred škodo in pred vsemi oblikami nasilja, tako da v sodelovanju s starši, učitelji, zdravstvenimi delavci in delavci v lokalnih skupnostih oblikujejo strategije za prepoznavanje ogroženih otrok ter te otroke prednostno obravnavajo pri ukrepih za preprečevanje in odzivanje; poziva države članice, naj preprečijo nasilje na podlagi spola in zaščitijo vsakega otroka, pri čemer naj posebno pozornost namenijo dekletom in mladim ženskam, tako da vzpostavijo ali okrepijo mehanizme spremljanja in poročanja ter posebne službe za odzivanje na primere nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da sta socialna zaščita in podpora družinam bistvenega pomena, in poziva pristojne nacionalne organe, naj zagotovijo ustrezne in dostopne sisteme socialne zaščite ter celovite sisteme za zaščito otrok, vključno z učinkovitim preprečevanjem, zgodnjim posredovanjem in družinsko podporo, da bi zagotovili varnost in zaščito otrok brez starševske oskrbe oziroma tistih, ki so v nevarnosti, da jo izgubijo, pa tudi ukrepe za podporo prehodu z institucionalne oskrbe na kakovostno družinsko oskrbo in oskrbo v skupnosti; poziva države članice, naj povečajo naložbe v sisteme za zaščito otrok in storitve socialnega varstva, saj so pomemben del izvajanja jamstva za otroke; poudarja, da so težave z duševnim in telesnim zdravjem zelo razširjene zaradi sedanjih omejitev gibanja, izoliranosti in izobraževalnega okolja, ter poziva države članice, naj prednostno vlagajo v varstvo duševnega in telesnega zdravja otrok; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj zagotovijo socialne storitve, tudi za zaščito mladoletnikov, ter zadostne finančne, tehnične in človeške vire; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj pripravijo posebne strategije za zaščito otrok pred spolno zlorabo in izkoriščanjem na spletu, saj otroci v osamitvi več časa preživijo na spletu, kar povečuje tveganje, da bodo izpostavljeni spletni zlorabi, vključno z otroško pornografijo in spletnim ustrahovanjem; poziva države članice, naj izvajajo informacijske kampanje za starše in otroke o nevarnostih, ki so jim otroci izpostavljeni v spletnem okolju; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z zasebnimi subjekti pri financiranju razvoja novih tehnologij za odkrivanje in odstranjevanje gradiva, ki vsebuje otroško pornografijo in spolno zlorabo otrok; |
| --- | --- |

24.

| 25. | želi spomniti, da je celovit pristop bistvenega pomena za rešitev otrok iz revščine in da mora vključevati prilagojeno podporo staršem; poziva države članice, naj povečajo naložbe v trajnostna delovna mesta in socialno podporo staršem, tudi med porodniškim in starševskim dopustom, ter naj izvajajo ciljno usmerjene politike zaposlovanja, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard, poštene delovne pogoje, dobro usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, vključujoč trg dela in višjo stopnjo zaposljivosti s poudarkom na poklicnem izobraževanju in usposabljanju, izpopolnjevanju in preusposabljanju; poziva države članice, naj te ukrepe vključijo v svoje nacionalne akcijske načrte za jamstvo za otroke; poudarja, da je treba vzpostaviti brezplačen dostop do varstva otrok, da bi starši lahko nemoteno ponovno začeli delati; poziva vse države članice, naj v pokojninskih sistemih priznajo obdobja oskrbe odvisnih otrok ter zagotovijo zadostno finančno in strokovno podporo ljudem, ki skrbijo za svoje invalidne družinske člane v skupnem gospodinjstvu; poudarja, da lahko skrb za sorodnike pogosto negativno vpliva na njihovo družinsko in poklicno življenje ter lahko povzroči izključenost in diskriminacijo; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe za zaščito dobrobiti otrok, ki so sami doma – ki jih starši migranti pustijo za seboj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da se predlog o ustreznih minimalnih plačah osredotoča na izboljšanje dohodkovnega položaja delavcev, tudi staršev in zlasti žensk; želi spomniti, da morajo dostojni delovni pogoji in poštene plače dopolnjevati ukrepe za boj proti revščini, vključno z jamstvom, pri tem pa upoštevati nacionalne posebnosti in spoštovati subsidiarnost; meni, da bi tak pristop izboljšal dobrobit otrok in zmanjšal neenakosti že v zgodnjem otroštvu, s čimer bi prekinili krog revščine; želi opomniti države članice, da priporočilo Komisije o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) (C(2021)1372) vsebuje smernice za postopen prehod z nujnih ukrepov, sprejetih za ohranitev delovnih mest med pandemijo, in novih ukrepov, potrebnih za okrevanje, na rast usmerjenega gospodarstva s številnimi novimi delovnimi mesti; pozdravlja predlog direktive o preglednosti plač, katerega namen je zmanjšati razlike v plačah med spoloma in s tem izboljšati finančno stabilnost žensk in ekonomsko neodvisnost na splošno ter prizadetim ženskam omogočiti, da se izognejo revščini in nasilju v družini; |
| --- | --- |

26.

| 27. | spodbuja države članice, naj rešijo problem zgodnjega opuščanja šolanja; poudarja, da bi morali v okviru okrepljenega jamstva za mlade (19) vsem mladim, starejšim od 15 let, v štirih mesecih od takrat, ko postanejo brezposelni ali prenehajo s formalnim izobraževanjem, ponuditi kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo; poleg tega poziva države članice, naj izvajajo okrepljeno jamstvo za mlade, zagotavljajo kakovostne ponudbe, tudi s poštenim plačilom, ter spodbujajo vključevanje mladih v njegove storitve; poudarja, da je pomembno poskrbeti za dopolnjevanje z jamstvom za otroke in evropsko strategijo za pravice invalidov, da bi se odzvali na potrebe invalidnih otrok ter jim zagotovili boljši dostop do osnovnih storitev in neodvisnega življenja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja oblikovanje mehanizmov za upravljanje, spremljanje, poročanje in ocenjevanje; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja napredek v evropskem semestru, tudi prek temu namenjenih kazalnikov iz pregleda socialnih kazalnikov, in po potrebi izda priporočila za posamezne države; poziva Komisijo, naj Parlament vključi v skupni okvir spremljanja in v delo Odbora za socialno zaščito; poudarja pomembno vlogo Odbora regij in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora pri spodbujanju dialoga z lokalnimi in regionalnimi organi ter civilno družbo; želi opozoriti, da je pomembno uvesti otrokove pravice in dobrobit kot parametre in kazalnike v priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra in v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic; poziva Komisijo, naj prilagodi pregled socialnih kazalnikov, tudi razčlenjene podatke, da bi upoštevali vse kategorije otrok v stiski, ki jih je opredelila Komisija, naj dodatno razvije primerjalno analizo za ocenjevanje in spremljanje učinka evropskega jamstva za otroke ter naj zasnuje institucionalno strukturo za vključevanje njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj pripravijo večletne nacionalne strategije za boj proti revščini in socialni izključenosti otrok ter nacionalne akcijske načrte v okviru evropskega jamstva za otroke na podlagi opredeljenih specifičnih skupin otrok v stiski, ciljev in potrebnih sredstev, ki naj bodo dodeljena, da bo spodbuden politični okvir postal resničnost; poudarja, da je treba opredeliti trdne in merljive cilje; želi opozoriti, da je pomembno vključiti vse pristojne regionalne in lokalne organe ter ustrezne deležnike, tudi iz socialnega gospodarstva, izobraževalnih ustanov, zasebnega sektorja, nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe, pa tudi otroke in starše; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o tem, kako poteka izvajanje jamstva; ponovno poudarja, da je treba izboljšati zbiranje kakovostnih razčlenjenih podatkov na ravni držav članic in ravni EU, da bi pomagali spremljati in ocenjevati napredek pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti otrok ter da bi služili kot podlaga za spremljanje in pripravo politik; v zvezi s tem pozdravlja vključitev nacionalnih okvirov za zbiranje podatkov v nacionalne akcijske načrte za izvajanje jamstva za otroke; poudarja, da morajo vse države članice razviti kakovostnejše kazalnike na vseh področjih ukrepanja jamstva za otroke, da bi ustrezno razumeli večrazsežnostne izzive, povezane z revščino otrok in socialno izključenostjo v izobraževanju in varstvu, zdravstvenem varstvu, nastanitvi in dostopu do ustrezne prehrane, ter da bi jamstvu omogočili, da doseže najbolj prikrajšane otroke; ponovno poudarja, kako pomembno je državam članicam omogočiti izmenjavo zgledov dobre prakse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Svet, naj hitro sprejme predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Svet, naj odpravi blokado direktive o zastopanosti žensk v upravnih odborih; poudarja, da zastopanost žensk na vodstvenih položajih vpliva na to, katero šolo in poklicno pot bodo dekleta in mlade ženske izbrale, ter prispeva k odpravi neenakosti v nekaterih sektorjih trga dela, kjer so ženske manj zastopane, in k izboljšanju delovnih pogojev v feminiziranih sektorjih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0020.

(2)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(3)  UL L 437, 28.12.2020, str. 30.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0090.

(5)  UL C 346, 27.9.2018, str. 156.

(6)  UL C 366, 27.10.2017, str. 19.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0371.

(9)  Zlasti pripombe št. 5 o splošnih ukrepih za izvajanje Konvencije o otrokovih pravicah in pripombe št. 6 o obravnavi otrok brez spremstva in otrok, ločenih od družine, zunaj države izvora, pripombe št. 10 o pravicah otrok v mladoletniškem sodstvu, pripombe št. 12 o pravici otroka, da je slišan, pripombe št. 13 o pravici otroka do svobode pred vsemi oblikami nasilja, pripombe št. 14 o pravici otroka, da se njegove koristi upoštevajo kot glavno vodilo pri odločanju, pripombe št. 15 o pravici otroka do uživanja najvišjega dosegljivega zdravstvenega standarda in pripombe št. 16 o obveznostih držav glede vpliva poslovnega sektorja na otrokove pravice.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0066.

(11)  UL C 449, 23.12.2020, str. 2.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0229.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0156.

(14)  UL L 59, 2.3.2013.

(15)  Študija Univerze v Pensilvaniji o visoki donosnosti naložb: https://www.impact.upenn.edu/early-childhood-toolkit/why-invest/what-is-the-return-on-investment/.

(16)  Combatting child poverty: An issue of fundamental rights (Boj proti revščini otrok: vprašanje temeljnih pravic), Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2018.

(17)  Study on the impact of parental deprivation on the children left behind by Moldovan migrants (Študija vpliva odsotnosti staršev na otroke, ki jih za seboj pustijo moldavski migranti), UNICEF http://www.childrenleftbehind.eu/wp-content/uploads/2011/05/2008_UNICEF-CRIC-et.al_._Moldova_ParentalDeprivation1.pdf.

(18)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/urban-waste-water-treatment/urban-waste-water-treatment-assessment-5.

(19)  UL C 372, 4.11.2020, str. 1.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/105

---

P9_TA(2021)0162

Dosegljivost in cenovna dostopnost testiranja na covid-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o dosegljivosti in cenovni dostopnosti testiranja na covid-19 (2021/2654(RSP))

(2021/C 506/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 4, 6, 9, 114, 153, 168, 169 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 6, 9, 114, 153, 168, 169 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. marca 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. marca 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130),

| — | ob upoštevanju veljavnega mednarodnega zdravstvenega pravilnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju veljavnega mednarodnega zdravstvenega pravilnika,

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2020/1595 z dne 28. oktobra 2020 o strategijah testiranja na COVID-19, vključno s hitrimi antigenskimi testi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2020/1595 z dne 28. oktobra 2020 o strategijah testiranja na COVID-19, vključno s hitrimi antigenskimi testi (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021 o skupnem okviru za uporabo in validacijo hitrih antigenskih testov ter vzajemno priznavanje rezultatov testov na COVID-19 v EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021 o skupnem okviru za uporabo in validacijo hitrih antigenskih testov ter vzajemno priznavanje rezultatov testov na COVID-19 v EU (3),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker ima vsak državljan EU pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev (4); |
| --- | --- |

A.

ker ima vsak državljan EU pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev (4);

| B. | ker je učinkovito testiranje ključno orodje za zajezitev širjenja virusa SARS-CoV-2 in njegovih različic, odkrivanje okužb ter omejevanje izolacije in karantenskih ukrepov ter bo še naprej imelo glavno vlogo pri omogočanju prostega gibanja ljudi ter zagotavljanju čezmejnega prevoza in čezmejnega opravljanja storitev med pandemijo; |
| --- | --- |

B.

ker je učinkovito testiranje ključno orodje za zajezitev širjenja virusa SARS-CoV-2 in njegovih različic, odkrivanje okužb ter omejevanje izolacije in karantenskih ukrepov ter bo še naprej imelo glavno vlogo pri omogočanju prostega gibanja ljudi ter zagotavljanju čezmejnega prevoza in čezmejnega opravljanja storitev med pandemijo;

| C. | ker so zadostne zmogljivosti testiranja in sekvenciranja nujne za spremljanje epidemioloških razmer in hitro odkrivanje novih različic virusa SARS-CoV-2; |
| --- | --- |

C.

ker so zadostne zmogljivosti testiranja in sekvenciranja nujne za spremljanje epidemioloških razmer in hitro odkrivanje novih različic virusa SARS-CoV-2;

| D. | ker je Komisija predlagala zakonodajni sveženj za evropsko zdravstveno unijo; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija predlagala zakonodajni sveženj za evropsko zdravstveno unijo;

| E. | ker se dosegljivost in cenovna dostopnost teh testov med državami članicami močno razlikujeta, zlasti ko gre za dostop do brezplačnih testov za najbolj izpostavljene delavce, vključno z delavci v zdravstvenem sektorju, na šolah, univerzah in v ustanovah za varstvo otrok; |
| --- | --- |

E.

ker se dosegljivost in cenovna dostopnost teh testov med državami članicami močno razlikujeta, zlasti ko gre za dostop do brezplačnih testov za najbolj izpostavljene delavce, vključno z delavci v zdravstvenem sektorju, na šolah, univerzah in v ustanovah za varstvo otrok;

| F. | ker je Komisija predlagala okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19, (potrdilo EU o COVID-19); |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija predlagala okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19, (potrdilo EU o COVID-19);

| G. | ker bi potrdilo EU o COVID-19 olajšalo prosto gibanje državljanov in prebivalcev EU; ker številne države članice od oseb, ki potujejo na njihovo ozemlje, še vedno zahtevajo, da pred prihodom ali po njem opravijo test na okužbo s COVID-19; |
| --- | --- |

G.

ker bi potrdilo EU o COVID-19 olajšalo prosto gibanje državljanov in prebivalcev EU; ker številne države članice od oseb, ki potujejo na njihovo ozemlje, še vedno zahtevajo, da pred prihodom ali po njem opravijo test na okužbo s COVID-19;

| H. | ker do uveljavitve uredbe o potrdilu EU o COVID-19 vsi državljani in prebivalci EU ne bodo cepljeni, ker jim cepivo še ni bilo na voljo ali ker se ne morejo ali ne želijo cepiti, in se bodo zato morali za olajšanje prostega pretoka zanašati na potrdila, ki temeljijo na testiranju ali preboleli bolezni; |
| --- | --- |

H.

ker do uveljavitve uredbe o potrdilu EU o COVID-19 vsi državljani in prebivalci EU ne bodo cepljeni, ker jim cepivo še ni bilo na voljo ali ker se ne morejo ali ne želijo cepiti, in se bodo zato morali za olajšanje prostega pretoka zanašati na potrdila, ki temeljijo na testiranju ali preboleli bolezni;

| I. | ker je test za dokaz prisotnosti pomnožene nukleinske kisline, ki je na seznamu, sestavljenem na podlagi Priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021, med predvidenimi testi za potrdilo EU o COVID-19; |
| --- | --- |

I.

ker je test za dokaz prisotnosti pomnožene nukleinske kisline, ki je na seznamu, sestavljenem na podlagi Priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021, med predvidenimi testi za potrdilo EU o COVID-19;

| J. | ker se sezonski delavci zaradi stroškov testov, prekarnih delovnih pogojev in omejenega dostopa do pravnega varstva soočajo s posebnimi izzivi v zvezi s testiranjem in samoizolacijo v korist javnega zdravja; |
| --- | --- |

J.

ker se sezonski delavci zaradi stroškov testov, prekarnih delovnih pogojev in omejenega dostopa do pravnega varstva soočajo s posebnimi izzivi v zvezi s testiranjem in samoizolacijo v korist javnega zdravja;

| K. | ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 nesorazmerno prizadela ranljivo prebivalstvo, etnične manjšine, oskrbovance domov ter nastanitvenih objektov za starejše, invalide in brezdomce; ker so ranljive skupine prebivalstva bolj v nevarnosti, da bodo finančno diskriminirane, če nimajo možnosti brezplačnega testiranja; |
| --- | --- |

K.

ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 nesorazmerno prizadela ranljivo prebivalstvo, etnične manjšine, oskrbovance domov ter nastanitvenih objektov za starejše, invalide in brezdomce; ker so ranljive skupine prebivalstva bolj v nevarnosti, da bodo finančno diskriminirane, če nimajo možnosti brezplačnega testiranja;

| L. | ker je učinkovito testiranje tudi ključni element strategije, katere cilj je spodbuditi oživitev gospodarstva in omogočiti normalno delovanje izobraževalnih in socialnih dejavnosti v državah članicah, tako da se bodo lahko popolnoma uresničevale temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

L.

ker je učinkovito testiranje tudi ključni element strategije, katere cilj je spodbuditi oživitev gospodarstva in omogočiti normalno delovanje izobraževalnih in socialnih dejavnosti v državah članicah, tako da se bodo lahko popolnoma uresničevale temeljne svoboščine;

| M. | ker vse države članice svojim državljanom in prebivalcem brezplačno zagotavljajo cepiva proti COVID-19, vendar le nekatere omogočajo brezplačne testiranje; ker morajo državljani in prebivalci drugih držav članic teste na COVID-19 pogosto drago plačati, zato pa je ta možnost za nekatere nedosegljiva in ustvarja tveganje diskriminacije na podlagi socialno-ekonomskega statusa; |
| --- | --- |

M.

ker vse države članice svojim državljanom in prebivalcem brezplačno zagotavljajo cepiva proti COVID-19, vendar le nekatere omogočajo brezplačne testiranje; ker morajo državljani in prebivalci drugih držav članic teste na COVID-19 pogosto drago plačati, zato pa je ta možnost za nekatere nedosegljiva in ustvarja tveganje diskriminacije na podlagi socialno-ekonomskega statusa;

| N. | ker bi morala biti testiranje in cepljenje brezplačna, da bi preprečili neenakost in diskriminacijo med cepljenimi in necepljenimi državljani in prebivalci EU; |
| --- | --- |

N.

ker bi morala biti testiranje in cepljenje brezplačna, da bi preprečili neenakost in diskriminacijo med cepljenimi in necepljenimi državljani in prebivalci EU;

| O. | ker bi države članice, ki zahtevajo dokazilo o testu na okužbo s COVID-19 zaradi omejitev prostega gibanja, uvedenih za omejitev širjenja virusa COVID-19, morale priznavati potrdila o testih, ki jih države članice izdajo v skladu s potrdilom EU o COVID-19; |
| --- | --- |

O.

ker bi države članice, ki zahtevajo dokazilo o testu na okužbo s COVID-19 zaradi omejitev prostega gibanja, uvedenih za omejitev širjenja virusa COVID-19, morale priznavati potrdila o testih, ki jih države članice izdajo v skladu s potrdilom EU o COVID-19;

| P. | ker bi morale biti jasne in uporabniku prijazne informacije o razpoložljivosti testiranja na COVID-19 v vseh državah članicah ter o cenah v primerih, ko testiranje ni brezplačno, na voljo na enem mestu; |
| --- | --- |

P.

ker bi morale biti jasne in uporabniku prijazne informacije o razpoložljivosti testiranja na COVID-19 v vseh državah članicah ter o cenah v primerih, ko testiranje ni brezplačno, na voljo na enem mestu;

| Q. | ker bi nizka zmogljivost testiranja in vprašanje cenovne dostopnosti testiranja na COVID-19 znatno ovirata uspešno odzivanje na pandemijo in prosto gibanje znotraj EU zaradi dela, zabave, združitve družine ali drugega; |
| --- | --- |

Q.

ker bi nizka zmogljivost testiranja in vprašanje cenovne dostopnosti testiranja na COVID-19 znatno ovirata uspešno odzivanje na pandemijo in prosto gibanje znotraj EU zaradi dela, zabave, združitve družine ali drugega;

| R. | ker 17 milijonov evropskih državljanov dela ali živi zunaj svoje države članice, več milijonov pa jih živi na obrobnih in mejnih območjih ter morajo redno, celo vsak dan, prečkati mejo; ker so bili ti državljani nesorazmerno prizadeti tudi zaradi težavnega in dragega testiranja; ker zahteve glede testiranja ali karantene še naprej povzročajo zamude in povečujejo stroške za čezmejni prevoz blaga in nudenje čezmejnih fizičnih storitev; |
| --- | --- |

R.

ker 17 milijonov evropskih državljanov dela ali živi zunaj svoje države članice, več milijonov pa jih živi na obrobnih in mejnih območjih ter morajo redno, celo vsak dan, prečkati mejo; ker so bili ti državljani nesorazmerno prizadeti tudi zaradi težavnega in dragega testiranja; ker zahteve glede testiranja ali karantene še naprej povzročajo zamude in povečujejo stroške za čezmejni prevoz blaga in nudenje čezmejnih fizičnih storitev;

| S. | ker se lahko tudi drugi potniki soočajo s številnimi ovirami, tudi finančnimi, in zapletenimi postopki, ki jih povzročajo zahteve po testiranju na COVID-19; |
| --- | --- |

S.

ker se lahko tudi drugi potniki soočajo s številnimi ovirami, tudi finančnimi, in zapletenimi postopki, ki jih povzročajo zahteve po testiranju na COVID-19;

| T. | ker so bili v tej pandemiji sprejeti številni ukrepi, tudi izjemni, za pomoč javnosti in gospodarstvu EU; |
| --- | --- |

T.

ker so bili v tej pandemiji sprejeti številni ukrepi, tudi izjemni, za pomoč javnosti in gospodarstvu EU;

| U. | ker je prosto gibanje načeloma pravica vseh državljanov EU in ker je treba v času krize sprejeti vse možne ukrepe, da bodo lahko vsi Evropejci enako uživali to pravico; |
| --- | --- |

U.

ker je prosto gibanje načeloma pravica vseh državljanov EU in ker je treba v času krize sprejeti vse možne ukrepe, da bodo lahko vsi Evropejci enako uživali to pravico;

| V. | ker je Komisija izvedla enotno naročilo cepiv proti COVID-19 v imenu vseh držav članic, s čimer je zagotovila dosegljivost in znižala cene za vse; |
| --- | --- |

V.

ker je Komisija izvedla enotno naročilo cepiv proti COVID-19 v imenu vseh držav članic, s čimer je zagotovila dosegljivost in znižala cene za vse;

| W. | ker je Komisija 18. decembra 2020 podpisala okvirno pogodbo z družbama Abbott in Roche za nakup več kot 20 milijonov hitrih antigenskih testov, s čimer so bili testi dani na voljo vsem državam članicam; |
| --- | --- |

W.

ker je Komisija 18. decembra 2020 podpisala okvirno pogodbo z družbama Abbott in Roche za nakup več kot 20 milijonov hitrih antigenskih testov, s čimer so bili testi dani na voljo vsem državam članicam;

| X. | ker je v izjemnih primerih (začasno) posredovanje na trgu potrebno in upravičeno, da se odpravijo ovire za prosti pretok na enotnem trgu, zagotovi poštena konkurenca in omogoči nudenje osnovnih proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

X.

ker je v izjemnih primerih (začasno) posredovanje na trgu potrebno in upravičeno, da se odpravijo ovire za prosti pretok na enotnem trgu, zagotovi poštena konkurenca in omogoči nudenje osnovnih proizvodov in storitev;

| 1. | poziva države članice, naj za potrebe potrdila EU o COVID-19 omogočijo splošno, dostopno, hitro in brezplačno testiranje, da bi zajamčile pravico do prostega gibanja v EU brez diskriminacije na podlagi ekonomskih ali finančnih zmožnosti, v skladu s členom 3 mandata Evropskega parlamenta za pogajanja o predlogu o digitalnem zelenem potrdilu (5); poudarja, da bi sicer, ko bo uvedeno potrdilo EU o COVID-19, neimunizirani državljani in prebivalci EU tvegali finančno diskriminacijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj zagotovijo brezplačno testiranje, zlasti za najbolj izpostavljene delavce, vključno z zdravstvenimi delavci in njihovimi pacienti, ter za šole, univerze in ustanove za varstvo otrok; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo začasno zgornjo mejo cen testov na COVID-19, ki se ne bodo opravljali zaradi potrdila EU o COVID-19 ali v okoliščinah, omenjenih v odstavku 2; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da potrdila EU o COVID-19, ki bodo temeljila na testih za dokaz prisotnosti pomnožene nukleinske kisline, ne bi smela povzročiti dodatnih neenakosti in socialnih razlik; poudarja, da je pošten in pravičen dostop do testiranja nujen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj medtem še naprej izvajajo Priporočilo Komisije (EU) 2020/1595, da bi zagotovili skupen pristop in učinkovitejše strategije testiranja po vsej EU, ter popolnoma izvajajo uredbo o potrdilu EU o COVID-19, ko bo sprejeta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostna sredstva in si še bolj prizadevajo v okviru inkubatorja Evropskega organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere, da bi razvili inovativne neinvazivne teste, tudi na različice, za otroke in ranljive skupine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morale Komisija in države članice pokazati večjo zavezanost zaščiti svojih državljanov in prebivalcev, katerih pravica do prostega gibanja ne bi smela biti odvisna od njihovega socialno-ekonomskega statusa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj mobilizira sredstva, da bi omogočila finančno pravično in nediskriminacijsko izvajanje interoperabilnega potrdila EU o COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice in Komisijo, naj izvedejo enotno naročilo kompletov za diagnostične teste in sklenejo pogodbe s ponudniki storitev laboratorijskih medicinskih analiz, da bi povečale zmogljivost testiranja na COVID-19 na ravni EU; poudarja, da je pri javnih naročilih na področju zdravstva treba imeti visoko raven preglednosti in nadzora; poudarja, da mora Komisija rezervirati dovolj proračunskih sredstev za nakup opreme iz tega odstavka, da bo lahko ukrepala hitro in prepričljivo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija omogočila prožnost pri pospešitvi carinskih formalnosti in oprostitvi plačila DDV za komplete za testiranje na COVID-19; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj zdravstvenim delavcem in usposobljenim izvajalcem omogočijo, da bodo zbirali podatke o testiranju in jih sporočali ustreznemu organu; poudarja, da je treba zmogljivosti za testiranje prilagoditi najnovejšim epidemiološkim podatkom in da je treba poročati o vseh rezultatih testov, tudi če so bili opravljeni v neakreditiranih testnih centrih ali objektih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam z aktiviranjem instrumenta za nujno pomoč za kritje stroškov testiranja na COVID-19, zahtevanjem prostovoljnih prispevkov držav članic, dodatnim financiranjem vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in zagotavljanjem brezplačnih cepiv; pričakuje, da bodo ta skupna prizadevanja navdih za povečanje dosegljivosti brezplačnega testiranja za državljane in prebivalce EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj na spletno mesto Re-open EU vključi jasne informacije o razpoložljivosti testiranja na COVID-19 in testnih mestih v vseh državah članicah ter hitro uvede aplikacijo, ki bo uporabnikom pomagala poiskati najbližje testno mesto za testiranje na COVID-19; poziva Komisijo, naj omogoči enostaven dostop do teh informacij prek vmesnika za aplikacijsko programiranje, da jih bodo lahko organizatorji potovanj enostavno delili s svojimi strankami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj povečajo zmogljivosti testiranja po vsej EU, tako s testi za dokaz prisotnosti pomnožene nukleinske kisline kot s hitrimi antigenskimi testi, zlasti v glavnih prometnih vozliščih in turističnih destinacijah, vključno z oddaljenimi in otoškimi regijami ter obmejnimi regijami, z uporabo mobilnih enot za testiranje in souporabo laboratorijskih zmogljivosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj pomaga nacionalnim organom pri vzpostavljanju testnih centrov, da se zagotovi, da bodo fizično blizu državljanom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 360, 30.10.2020, str. 43.

(2)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(3)  UL C 24, 22.1.2021, str. 1.

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0145.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek, 29. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/109

---

P9_TA(2021)0163

Odnosi med EU in Indijo

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih med EU in Indijo (2021/2023(INI))

(2021/C 506/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prihodnjega srečanja voditeljev EU in Indije, ki bo predvidoma 8. maja 2021 v Portu na Portugalskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega srečanja voditeljev EU in Indije, ki bo predvidoma 8. maja 2021 v Portu na Portugalskem,

| — | ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Indijo, sklenjenega leta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Indijo, sklenjenega leta 2004,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med EU in Indijo iz leta 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med EU in Indijo iz leta 1994,

| — | ob upoštevanju skupne izjave in strateškega partnerstva med EU in Indijo A Roadmap to 2025 (1) (Časovni načrt do leta 2025), sprejetega na virtualnem vrhu med EU in Indijo, ki je potekal 15. julija 2020, ter drugih nedavno podpisanih skupnih izjav, tudi na področju boja proti terorizmu, podnebja in energije, urbanizacije, migracij in mobilnosti ter partnerstva za vodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave in strateškega partnerstva med EU in Indijo A Roadmap to 2025 (1) (Časovni načrt do leta 2025), sprejetega na virtualnem vrhu med EU in Indijo, ki je potekal 15. julija 2020, ter drugih nedavno podpisanih skupnih izjav, tudi na področju boja proti terorizmu, podnebja in energije, urbanizacije, migracij in mobilnosti ter partnerstva za vodo,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 20. novembra 2018 z naslovom „Elementi strategije EU za Indijo“ (JOIN(2018)0028) ter s tem povezanih sklepov Sveta o strategiji EU za Indijo z dne 10. decembra 2018 (14634/18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 20. novembra 2018 z naslovom „Elementi strategije EU za Indijo“ (JOIN(2018)0028) ter s tem povezanih sklepov Sveta o strategiji EU za Indijo z dne 10. decembra 2018 (14634/18),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednika/visokega predstavnika in Komisije z dne 19. septembra 2018 z naslovom „Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU“ (JOIN(2018)0031) ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 15. oktobra 2018 (13097/18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednika/visokega predstavnika in Komisije z dne 19. septembra 2018 z naslovom „Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU“ (JOIN(2018)0031) ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 15. oktobra 2018 (13097/18),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o okrepljenem varnostnem sodelovanju EU v Aziji in z njo z dne 28. maja 2018 (9265/1/18 REV 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o okrepljenem varnostnem sodelovanju EU v Aziji in z njo z dne 28. maja 2018 (9265/1/18 REV 1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. septembra 2001 z naslovom Europe and Asia: A Strategic Framework for Enhanced Partnerships (Evropa in Azija: strateški okvir za okrepljeno partnerstvo) (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. septembra 2001 z naslovom Europe and Asia: A Strategic Framework for Enhanced Partnerships (Evropa in Azija: strateški okvir za okrepljeno partnerstvo) (COM(2001)0469),

| — | ob upoštevanju prihodnje uredbe o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje za obdobje 2021–2027 (2018/0243(COD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnje uredbe o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje za obdobje 2021–2027 (2018/0243(COD)),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (2), z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (3) ter z dne 13. septembra 2017 o političnih odnosih z Indijo (4) ter svojih drugih prejšnjih resolucij o Indiji, med njimi resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (2), z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (3) ter z dne 13. septembra 2017 o političnih odnosih z Indijo (4) ter svojih drugih prejšnjih resolucij o Indiji, med njimi resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 28. oktobra 2004 o odnosih med EU in Indijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 28. oktobra 2004 o odnosih med EU in Indijo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o pomorskem piratstvu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o pomorskem piratstvu (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja (9),

| — | ob upoštevanju 10. srečanja azijsko-evropskega parlamentarnega partnerstva (ASEP10), ki je potekalo 27. in 28. septembra 2018 v Bruslju, in izjave, ki je bila sprejeta na njem, ter 11. srečanja azijsko-evropskega parlamentarnega partnerstva (ASEP11), ki bo potekalo 26. in 27. maja 2021 v Phnom Penhu v Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 10. srečanja azijsko-evropskega parlamentarnega partnerstva (ASEP10), ki je potekalo 27. in 28. septembra 2018 v Bruslju, in izjave, ki je bila sprejeta na njem, ter 11. srečanja azijsko-evropskega parlamentarnega partnerstva (ASEP11), ki bo potekalo 26. in 27. maja 2021 v Phnom Penhu v Kambodži,

| — | ob upoštevanju dialoga na visoki ravni med EU in Indijo o trgovini in naložbah, ki je prvič potekal 5. februarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga na visoki ravni med EU in Indijo o trgovini in naložbah, ki je prvič potekal 5. februarja 2021,

| — | ob upoštevanju misije Odbora za zunanje zadeve v Indiji 21. in 22. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije Odbora za zunanje zadeve v Indiji 21. in 22. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice v letu 2021,

| — | ob upoštevanju specifičnih smernic EU o človekovih pravicah, med njimi tudi smernic o zagovornikih človekovih pravic in za varstvo in spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju specifičnih smernic EU o človekovih pravicah, med njimi tudi smernic o zagovornikih človekovih pravic in za varstvo in spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju dopisa Odbora za mednarodno trgovino in svojih pristojnosti v skladu s Prilogo VI k Poslovniku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa Odbora za mednarodno trgovino in svojih pristojnosti v skladu s Prilogo VI k Poslovniku,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0124/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0124/2021),

| A. | ker bosta EU in Indija predvidoma sklicali srečanje voditeljev, ki bo 8. maja 2021 v Portu na Portugalskem, v skladu s svojo zavezo o rednih srečanjih na najvišji ravni za krepitev strateškega partnerstva, vzpostavljenega leta 2004, da bi okrepili gospodarsko in politično sodelovanje; |
| --- | --- |

A.

ker bosta EU in Indija predvidoma sklicali srečanje voditeljev, ki bo 8. maja 2021 v Portu na Portugalskem, v skladu s svojo zavezo o rednih srečanjih na najvišji ravni za krepitev strateškega partnerstva, vzpostavljenega leta 2004, da bi okrepili gospodarsko in politično sodelovanje;

| B. | ker je strateško partnerstvo med EU in Indijo v zadnjih letih dobilo zagon, ki odraža ponovno politično voljo za krepitev njegove strateške razsežnosti, in se je iz gospodarskega partnerstva razvilo v odnos, ki obsega več sektorjev in odraža vse večjo geopolitično moč Indije ter skupne demokratične vrednote; |
| --- | --- |

B.

ker je strateško partnerstvo med EU in Indijo v zadnjih letih dobilo zagon, ki odraža ponovno politično voljo za krepitev njegove strateške razsežnosti, in se je iz gospodarskega partnerstva razvilo v odnos, ki obsega več sektorjev in odraža vse večjo geopolitično moč Indije ter skupne demokratične vrednote;

| C. | ker EU in Indijo kot največji demokraciji na svetu družijo močne politične, gospodarske, družbene in kulturne vezi; ker pa dvostranski odnosi še niso dosegli svojega polnega potenciala in zahtevajo okrepljeno politično udejstvovanje; ker so voditelji EU in Indije potrdili, da so zavezani ohranjanju in spodbujanju uspešnega multilateralizma in multilateralnega reda, ki temelji na pravilih ter v središču katerega sta Organizacija združenih narodov (OZN) in Svetovna trgovinska organizacija (STO); |
| --- | --- |

C.

ker EU in Indijo kot največji demokraciji na svetu družijo močne politične, gospodarske, družbene in kulturne vezi; ker pa dvostranski odnosi še niso dosegli svojega polnega potenciala in zahtevajo okrepljeno politično udejstvovanje; ker so voditelji EU in Indije potrdili, da so zavezani ohranjanju in spodbujanju uspešnega multilateralizma in multilateralnega reda, ki temelji na pravilih ter v središču katerega sta Organizacija združenih narodov (OZN) in Svetovna trgovinska organizacija (STO);

| D. | ker je Indija na regionalni in svetovni ravni vse pomembnejša ter je bistveno okrepila svojo vlogo donatorice, pa tudi gospodarske in vojaške sile; ker sta indijsko predsedovanje skupini G20 leta 2023 in njeno članstvo v varnostnem svetu OZN v obdobju 2021–2022 ter v Svetu OZN za človekove pravice v obdobju 2019–2021 ponovno poudarila potrebo po okrepitvi usklajevanja na področju svetovnega upravljanja in nadaljnjem spodbujanju skupne vizije multilateralizma, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

D.

ker je Indija na regionalni in svetovni ravni vse pomembnejša ter je bistveno okrepila svojo vlogo donatorice, pa tudi gospodarske in vojaške sile; ker sta indijsko predsedovanje skupini G20 leta 2023 in njeno članstvo v varnostnem svetu OZN v obdobju 2021–2022 ter v Svetu OZN za človekove pravice v obdobju 2019–2021 ponovno poudarila potrebo po okrepitvi usklajevanja na področju svetovnega upravljanja in nadaljnjem spodbujanju skupne vizije multilateralizma, ki temelji na pravilih;

| E. | ker je v strateškem okviru EU, ki je del globalne strategije EU, strategiji EU za Indijo, strategiji EU za povezovanje Evrope in Azije ter nastajajoči strategiji za indijsko-pacifiško regijo izpostavljeno, da je sodelovanje z Indijo na področju globalne agende EU ključnega pomena; ker bi moralo dvo- in večstransko sodelovanje v sedanjih razmerah povečanih svetovnih tveganj in vse večje tekmovalnosti med velikimi silami vključevati krepitev mednarodne varnosti, izboljšanje pripravljenosti in odzivanja na izredne svetovne zdravstvene razmere, kot je sedanja pandemija covida-19, povečanje svetovne gospodarske stabilnosti in vključujoče rasti ter izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN; |
| --- | --- |

E.

ker je v strateškem okviru EU, ki je del globalne strategije EU, strategiji EU za Indijo, strategiji EU za povezovanje Evrope in Azije ter nastajajoči strategiji za indijsko-pacifiško regijo izpostavljeno, da je sodelovanje z Indijo na področju globalne agende EU ključnega pomena; ker bi moralo dvo- in večstransko sodelovanje v sedanjih razmerah povečanih svetovnih tveganj in vse večje tekmovalnosti med velikimi silami vključevati krepitev mednarodne varnosti, izboljšanje pripravljenosti in odzivanja na izredne svetovne zdravstvene razmere, kot je sedanja pandemija covida-19, povečanje svetovne gospodarske stabilnosti in vključujoče rasti ter izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN;

| F. | ker ima Indija močno in rastoče gospodarstvo; ker je EU vodilna trgovinska partnerica Indije, Indija pa je 9. največja trgovinska partnerica EU; ker je Indijski ocean strateško pomemben za svetovno trgovino ter pomemben gospodarski in strateški interes za EU in Indijo; ker imata EU in Indija v indijsko-pacifiški regiji močne skupne interese, zlasti za ohranitev regije kot območja lojalne konkurence, neprekinjenih povezovalnih pomorskih poti, stabilnosti in varnosti; |
| --- | --- |

F.

ker ima Indija močno in rastoče gospodarstvo; ker je EU vodilna trgovinska partnerica Indije, Indija pa je 9. največja trgovinska partnerica EU; ker je Indijski ocean strateško pomemben za svetovno trgovino ter pomemben gospodarski in strateški interes za EU in Indijo; ker imata EU in Indija v indijsko-pacifiški regiji močne skupne interese, zlasti za ohranitev regije kot območja lojalne konkurence, neprekinjenih povezovalnih pomorskih poti, stabilnosti in varnosti;

| G. | ker bi moralo biti povezovanje pomemben element skupne strateške agende EU in Indije v skladu s strategijo EU za povezovanje Evrope in Azije; ker sta se EU in Indija na zadnjem vrhu dogovorili o načelih trajnostne povezljivosti in sklenili, da bosta proučili možnosti za izboljšanje povezljivosti med EU in Indijo ter posledično povezljivosti s tretjimi državami, tudi z državami iz indijsko-pacifiške regije; ker celovito povezovanje ne vključuje le fizične infrastrukture, kot so ceste in železnice, temveč tudi pomorske poti, digitalno infrastrukturo in okoljske dejavnike, s posebnim poudarkom na zelenem dogovoru EU; ker ima povezovanje geopolitično in preobrazbeno vlogo ter je trajnostno sredstvo za zagotavljanje rasti in delovnih mest; |
| --- | --- |

G.

ker bi moralo biti povezovanje pomemben element skupne strateške agende EU in Indije v skladu s strategijo EU za povezovanje Evrope in Azije; ker sta se EU in Indija na zadnjem vrhu dogovorili o načelih trajnostne povezljivosti in sklenili, da bosta proučili možnosti za izboljšanje povezljivosti med EU in Indijo ter posledično povezljivosti s tretjimi državami, tudi z državami iz indijsko-pacifiške regije; ker celovito povezovanje ne vključuje le fizične infrastrukture, kot so ceste in železnice, temveč tudi pomorske poti, digitalno infrastrukturo in okoljske dejavnike, s posebnim poudarkom na zelenem dogovoru EU; ker ima povezovanje geopolitično in preobrazbeno vlogo ter je trajnostno sredstvo za zagotavljanje rasti in delovnih mest;

| H. | ker bi moralo vodstvo EU in Indije spodbujati učinkovito podnebno diplomacijo ter zavezanost izvajanju Pariškega sporazuma in varstvu podnebja in okolja na svetovni ravni; |
| --- | --- |

H.

ker bi moralo vodstvo EU in Indije spodbujati učinkovito podnebno diplomacijo ter zavezanost izvajanju Pariškega sporazuma in varstvu podnebja in okolja na svetovni ravni;

| I. | ker lokalni in mednarodni opazovalci spoštovanja človekovih pravic poročajo, da zagovorniki človekovih pravic in novinarji v Indiji nimajo varnega delovnega okolja; ker je oktobra 2020 visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet indijsko vlado pozvala, naj zaščiti pravice zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, ter izrazila zaskrbljenost zaradi krčenja prostora, namenjenega organizacijam civilne družbe, odvzema prostosti zagovornikom človekovih pravic, obtožb oseb, ki so zgolj uveljavljale svojo pravico do svobode izražanja in mirnega zbiranja, ter uporabe zakonov za utišanje nestrinjanja, kot sta zakon o tujih virih financiranja in zakon o preprečevanju nezakonitih dejavnosti; |
| --- | --- |

I.

ker lokalni in mednarodni opazovalci spoštovanja človekovih pravic poročajo, da zagovorniki človekovih pravic in novinarji v Indiji nimajo varnega delovnega okolja; ker je oktobra 2020 visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet indijsko vlado pozvala, naj zaščiti pravice zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, ter izrazila zaskrbljenost zaradi krčenja prostora, namenjenega organizacijam civilne družbe, odvzema prostosti zagovornikom človekovih pravic, obtožb oseb, ki so zgolj uveljavljale svojo pravico do svobode izražanja in mirnega zbiranja, ter uporabe zakonov za utišanje nestrinjanja, kot sta zakon o tujih virih financiranja in zakon o preprečevanju nezakonitih dejavnosti;

| J. | ker je morala organizacija Amnesty International svoje urade v Indiji zapreti, saj so bili njeni bančni računi zamrznjeni zaradi domnevnih kršitev zakona o tujih virih financiranja, trije posebni poročevalci OZN pa so pozvali k spremembi zakonodaje in njeni uskladitvi s pravicami in obveznostmi Indije, določenimi v mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

J.

ker je morala organizacija Amnesty International svoje urade v Indiji zapreti, saj so bili njeni bančni računi zamrznjeni zaradi domnevnih kršitev zakona o tujih virih financiranja, trije posebni poročevalci OZN pa so pozvali k spremembi zakonodaje in njeni uskladitvi s pravicami in obveznostmi Indije, določenimi v mednarodnem pravu;

| K. | ker se po poročanju civilnodružbenih skupin ženske v Indiji soočajo s številnimi resnimi izzivi in kršitvami njihovih pravic, tudi v zvezi s kulturnimi, plemenskimi in tradicionalnimi praksami, spolnim nasiljem in nadlegovanjem ter trgovino z ljudmi; ker se pripadnice verskih manjšin soočajo z dvojno ranljivostjo, ki se še stopnjuje v primeru pripadnic nižjih kast; |
| --- | --- |

K.

ker se po poročanju civilnodružbenih skupin ženske v Indiji soočajo s številnimi resnimi izzivi in kršitvami njihovih pravic, tudi v zvezi s kulturnimi, plemenskimi in tradicionalnimi praksami, spolnim nasiljem in nadlegovanjem ter trgovino z ljudmi; ker se pripadnice verskih manjšin soočajo z dvojno ranljivostjo, ki se še stopnjuje v primeru pripadnic nižjih kast;

| L. | ker diskriminacija zaradi kaste kljub prepovedi ostaja sistemski problem v Indiji, tudi v upravnem sistemu kazenskega pravosodja, saj Dalitom preprečuje dostop do zaposlitve, izobraževanja, zdravstvenega varstva in proračunskih sredstev za njihov razvoj; |
| --- | --- |

L.

ker diskriminacija zaradi kaste kljub prepovedi ostaja sistemski problem v Indiji, tudi v upravnem sistemu kazenskega pravosodja, saj Dalitom preprečuje dostop do zaposlitve, izobraževanja, zdravstvenega varstva in proračunskih sredstev za njihov razvoj;

| M. | ker je Indija ena od držav, ki jih je nova pandemija covida-19 najbolj prizadela, saj je zabeležila več kot 11 milijonov potrjenih primerov in več kot 150 000 smrti, indijska vlada pa je dala pobudo, da se več milijonov enot cepiv podari državam v njenem neposrednem sosedstvu in ključnim partnerskim državam v Indijskem oceanu; |
| --- | --- |

M.

ker je Indija ena od držav, ki jih je nova pandemija covida-19 najbolj prizadela, saj je zabeležila več kot 11 milijonov potrjenih primerov in več kot 150 000 smrti, indijska vlada pa je dala pobudo, da se več milijonov enot cepiv podari državam v njenem neposrednem sosedstvu in ključnim partnerskim državam v Indijskem oceanu;

1.

priporoči Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj:

Splošni odnosi med EU in Indijo

Splošni odnosi med EU in Indijo

| (a) | še naprej izboljšujejo in poglabljajo strateško partnerstvo med EU in Indijo ter spoštujejo zavezo glede izvajanja rednih dialogov na več ravneh, vključno s srečanji na vrhu; |
| --- | --- |

(a)

še naprej izboljšujejo in poglabljajo strateško partnerstvo med EU in Indijo ter spoštujejo zavezo glede izvajanja rednih dialogov na več ravneh, vključno s srečanji na vrhu;

| (b) | utrdijo napredek pri strateškem partnerstvu, dosežen v obdobju po lanskoletnem vrhu, in zagotovijo oprijemljiv napredek glede prednostnih vprašanj, zlasti glede odpornega svetovnega zdravstva, podnebnih sprememb in zelene rasti, digitalizacije in novih tehnologij, povezljivosti, trgovine in naložb, zunanje, varnostne in obrambne politike ter človekovih pravic; |
| --- | --- |

(b)

utrdijo napredek pri strateškem partnerstvu, dosežen v obdobju po lanskoletnem vrhu, in zagotovijo oprijemljiv napredek glede prednostnih vprašanj, zlasti glede odpornega svetovnega zdravstva, podnebnih sprememb in zelene rasti, digitalizacije in novih tehnologij, povezljivosti, trgovine in naložb, zunanje, varnostne in obrambne politike ter človekovih pravic;

| (c) | ostanejo zavezani strategiji EU za Indijo iz leta 2018 in Časovnemu načrtu do leta 2025 ter ju v celoti izvajajo, usklajeno s sodelovanjem posameznih držav članic z Indijo; vzpostavijo jasna in javna merila za merjenje napredka tega načrta; zagotovijo parlamentarni nadzor nad politiko EU do Indije z rednimi izmenjavami z Odborom za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

(c)

ostanejo zavezani strategiji EU za Indijo iz leta 2018 in Časovnemu načrtu do leta 2025 ter ju v celoti izvajajo, usklajeno s sodelovanjem posameznih držav članic z Indijo; vzpostavijo jasna in javna merila za merjenje napredka tega načrta; zagotovijo parlamentarni nadzor nad politiko EU do Indije z rednimi izmenjavami z Odborom za zunanje zadeve;

| (d) | izkoriščajo polni potencial dvostranskih odnosov med dvema največjima demokracijama na svetu; ponovno poudarijo, da je potrebno poglobljeno partnerstvo, ki temelji na skupnih vrednotah svobode, demokracije, pluralizma, pravne države, enakosti, spoštovanja človekovih pravic, zavezanosti k spodbujanju vključujočega, doslednega svetovnega reda, ki temelji na pravilih, učinkovitega multilateralizma in trajnostnega razvoja, boja proti podnebnim spremembam ter spodbujanja miru in stabilnosti v svetu; |
| --- | --- |

(d)

izkoriščajo polni potencial dvostranskih odnosov med dvema največjima demokracijama na svetu; ponovno poudarijo, da je potrebno poglobljeno partnerstvo, ki temelji na skupnih vrednotah svobode, demokracije, pluralizma, pravne države, enakosti, spoštovanja človekovih pravic, zavezanosti k spodbujanju vključujočega, doslednega svetovnega reda, ki temelji na pravilih, učinkovitega multilateralizma in trajnostnega razvoja, boja proti podnebnim spremembam ter spodbujanja miru in stabilnosti v svetu;

| (e) | opozorijo na pomen Indije kot partnerice v globalnem boju proti podnebnim spremembam in degradaciji biotske raznovrstnosti ter pri zelenem prehodu na obnovljive vire energije in podnebno nevtralnost; utrdijo skupne načrte za polno izvajanje Pariškega sporazuma in njegovih nacionalno določenih prispevkov ter za skupno podnebno diplomacijo; |
| --- | --- |

(e)

opozorijo na pomen Indije kot partnerice v globalnem boju proti podnebnim spremembam in degradaciji biotske raznovrstnosti ter pri zelenem prehodu na obnovljive vire energije in podnebno nevtralnost; utrdijo skupne načrte za polno izvajanje Pariškega sporazuma in njegovih nacionalno določenih prispevkov ter za skupno podnebno diplomacijo;

| (f) | obudijo zahtevo Sveta iz leta 2018, v skladu s katero je treba institucionalno strukturo sporazuma o sodelovanju med EU in Indijo iz leta 1994 posodobiti v skladu z novimi skupnimi ambicijami in svetovnimi izzivi; vlijejo novih moči ideji o pogajanjih za sklenitev sporazuma o strateškem partnerstvu z močno parlamentarno razsežnostjo, ki po potrebi spodbuja stike in sodelovanje na državni ravni; |
| --- | --- |

(f)

obudijo zahtevo Sveta iz leta 2018, v skladu s katero je treba institucionalno strukturo sporazuma o sodelovanju med EU in Indijo iz leta 1994 posodobiti v skladu z novimi skupnimi ambicijami in svetovnimi izzivi; vlijejo novih moči ideji o pogajanjih za sklenitev sporazuma o strateškem partnerstvu z močno parlamentarno razsežnostjo, ki po potrebi spodbuja stike in sodelovanje na državni ravni;

| (g) | spodbujajo strukturiran medparlamentarni dialog, tudi s spodbujanjem Indije, naj ustanovi stalno delegacijo v spodnjem (Lok Sabha) in zgornjem domu (Rajya Sabha) indijskega parlamenta, ki bo ustrezala delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z Republiko Indijo, ter s spodbujanjem stikov med odbori; |
| --- | --- |

(g)

spodbujajo strukturiran medparlamentarni dialog, tudi s spodbujanjem Indije, naj ustanovi stalno delegacijo v spodnjem (Lok Sabha) in zgornjem domu (Rajya Sabha) indijskega parlamenta, ki bo ustrezala delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z Republiko Indijo, ter s spodbujanjem stikov med odbori;

| (h) | zagotovijo aktivno in redno sodelovanje predstavnikov evropske in indijske civilne družbe, tudi sindikatov, verskih in feminističnih organizacij, organizacij LGBTQI, okoljskih organizacij, gospodarskih zbornic in drugih deležnikov, ter posvetovanje z njimi pri razvoju, vzdrževanju in spremljanju odnosov med EU in Indijo; si v ta namen prizadevajo za vzpostavitev platforme EU in Indije za civilno družbo ter organizacijo srečanja mladih na vrhu med EU in Indijo kot spremljevalnega dogodka v okviru prihodnjih srečanj na vrhu med EU in Indijo, da bi se utrdili odnosi med mlajšimi generacijami; |
| --- | --- |

(h)

zagotovijo aktivno in redno sodelovanje predstavnikov evropske in indijske civilne družbe, tudi sindikatov, verskih in feminističnih organizacij, organizacij LGBTQI, okoljskih organizacij, gospodarskih zbornic in drugih deležnikov, ter posvetovanje z njimi pri razvoju, vzdrževanju in spremljanju odnosov med EU in Indijo; si v ta namen prizadevajo za vzpostavitev platforme EU in Indije za civilno družbo ter organizacijo srečanja mladih na vrhu med EU in Indijo kot spremljevalnega dogodka v okviru prihodnjih srečanj na vrhu med EU in Indijo, da bi se utrdili odnosi med mlajšimi generacijami;

| (i) | utrdijo prizadevanja javne diplomacije EU za izboljšanje medsebojnega razumevanja med EU, njenimi državami članicami in Indijo ter zagotovijo pomoč pri izboljšanju znanja obeh strani z vključitvijo akademikov, možganskih trustov in predstavnikov iz vse EU in Indije; |
| --- | --- |

(i)

utrdijo prizadevanja javne diplomacije EU za izboljšanje medsebojnega razumevanja med EU, njenimi državami članicami in Indijo ter zagotovijo pomoč pri izboljšanju znanja obeh strani z vključitvijo akademikov, možganskih trustov in predstavnikov iz vse EU in Indije;

Sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike

Sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike

| (j) | spodbujajo večjo sinergijo na področju zunanje in varnostne politike z ustreznimi obstoječimi mehanizmi dialoga in na forumih, ki so bili vzpostavljeni v skladu s časovnim načrtom do leta 2025, ter glede na nedavni strateški poudarek EU na okrepljenem varnostnem sodelovanju v Aziji in z njo, pri čemer ima Indija čedalje bolj pomembno in strateško vlogo; |
| --- | --- |

(j)

spodbujajo večjo sinergijo na področju zunanje in varnostne politike z ustreznimi obstoječimi mehanizmi dialoga in na forumih, ki so bili vzpostavljeni v skladu s časovnim načrtom do leta 2025, ter glede na nedavni strateški poudarek EU na okrepljenem varnostnem sodelovanju v Aziji in z njo, pri čemer ima Indija čedalje bolj pomembno in strateško vlogo;

| (k) | poudarijo, da se tesnejše sodelovanje med EU in Indijo na področju varnosti in obrambe ne bi smelo razumeti kot prispevanje k polarizaciji na indijsko-pacifiškem območju, temveč kot spodbujanje skupne varnosti, stabilnosti in mirnega razvoja; |
| --- | --- |

(k)

poudarijo, da se tesnejše sodelovanje med EU in Indijo na področju varnosti in obrambe ne bi smelo razumeti kot prispevanje k polarizaciji na indijsko-pacifiškem območju, temveč kot spodbujanje skupne varnosti, stabilnosti in mirnega razvoja;

| (l) | poudarijo, da sta potrebna tesnejše tematsko usklajevanje mednarodnih varnostnih politik in ukrepanje na področjih, kot so jedrska varnost ter neširjenje in nadzor orožja za množično uničevanje, blažitev kemičnega, biološkega in radiološkega orožja, spodbujanje preprečevanja regionalnih konfliktov in utrjevanja miru, boj proti piratstvu, pomorska varnost, boj proti terorizmu (tudi boj proti radikalizaciji in pranju denarja ter preprečevanje financiranja teroristov), nasilnemu ekstremizmu in dezinformacijskim kampanjam, pa tudi kibernetska varnost, hibridne grožnje in vesolje; poudarijo pomen dialoga o boju proti terorizmu med EU in Indijo; okrepijo medvojaške odnose in izmenjave, da bi okrepili strateško partnerstvo med EU in Indijo; |
| --- | --- |

(l)

poudarijo, da sta potrebna tesnejše tematsko usklajevanje mednarodnih varnostnih politik in ukrepanje na področjih, kot so jedrska varnost ter neširjenje in nadzor orožja za množično uničevanje, blažitev kemičnega, biološkega in radiološkega orožja, spodbujanje preprečevanja regionalnih konfliktov in utrjevanja miru, boj proti piratstvu, pomorska varnost, boj proti terorizmu (tudi boj proti radikalizaciji in pranju denarja ter preprečevanje financiranja teroristov), nasilnemu ekstremizmu in dezinformacijskim kampanjam, pa tudi kibernetska varnost, hibridne grožnje in vesolje; poudarijo pomen dialoga o boju proti terorizmu med EU in Indijo; okrepijo medvojaške odnose in izmenjave, da bi okrepili strateško partnerstvo med EU in Indijo;

| (m) | poudarijo, da EU in Indija spadata med sile, ki največ prispevajo k ohranjanju miru v okviru OZN, in sta predani zagovornici trajnega miru; spodbujajo razpravo in pobude za razširitev sodelovanja na področju ohranjanja miru; |
| --- | --- |

(m)

poudarijo, da EU in Indija spadata med sile, ki največ prispevajo k ohranjanju miru v okviru OZN, in sta predani zagovornici trajnega miru; spodbujajo razpravo in pobude za razširitev sodelovanja na področju ohranjanja miru;

| (n) | pozdravijo izvedbo šestih rednih posvetovanj med EU in Indijo o razoroževanju in neširjenju orožja ter spodbujajo Indijo, naj okrepi regionalno sodelovanje in sprejme konkretne ukrepe na tem področju; priznajo, da se je Indija pridružila trem pomembnim večstranskim sistemom kontrole izvoza, povezanim s širjenjem orožja, in spodbujajo tesnejše partnerstvo med EU in Indijo na teh forumih; |
| --- | --- |

(n)

pozdravijo izvedbo šestih rednih posvetovanj med EU in Indijo o razoroževanju in neširjenju orožja ter spodbujajo Indijo, naj okrepi regionalno sodelovanje in sprejme konkretne ukrepe na tem področju; priznajo, da se je Indija pridružila trem pomembnim večstranskim sistemom kontrole izvoza, povezanim s širjenjem orožja, in spodbujajo tesnejše partnerstvo med EU in Indijo na teh forumih;

| (o) | usklajujejo stališča in pobude na večstranskih forumih, zlasti v OZN, STO in G20, s prizadevanji za skupne cilje v skladu s skupnimi mednarodnimi vrednotami in standardi, okrepitev dialoga in dejansko uskladitev stališč v bran multilateralizma in mednarodnega reda, ki temelji na pravilih; sprožijo razprave o reformi varnostnega sveta OZN ter delovnih metod in podprejo predlog Indije za stalno članstvo v preoblikovanem varnostnem svetu OZN; |
| --- | --- |

(o)

usklajujejo stališča in pobude na večstranskih forumih, zlasti v OZN, STO in G20, s prizadevanji za skupne cilje v skladu s skupnimi mednarodnimi vrednotami in standardi, okrepitev dialoga in dejansko uskladitev stališč v bran multilateralizma in mednarodnega reda, ki temelji na pravilih; sprožijo razprave o reformi varnostnega sveta OZN ter delovnih metod in podprejo predlog Indije za stalno članstvo v preoblikovanem varnostnem svetu OZN;

| (p) | spodbujajo preprečevanje konfliktov in gospodarsko sodelovanje s podpiranjem pobud za regionalno povezovanje v južni Aziji, tudi znotraj Združenja za regionalno sodelovanje v južni Aziji (SAARC); |
| --- | --- |

(p)

spodbujajo preprečevanje konfliktov in gospodarsko sodelovanje s podpiranjem pobud za regionalno povezovanje v južni Aziji, tudi znotraj Združenja za regionalno sodelovanje v južni Aziji (SAARC);

| (q) | se oprejo na obširne izkušnje Indije v regiji in obstoječe pristope držav članic EU k indijsko-pacifiški regiji, da bi razvili proaktivno, celovito in realistično evropsko-indijsko-pacifiško strategijo na podlagi skupnih načel, vrednot in interesov, tudi ekonomskih interesov, ter mednarodnega prava; si prizadevajo za usklajevanje politik EU in Indije v zvezi z indijsko-pacifiško regijo, kjer je to primerno, ter razširijo sodelovanje na vsa področja skupnega interesa; ustrezno upoštevajo suverene politične odločitve drugih držav v regiji in dvostranske odnose EU z njimi; |
| --- | --- |

(q)

se oprejo na obširne izkušnje Indije v regiji in obstoječe pristope držav članic EU k indijsko-pacifiški regiji, da bi razvili proaktivno, celovito in realistično evropsko-indijsko-pacifiško strategijo na podlagi skupnih načel, vrednot in interesov, tudi ekonomskih interesov, ter mednarodnega prava; si prizadevajo za usklajevanje politik EU in Indije v zvezi z indijsko-pacifiško regijo, kjer je to primerno, ter razširijo sodelovanje na vsa področja skupnega interesa; ustrezno upoštevajo suverene politične odločitve drugih držav v regiji in dvostranske odnose EU z njimi;

| (r) | spodbujajo ambiciozno skupno delovanje s specifičnimi ukrepi pri usklajevanju razvojne in humanitarne pomoči, tudi na Bližnjem vzhodu in v Afriki, ter krepitvi demokratičnih procesov in boju proti avtoritarnim trendom in vsem oblikam ekstremizma, vključno z nacionalnim in verskim ekstremizmom; |
| --- | --- |

(r)

spodbujajo ambiciozno skupno delovanje s specifičnimi ukrepi pri usklajevanju razvojne in humanitarne pomoči, tudi na Bližnjem vzhodu in v Afriki, ter krepitvi demokratičnih procesov in boju proti avtoritarnim trendom in vsem oblikam ekstremizma, vključno z nacionalnim in verskim ekstremizmom;

| (s) | spobuja skupno delovanje pri usklajevanju ukrepov za zanesljivo preskrbo s hrano in pomoč pri nesrečah v skladu s humanitarnimi načeli, kot so določena v mednarodnem humanitarnem pravu, vštevši nepristranskost, nevtralnost in nediskriminacijo pri dostavi pomoči; |
| --- | --- |

(s)

spobuja skupno delovanje pri usklajevanju ukrepov za zanesljivo preskrbo s hrano in pomoč pri nesrečah v skladu s humanitarnimi načeli, kot so določena v mednarodnem humanitarnem pravu, vštevši nepristranskost, nevtralnost in nediskriminacijo pri dostavi pomoči;

| (t) | upoštevajo, da EU pozorno spremlja razmere v Kašmirju; ponovno poudarijo, da podpirajo stabilnost in umiritev odnosov med Indijo in Pakistanom, ki sta državi z jedrskim orožjem, ter ostanejo zavezani spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; spodbujajo izvajanje resolucij Varnostnega sveta OZN in poročil UNHCR o Kašmirju; pozovejo Indijo in Pakistan, naj upoštevata velike človeške, gospodarske in politične koristi, ki bi jih prinesla rešitev tega konflikta; |
| --- | --- |

(t)

upoštevajo, da EU pozorno spremlja razmere v Kašmirju; ponovno poudarijo, da podpirajo stabilnost in umiritev odnosov med Indijo in Pakistanom, ki sta državi z jedrskim orožjem, ter ostanejo zavezani spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; spodbujajo izvajanje resolucij Varnostnega sveta OZN in poročil UNHCR o Kašmirju; pozovejo Indijo in Pakistan, naj upoštevata velike človeške, gospodarske in politične koristi, ki bi jih prinesla rešitev tega konflikta;

| (u) | obnovijo prizadevanja EU za približevanje in ponovno vzpostavitev dobrih sosedskih odnosov med Indijo in Pakistanom na podlagi načel mednarodnega prava, v okviru izčrpnega dialoga in s postopnim pristopom, ki bi se začel z izvajanjem ukrepov za krepitev zaupanja; v zvezi s tem pozdravijo skupno izjavo Indije in Pakistana o premirju z dne 25. februarja 2021 kot pomemben korak k vzpostavitvi miru in stabilnosti v regiji; poudarijo pomen dvostranske razsežnosti pri prizadevanjih za vzpostavitev trajnega miru in za sodelovanje med Indijo in Pakistanom, ki bi pozitivno prispevala k varnosti in gospodarskemu razvoju v tej regiji; poudarijo, da je odgovornost za izgradnjo miru dolžnost obeh držav, ki sta jedrski sili; |
| --- | --- |

(u)

obnovijo prizadevanja EU za približevanje in ponovno vzpostavitev dobrih sosedskih odnosov med Indijo in Pakistanom na podlagi načel mednarodnega prava, v okviru izčrpnega dialoga in s postopnim pristopom, ki bi se začel z izvajanjem ukrepov za krepitev zaupanja; v zvezi s tem pozdravijo skupno izjavo Indije in Pakistana o premirju z dne 25. februarja 2021 kot pomemben korak k vzpostavitvi miru in stabilnosti v regiji; poudarijo pomen dvostranske razsežnosti pri prizadevanjih za vzpostavitev trajnega miru in za sodelovanje med Indijo in Pakistanom, ki bi pozitivno prispevala k varnosti in gospodarskemu razvoju v tej regiji; poudarijo, da je odgovornost za izgradnjo miru dolžnost obeh držav, ki sta jedrski sili;

| (v) | priznajo dolgoletno podporo, ki jo Indija zagotavlja Afganistanu, in njeno zavezanost prizadevanjem za utrjevanje miru, ki se osredotočajo na ljudi in izvajajo na lokalni ravni; si skupaj z Indijo in drugimi državami iz te regije v Afganistanu prizadevajo za spodbujanje stabilizacije, varnosti, mirnega reševanja sporov in demokratičnih vrednot, vključno s pravicami žensk; ponovno poudarijo, da bi miren in uspešen Afganistan koristil širši regiji; |
| --- | --- |

(v)

priznajo dolgoletno podporo, ki jo Indija zagotavlja Afganistanu, in njeno zavezanost prizadevanjem za utrjevanje miru, ki se osredotočajo na ljudi in izvajajo na lokalni ravni; si skupaj z Indijo in drugimi državami iz te regije v Afganistanu prizadevajo za spodbujanje stabilizacije, varnosti, mirnega reševanja sporov in demokratičnih vrednot, vključno s pravicami žensk; ponovno poudarijo, da bi miren in uspešen Afganistan koristil širši regiji;

| (w) | poudarijo, da ohranjanje miru, stabilnosti in pravice do plovbe v azijsko-pacifiški regiji ostaja ključnega pomena za interese EU in njenih držav članic; povečajo obojestransko angažiranost pri zagotavljanju, da trgovina v indijsko-pacifiški regiji ne bo ovirana; spodbujajo nadaljnjo skupno obravnavo Konvencije OZN o pomorskem pravu, tudi v zvezi s svobodo plovbe, ter okrepijo sodelovanje na področju pomorske varnosti in skupnih misij usposabljanj v indijsko-pacifiški regiji, da bi ohranili varnost in svobodo plovbe po povezovalnih pomorskih poteh (SLOC); opozarjajo, da bi moralo, zlasti zaradi rastočega regionalnega merjenja moči, sodelovanje z državami iz indijsko-pacifiške regije upoštevati načela odprtosti, blaginje, vključenosti, trajnostnosti, preglednosti, vzajemnosti in sposobnosti preživetja; začnejo dialog na visoki ravni med EU in Indijo o pomorskem sodelovanju z namenom povečanja obsega sedanjih posvetovanj o boju proti piratstvu ter izboljšanja interoperabilnosti in usklajevanja med operacijo EU NAVFOR Atalanta, indijskim centrom za združevanje informacij za regijo Indijskega oceana (Information Fusion Centre for the Indian Ocean Region IFC-IOR) in indijsko mornarico na področju pomorskega nadzora, pomoči pri nesrečah ter skupnih usposabljanj in vaj; |
| --- | --- |

(w)

poudarijo, da ohranjanje miru, stabilnosti in pravice do plovbe v azijsko-pacifiški regiji ostaja ključnega pomena za interese EU in njenih držav članic; povečajo obojestransko angažiranost pri zagotavljanju, da trgovina v indijsko-pacifiški regiji ne bo ovirana; spodbujajo nadaljnjo skupno obravnavo Konvencije OZN o pomorskem pravu, tudi v zvezi s svobodo plovbe, ter okrepijo sodelovanje na področju pomorske varnosti in skupnih misij usposabljanj v indijsko-pacifiški regiji, da bi ohranili varnost in svobodo plovbe po povezovalnih pomorskih poteh (SLOC); opozarjajo, da bi moralo, zlasti zaradi rastočega regionalnega merjenja moči, sodelovanje z državami iz indijsko-pacifiške regije upoštevati načela odprtosti, blaginje, vključenosti, trajnostnosti, preglednosti, vzajemnosti in sposobnosti preživetja; začnejo dialog na visoki ravni med EU in Indijo o pomorskem sodelovanju z namenom povečanja obsega sedanjih posvetovanj o boju proti piratstvu ter izboljšanja interoperabilnosti in usklajevanja med operacijo EU NAVFOR Atalanta, indijskim centrom za združevanje informacij za regijo Indijskega oceana (Information Fusion Centre for the Indian Ocean Region IFC-IOR) in indijsko mornarico na področju pomorskega nadzora, pomoči pri nesrečah ter skupnih usposabljanj in vaj;

| (x) | skupaj spodbujajo nadaljnji dialog, namenjen hitrejšemu sprejetju kodeksa ravnanja v Južnokitajskem morju, ki ne bi posegal v zakonite pravice nobenega naroda v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

(x)

skupaj spodbujajo nadaljnji dialog, namenjen hitrejšemu sprejetju kodeksa ravnanja v Južnokitajskem morju, ki ne bi posegal v zakonite pravice nobenega naroda v skladu z mednarodnim pravom;

| (y) | z zaskrbljenostjo upoštevajo poslabšanje odnosov med Indijo in Ljudsko republiko Kitajsko, do katerega je prišlo tudi zaradi kitajske ekspanzivne politike in precejšnega povečanja vojaške prisotnosti; podprejo mirno reševanje sporov, konstruktiven ter celovit dialog in spoštovanje mednarodnega prava na meji med Indijo in Kitajsko; |
| --- | --- |

(y)

z zaskrbljenostjo upoštevajo poslabšanje odnosov med Indijo in Ljudsko republiko Kitajsko, do katerega je prišlo tudi zaradi kitajske ekspanzivne politike in precejšnega povečanja vojaške prisotnosti; podprejo mirno reševanje sporov, konstruktiven ter celovit dialog in spoštovanje mednarodnega prava na meji med Indijo in Kitajsko;

| (z) | priznajo, da je Indija s svojim prispevkom k misijam za ohranjanje miru zavezana agendi za ženske, mir in varnost; okrepijo vzajemno zavezo izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325, vštevši razvoj nacionalnih akcijskih načrtov z ustreznimi dodelitvami proračunskih sredstev za učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

(z)

priznajo, da je Indija s svojim prispevkom k misijam za ohranjanje miru zavezana agendi za ženske, mir in varnost; okrepijo vzajemno zavezo izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325, vštevši razvoj nacionalnih akcijskih načrtov z ustreznimi dodelitvami proračunskih sredstev za učinkovito izvajanje;

| (aa) | spodbujajo skupno zavezo izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 2250, 2419 in 2535 o mladih, miru in varnosti, tudi z razvojem nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za mlade, mir in varnost z ustreznimi dodelitvami proračunskih sredstev in poudarkom na preprečevanju konfliktov; spodbujajo Indijo, naj skupaj z državami članicami EU vlaga v razvoj sposobnosti mladih in se poveže z mladinskimi organizacijami pri spodbujanju dialoga in odgovornosti; raziščejo nove načine vključevanja mladih v gradnjo pozitivnega miru in varnosti; |
| --- | --- |

(aa)

spodbujajo skupno zavezo izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 2250, 2419 in 2535 o mladih, miru in varnosti, tudi z razvojem nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za mlade, mir in varnost z ustreznimi dodelitvami proračunskih sredstev in poudarkom na preprečevanju konfliktov; spodbujajo Indijo, naj skupaj z državami članicami EU vlaga v razvoj sposobnosti mladih in se poveže z mladinskimi organizacijami pri spodbujanju dialoga in odgovornosti; raziščejo nove načine vključevanja mladih v gradnjo pozitivnega miru in varnosti;

Spodbujanje pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja

Spodbujanje pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja

| (ab) | postavijo človekove pravice in demokratične vrednote v središče sodelovanja EU z Indijo ter tako omogočijo v rezultate usmerjen ter konstruktiven dialog in boljše medsebojno razumevanje; v sodelovanju z Indijo razvijejo strategijo za obravnavanje vprašanj na področju človekovih pravic, zlasti pravic žensk, otrok ter etničnih in verskih manjšin ter svobode veroizpovedi in prepričanja, in vprašanj v zvezi s pravno državo, kot sta boj proti korupciji ter svobodno in varno okolje za neodvisne novinarje in civilno družbo, tudi za zagovornike človekovih pravic, in pomisleke glede človekovih pravic vključijo v širše partnerstvo med EU in Indijo; |
| --- | --- |

(ab)

postavijo človekove pravice in demokratične vrednote v središče sodelovanja EU z Indijo ter tako omogočijo v rezultate usmerjen ter konstruktiven dialog in boljše medsebojno razumevanje; v sodelovanju z Indijo razvijejo strategijo za obravnavanje vprašanj na področju človekovih pravic, zlasti pravic žensk, otrok ter etničnih in verskih manjšin ter svobode veroizpovedi in prepričanja, in vprašanj v zvezi s pravno državo, kot sta boj proti korupciji ter svobodno in varno okolje za neodvisne novinarje in civilno družbo, tudi za zagovornike človekovih pravic, in pomisleke glede človekovih pravic vključijo v širše partnerstvo med EU in Indijo;

| (ac) | izrazijo globoko zaskrbljenost glede indijskega zakona o spremembi državljanstva, ki je po mnenju Urada visokega komisarja OZN v svoji osnovi diskriminatoren do muslimanov in nevarno razdiralen; spodbujajo Indijo, naj zagotovi pravico do svobodnega prakticiranja in širjenja vere po lastni izbiri, določeno v 25. členu indijske ustave; si prizadevajo za odpravo in odvračanje od sovražnega govora, ki spodbuja k diskriminaciji ali nasilju ter ustvarja toksično okolje, v katerem lahko nestrpnost do verskih manjšin in nasilje nad njimi ostaneta nekaznovana; izmenjujejo dobro prakso glede usposabljanja policijskih sil glede strpnosti in mednarodnih standardov na področju človekovih pravic; priznajo povezavo med zakoni proti spreobrnitvi in nasiljem nad verskimi manjšinami, zlasti krščanskimi in muslimanskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

(ac)

izrazijo globoko zaskrbljenost glede indijskega zakona o spremembi državljanstva, ki je po mnenju Urada visokega komisarja OZN v svoji osnovi diskriminatoren do muslimanov in nevarno razdiralen; spodbujajo Indijo, naj zagotovi pravico do svobodnega prakticiranja in širjenja vere po lastni izbiri, določeno v 25. členu indijske ustave; si prizadevajo za odpravo in odvračanje od sovražnega govora, ki spodbuja k diskriminaciji ali nasilju ter ustvarja toksično okolje, v katerem lahko nestrpnost do verskih manjšin in nasilje nad njimi ostaneta nekaznovana; izmenjujejo dobro prakso glede usposabljanja policijskih sil glede strpnosti in mednarodnih standardov na področju človekovih pravic; priznajo povezavo med zakoni proti spreobrnitvi in nasiljem nad verskimi manjšinami, zlasti krščanskimi in muslimanskimi skupnostmi;

| (ad) | spodbujajo Indijo kot članico Sveta OZN za človekove pravice, naj upošteva vsa priporočila iz splošnega rednega pregleda, sprejme in olajša obiske posebnih poročevalcev OZN ter z njimi tesno sodeluje, tudi s posebnim poročevalcem OZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja, posebnim poročevalcem OZN za svobodo mirnega zbiranja in združevanja ter posebno poročevalko OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, za spremljanje razvoja državljanskega prostora ter temeljnih pravic in svoboščin kot del svoje zaveze, da bo spodbujala pristno udeležbo in uspešno vključevanje civilne družbe v spodbujanje in zaščito človekovih pravic; |
| --- | --- |

(ad)

spodbujajo Indijo kot članico Sveta OZN za človekove pravice, naj upošteva vsa priporočila iz splošnega rednega pregleda, sprejme in olajša obiske posebnih poročevalcev OZN ter z njimi tesno sodeluje, tudi s posebnim poročevalcem OZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja, posebnim poročevalcem OZN za svobodo mirnega zbiranja in združevanja ter posebno poročevalko OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, za spremljanje razvoja državljanskega prostora ter temeljnih pravic in svoboščin kot del svoje zaveze, da bo spodbujala pristno udeležbo in uspešno vključevanje civilne družbe v spodbujanje in zaščito človekovih pravic;

| (ae) | obravnavajo razmere na področju človekovih pravic in izzive, s katerimi se srečuje civilna družba v dialogu z indijskimi organi, zlasti pomisleke, ki so jih izrazili visoka komisarka OZN za človekove pravice in posebni poročevalci OZN, tudi na ravni vrhunskih srečanj; spodbujajo Indijo kot največjo demokracijo na svetu, naj pokaže svojo zavezanost spoštovanju, zaščiti in popolnemu uveljavljanju ustavno zagotovljenih pravic do svobode izražanja za vse, tudi na spletu, pravice do mirnega zbiranja in združevanja, tudi v zvezi z najnovejšimi obsežnimi protesti kmetov, ter svobode veroizpovedi in prepričanja; pozivajo Indijo, naj zagotovi varno okolje za delo in zaščito ter zagotavljanje temeljnih pravic in svoboščin zagovornikov človekovih pravic, okoljevarstvenikov, novinarjev in drugih akterjev civilne družbe, da ne bodo pod političnim ali gospodarskim pritiskom, ter naj preneha uporabljati zakone proti uporu in terorizmu, da bi omejili njihove zakonite dejavnosti, tudi v Džamuju in Kašmirju, naj odpravi splošne omejitve dostopa do interneta, pregleda zakone, da bi preprečili njihovo morebitno zlorabo za utišanje nestrinjanja in spreminjanje zakonov, ki spodbujajo diskriminacijo, ter olajša dostop do sodnega varstva in zagotovi odgovornost za kršitve človekovih pravic; obravnavajo škodljive vplive zakona o tujih virih financiranja na organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

(ae)

obravnavajo razmere na področju človekovih pravic in izzive, s katerimi se srečuje civilna družba v dialogu z indijskimi organi, zlasti pomisleke, ki so jih izrazili visoka komisarka OZN za človekove pravice in posebni poročevalci OZN, tudi na ravni vrhunskih srečanj; spodbujajo Indijo kot največjo demokracijo na svetu, naj pokaže svojo zavezanost spoštovanju, zaščiti in popolnemu uveljavljanju ustavno zagotovljenih pravic do svobode izražanja za vse, tudi na spletu, pravice do mirnega zbiranja in združevanja, tudi v zvezi z najnovejšimi obsežnimi protesti kmetov, ter svobode veroizpovedi in prepričanja; pozivajo Indijo, naj zagotovi varno okolje za delo in zaščito ter zagotavljanje temeljnih pravic in svoboščin zagovornikov človekovih pravic, okoljevarstvenikov, novinarjev in drugih akterjev civilne družbe, da ne bodo pod političnim ali gospodarskim pritiskom, ter naj preneha uporabljati zakone proti uporu in terorizmu, da bi omejili njihove zakonite dejavnosti, tudi v Džamuju in Kašmirju, naj odpravi splošne omejitve dostopa do interneta, pregleda zakone, da bi preprečili njihovo morebitno zlorabo za utišanje nestrinjanja in spreminjanje zakonov, ki spodbujajo diskriminacijo, ter olajša dostop do sodnega varstva in zagotovi odgovornost za kršitve človekovih pravic; obravnavajo škodljive vplive zakona o tujih virih financiranja na organizacije civilne družbe;

| (af) | spodbudijo Indijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za preiskovanje in preprečevanje nasilja in diskriminacije na podlagi spola in spodbujanje enakosti spolov in krepitev vloge žensk; obravnavajo vprašanje vse pogostejšega nasilja nad ženskami in deklicami v Indiji s spodbujanjem temeljitih preiskav nasilnih kaznivih dejanj zoper ženske in deklice ter z usposabljanjem uradnikov o opravljanju policijskega dela in preiskav, ki temelji na razumevanju travme, izvrševanjem učinkovitega nadzornega mehanizma za spremljanje izvajanja zakonodaje v zvezi s spolnim nasiljem proti ženskam in deklicam, ter pospešitvijo pravnih postopkov in izboljšanjem zaščite žrtev; |
| --- | --- |

(af)

spodbudijo Indijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za preiskovanje in preprečevanje nasilja in diskriminacije na podlagi spola in spodbujanje enakosti spolov in krepitev vloge žensk; obravnavajo vprašanje vse pogostejšega nasilja nad ženskami in deklicami v Indiji s spodbujanjem temeljitih preiskav nasilnih kaznivih dejanj zoper ženske in deklice ter z usposabljanjem uradnikov o opravljanju policijskega dela in preiskav, ki temelji na razumevanju travme, izvrševanjem učinkovitega nadzornega mehanizma za spremljanje izvajanja zakonodaje v zvezi s spolnim nasiljem proti ženskam in deklicam, ter pospešitvijo pravnih postopkov in izboljšanjem zaščite žrtev;

| (ag) | obravnavajo vprašanje vsesplošne kastne diskriminacije in pomembno vprašanje zagotovitve pravic skupnostim Adivasi na podlagi zakona o pravicah do uporabe gozdov; |
| --- | --- |

(ag)

obravnavajo vprašanje vsesplošne kastne diskriminacije in pomembno vprašanje zagotovitve pravic skupnostim Adivasi na podlagi zakona o pravicah do uporabe gozdov;

| (ah) | opozorijo, da EU že dolgo načelno zavrača smrtno kazen, in Indijo ponovno pozovejo, naj uvede moratorij na smrtno kazen, da bi jo dokončno odpravila; |
| --- | --- |

(ah)

opozorijo, da EU že dolgo načelno zavrača smrtno kazen, in Indijo ponovno pozovejo, naj uvede moratorij na smrtno kazen, da bi jo dokončno odpravila;

| (ai) | priznajo, da Indija pripravlja nacionalni akcijski načrt o podjetništvu in človekovih pravicah, da bi v celoti izvajala vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, opozorijo, da so vsa podjetja dolžna spoštovati človekove pravice vzdolž svojih vrednostnih verig, ter spodbudijo EU in Indijo, naj aktivno sodelujeta pri tekočih pogajanjih o pripravi zavezujoče pogodbe OZN o družbeni odgovornosti podjetij in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(ai)

priznajo, da Indija pripravlja nacionalni akcijski načrt o podjetništvu in človekovih pravicah, da bi v celoti izvajala vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, opozorijo, da so vsa podjetja dolžna spoštovati človekove pravice vzdolž svojih vrednostnih verig, ter spodbudijo EU in Indijo, naj aktivno sodelujeta pri tekočih pogajanjih o pripravi zavezujoče pogodbe OZN o družbeni odgovornosti podjetij in človekovih pravicah;

| (aj) | pozovejo Indijo, naj ratificira Konvencijo OZN proti mučenju in njen izbirni protokol ter Konvencijo OZN o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; |
| --- | --- |

(aj)

pozovejo Indijo, naj ratificira Konvencijo OZN proti mučenju in njen izbirni protokol ter Konvencijo OZN o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem;

| (ak) | spodbudijo Indijo, naj mednarodna prizadevanja na področju pravosodja dodatno podpre s podpisom Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (MKS); |
| --- | --- |

(ak)

spodbudijo Indijo, naj mednarodna prizadevanja na področju pravosodja dodatno podpre s podpisom Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (MKS);

| (al) | spodbujajo Indijo, naj še naprej zagotavlja zaščito osebam, ki bežijo pred nasiljem in preganjanjem, dokler se ne vzpostavijo pogoji za varno, dostojno in prostovoljno vrnitev, ter sprejme vse ukrepe za odpravo tveganj apatridnosti za skupnosti v Indiji; |
| --- | --- |

(al)

spodbujajo Indijo, naj še naprej zagotavlja zaščito osebam, ki bežijo pred nasiljem in preganjanjem, dokler se ne vzpostavijo pogoji za varno, dostojno in prostovoljno vrnitev, ter sprejme vse ukrepe za odpravo tveganj apatridnosti za skupnosti v Indiji;

| (am) | ponovno poudarijo, kako pomembno je čim prej začeti redni dialog med EU in Indijo o človekovih pravicah v skladu z zavezo iz časovnega načrta EU-Indija in v skladu s skupno namero o nadaljevanju srečanj po osmih letih brez tovrstnih srečanj, saj je to pomembna priložnost za obe strani, da razpravljata o preostalih vprašanjih s področja človekovih pravic in jih rešita; nadgradijo dialog na centralno raven in si prizadevajo, da bi ga osmislili s sodelovanjem na visoki ravni, določitvijo konkretnih zavez in meril napredka, obravnavanjem posameznih primerov in olajšanjem dialoga civilne družbe med EU in Indijo pred medvladnim dialogom; pozovejo ESZD, naj o doseženih rezultatih redno poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(am)

ponovno poudarijo, kako pomembno je čim prej začeti redni dialog med EU in Indijo o človekovih pravicah v skladu z zavezo iz časovnega načrta EU-Indija in v skladu s skupno namero o nadaljevanju srečanj po osmih letih brez tovrstnih srečanj, saj je to pomembna priložnost za obe strani, da razpravljata o preostalih vprašanjih s področja človekovih pravic in jih rešita; nadgradijo dialog na centralno raven in si prizadevajo, da bi ga osmislili s sodelovanjem na visoki ravni, določitvijo konkretnih zavez in meril napredka, obravnavanjem posameznih primerov in olajšanjem dialoga civilne družbe med EU in Indijo pred medvladnim dialogom; pozovejo ESZD, naj o doseženih rezultatih redno poroča Evropskemu parlamentu;

Trgovina za trajnostnost in blaginjo

Trgovina za trajnostnost in blaginjo

| (an) | opozorijo, da se je trgovina med EU in Indijo med letoma 2009 in 2019 povečala za več kot 70 % in da je spodbujanje tesnejših gospodarskih vezi v skupnem interesu; priznajo, da je Indija ustrezna alternativa za EU, ki želi diverzificirati svoje dobavne verige, in da je EU v agroživilskem sektorju največja trgovska partnerica Indije; |
| --- | --- |

(an)

opozorijo, da se je trgovina med EU in Indijo med letoma 2009 in 2019 povečala za več kot 70 % in da je spodbujanje tesnejših gospodarskih vezi v skupnem interesu; priznajo, da je Indija ustrezna alternativa za EU, ki želi diverzificirati svoje dobavne verige, in da je EU v agroživilskem sektorju največja trgovska partnerica Indije;

| (ao) | izkoristijo priložnost srečanja voditeljev EU in Indije za odprto obravnavanje sodelovanja na najvišji ravni na podlagi vrednot na področju trgovine in naložb; poudarijo, da je EU pripravljena razmisliti o začetku pogajanj o samostojnem sporazumu o zaščiti naložb, ki bi vlagateljem obeh strani zagotovil večjo pravno varnost in nadalje okrepil dvostranske trgovinske odnose; si prizadevajo za dosego skupnih in vzajemno koristnih ciljev na teh področjih, ki bi lahko prispevali k gospodarski rasti in inovacijam in ki so skladni s spoštovanjem univerzalnih človekovih pravic, vštevši pravice delavcev, spodbujanjem boja proti podnebnim spremembam in uresničevanjem ciljev trajnostnega razvoja iz Agende 2030 ter prispevajo k temu; |
| --- | --- |

(ao)

izkoristijo priložnost srečanja voditeljev EU in Indije za odprto obravnavanje sodelovanja na najvišji ravni na podlagi vrednot na področju trgovine in naložb; poudarijo, da je EU pripravljena razmisliti o začetku pogajanj o samostojnem sporazumu o zaščiti naložb, ki bi vlagateljem obeh strani zagotovil večjo pravno varnost in nadalje okrepil dvostranske trgovinske odnose; si prizadevajo za dosego skupnih in vzajemno koristnih ciljev na teh področjih, ki bi lahko prispevali k gospodarski rasti in inovacijam in ki so skladni s spoštovanjem univerzalnih človekovih pravic, vštevši pravice delavcev, spodbujanjem boja proti podnebnim spremembam in uresničevanjem ciljev trajnostnega razvoja iz Agende 2030 ter prispevajo k temu;

| (ap) | čim bolje izkoristijo zavezanost Indije multilateralizmu in mednarodnemu trgovinskemu redu, ki temelji na pravilih; spodbujajo odločilno vlogo Indije v prizadevanjih za reformo Svetovne trgovinske organizacije, ki trenutno potekajo; |
| --- | --- |

(ap)

čim bolje izkoristijo zavezanost Indije multilateralizmu in mednarodnemu trgovinskemu redu, ki temelji na pravilih; spodbujajo odločilno vlogo Indije v prizadevanjih za reformo Svetovne trgovinske organizacije, ki trenutno potekajo;

| (aq) | ocenijo, v kakšnem obsegu je treba posodobiti mandat Komisije za pogajanja, če je cilj sklenitev sporazuma o trgovini in sodelovanju, ki bi vključeval ambiciozne določbe o izvršljivem poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju, skladnem s Pariškim sporazumom, pa tudi ustrezne določbe v zvezi s pravicami in dolžnostmi vlagateljev ter človekovimi pravicami; zagotovijo konstruktivna pogajanja, obenem pa se zavedajo različnih ravni ambicioznosti na obeh straneh; v zvezi s tem gradijo na spodbudnem razvoju stališča indijskih organov glede njihove pripravljenosti na vključitev določb o trgovini in trajnostnem razvoju v prihodnji sporazum; |
| --- | --- |

(aq)

ocenijo, v kakšnem obsegu je treba posodobiti mandat Komisije za pogajanja, če je cilj sklenitev sporazuma o trgovini in sodelovanju, ki bi vključeval ambiciozne določbe o izvršljivem poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju, skladnem s Pariškim sporazumom, pa tudi ustrezne določbe v zvezi s pravicami in dolžnostmi vlagateljev ter človekovimi pravicami; zagotovijo konstruktivna pogajanja, obenem pa se zavedajo različnih ravni ambicioznosti na obeh straneh; v zvezi s tem gradijo na spodbudnem razvoju stališča indijskih organov glede njihove pripravljenosti na vključitev določb o trgovini in trajnostnem razvoju v prihodnji sporazum;

Odpornost s sektorskimi partnerstvi

Odpornost s sektorskimi partnerstvi

| (ar) | zaključijo pogajanja o partnerstvu za povezljivost z Indijo; podprejo to partnerstvo zlasti s financiranjem trajnostnih naložb v dvo- in večstranske digitalne in zelene infrastrukturne projekte v Indiji prek posojil in jamstev javnih in zasebnih subjektov EU, kot je Evropska investicijska banka (EIB), ter novega instrumenta za zunanje financiranje v skladu s potencialom, opisanim v strategiji EU za povezovanje Evrope in Azije; preučijo sinergije med sodelovanjem med EU in Indijo in sodelovanjem z državami južne Azije, pa tudi usklajevanje različnih strategij povezljivosti; |
| --- | --- |

(ar)

zaključijo pogajanja o partnerstvu za povezljivost z Indijo; podprejo to partnerstvo zlasti s financiranjem trajnostnih naložb v dvo- in večstranske digitalne in zelene infrastrukturne projekte v Indiji prek posojil in jamstev javnih in zasebnih subjektov EU, kot je Evropska investicijska banka (EIB), ter novega instrumenta za zunanje financiranje v skladu s potencialom, opisanim v strategiji EU za povezovanje Evrope in Azije; preučijo sinergije med sodelovanjem med EU in Indijo in sodelovanjem z državami južne Azije, pa tudi usklajevanje različnih strategij povezljivosti;

| (as) | zagotovijo, da pobude za povezljivost temeljijo na socialnih, okoljskih in fiskalnih standardih ter vrednotah trajnostnosti, preglednosti, vključenosti, pravne države, spoštovanja človekovih pravic in vzajemnosti ter so v celoti skladne z Okvirno konvencijo OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenimi pravnimi instrumenti, vštevši Pariški sporazum; |
| --- | --- |

(as)

zagotovijo, da pobude za povezljivost temeljijo na socialnih, okoljskih in fiskalnih standardih ter vrednotah trajnostnosti, preglednosti, vključenosti, pravne države, spoštovanja človekovih pravic in vzajemnosti ter so v celoti skladne z Okvirno konvencijo OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenimi pravnimi instrumenti, vštevši Pariški sporazum;

| (at) | priznajo strokovno znanje, ki ga ima Indija na področju obvladovanja naravnih nesreč; okrepijo sodelovanje z Indijo na področju izboljšanja pripravljenosti regije na naravne nesreče, tudi prek partnerstva v okviru koalicije za infrastrukturo, odporno na nesreče, ki predstavlja večstransko prizadevanje za povečanje raziskav in izmenjav znanja na področju obvladovanja tveganja v zvezi z infrastrukturo; |
| --- | --- |

(at)

priznajo strokovno znanje, ki ga ima Indija na področju obvladovanja naravnih nesreč; okrepijo sodelovanje z Indijo na področju izboljšanja pripravljenosti regije na naravne nesreče, tudi prek partnerstva v okviru koalicije za infrastrukturo, odporno na nesreče, ki predstavlja večstransko prizadevanje za povečanje raziskav in izmenjav znanja na področju obvladovanja tveganja v zvezi z infrastrukturo;

| (au) | okrepijo sodelovanje na področju trajnostne mobilnosti s konkretnimi ukrepi, kot so nadaljnji razvoj električne prometne infrastrukture in naložbe v železniške projekte; poudarijo ključno vlogo, ki jo ima železniški prevoz pri blaženju zastojev in onesnaževanja na večjih mestnih območjih, doseganju podnebnih ciljev in zagotavljanju odpornosti ključnih dobavnih verig, tudi v času kriz; |
| --- | --- |

(au)

okrepijo sodelovanje na področju trajnostne mobilnosti s konkretnimi ukrepi, kot so nadaljnji razvoj električne prometne infrastrukture in naložbe v železniške projekte; poudarijo ključno vlogo, ki jo ima železniški prevoz pri blaženju zastojev in onesnaževanja na večjih mestnih območjih, doseganju podnebnih ciljev in zagotavljanju odpornosti ključnih dobavnih verig, tudi v času kriz;

| (av) | podprejo nadaljnje sodelovanje na področju izzivov, povezanih s hitro urbanizacijo, tudi z izmenjavo znanja in primerov dobre prakse prek skupnih platform in sodelovanja med mesti, sodelovanjem na področju tehnologije pametnih mest in nadaljnjim financiranjem projektov mestnega prometa v Indiji s sredstvi Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

(av)

podprejo nadaljnje sodelovanje na področju izzivov, povezanih s hitro urbanizacijo, tudi z izmenjavo znanja in primerov dobre prakse prek skupnih platform in sodelovanja med mesti, sodelovanjem na področju tehnologije pametnih mest in nadaljnjim financiranjem projektov mestnega prometa v Indiji s sredstvi Evropske investicijske banke;

| (aw) | opozarjajo, da je Indija pomembna proizvajalka farmacevtskih izdelkov, generičnih zdravil in cepiv, zlasti v luči trenutne svetovne zdravstvene krize; spodbujajo skupna podjetja, naj zagotovijo univerzalni dostop do cepiv proti covidu-19; si prizadevajo za vodilno vlogo EU in Indije pri spodbujanju zdravja kot svetovnega javnega dobrega, zlasti s podporo večstranskim pobudam, vključno s pobudo COVAX, in pomočjo pri zagotavljanju univerzalnega dostopa do cepiv, zlasti v državah z nižjimi prihodki, predvsem prek sodelovanja na ustreznih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

(aw)

opozarjajo, da je Indija pomembna proizvajalka farmacevtskih izdelkov, generičnih zdravil in cepiv, zlasti v luči trenutne svetovne zdravstvene krize; spodbujajo skupna podjetja, naj zagotovijo univerzalni dostop do cepiv proti covidu-19; si prizadevajo za vodilno vlogo EU in Indije pri spodbujanju zdravja kot svetovnega javnega dobrega, zlasti s podporo večstranskim pobudam, vključno s pobudo COVAX, in pomočjo pri zagotavljanju univerzalnega dostopa do cepiv, zlasti v državah z nižjimi prihodki, predvsem prek sodelovanja na ustreznih mednarodnih forumih;

| (ax) | povečajo ambicije dvostranskega sodelovanja med EU in Indijo ter večstranskega sodelovanja na področju podnebnih sprememb, zlasti s pospešitvijo zelene rasti ter pravičnega in varnega prehoda na čisto energijo, zagotovitvijo podnebne nevtralnosti in povečanjem nacionalno določenih prispevkov; ohranijo skupni vodilni položaj v svetu na področju podpore Pariškemu sporazumu in se osredotočijo na uresničevanje agend za čisto energijo iz obnovljivih virov in za krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(ax)

povečajo ambicije dvostranskega sodelovanja med EU in Indijo ter večstranskega sodelovanja na področju podnebnih sprememb, zlasti s pospešitvijo zelene rasti ter pravičnega in varnega prehoda na čisto energijo, zagotovitvijo podnebne nevtralnosti in povečanjem nacionalno določenih prispevkov; ohranijo skupni vodilni položaj v svetu na področju podpore Pariškemu sporazumu in se osredotočijo na uresničevanje agend za čisto energijo iz obnovljivih virov in za krožno gospodarstvo;

| (ay) | potrdijo skupno zavezo, da si bosta EU in Indija kot večji svetovni proizvajalki toplogrednih plinov bolj usklajeno prizadevali za ublažitev učinkov podnebnih sprememb; upoštevajo vodilni položaj Indije na področju energije iz obnovljivih virov in napredek, ki je bil dosežen v partnerstvu med EU in Indijo za čisto energijo in podnebje; spodbujajo sodelovanje za doseganje nadaljnjega napredka na področju električne mobilnosti, trajnostnega hlajenja, baterijske tehnologije naslednje generacije, razpršene proizvodnje električne energije ter pravičnega prehoda v Indiji, kakor spodbujajo tudi naložbe na teh področjih; sprožijo razpravo o strateškem sodelovanju na področju redkih zemelj in ga ocenijo; okrepijo izvajanje partnerstva za trajnostno upravljanje voda; |
| --- | --- |

(ay)

potrdijo skupno zavezo, da si bosta EU in Indija kot večji svetovni proizvajalki toplogrednih plinov bolj usklajeno prizadevali za ublažitev učinkov podnebnih sprememb; upoštevajo vodilni položaj Indije na področju energije iz obnovljivih virov in napredek, ki je bil dosežen v partnerstvu med EU in Indijo za čisto energijo in podnebje; spodbujajo sodelovanje za doseganje nadaljnjega napredka na področju električne mobilnosti, trajnostnega hlajenja, baterijske tehnologije naslednje generacije, razpršene proizvodnje električne energije ter pravičnega prehoda v Indiji, kakor spodbujajo tudi naložbe na teh področjih; sprožijo razpravo o strateškem sodelovanju na področju redkih zemelj in ga ocenijo; okrepijo izvajanje partnerstva za trajnostno upravljanje voda;

| (az) | spodbujajo ambiciozno skupno agendo in svetovne ukrepe za biotsko raznovrstnost, tudi med pripravami na Konferenco pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 15) v maju 2021; |
| --- | --- |

(az)

spodbujajo ambiciozno skupno agendo in svetovne ukrepe za biotsko raznovrstnost, tudi med pripravami na Konferenco pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 15) v maju 2021;

| (ba) | si prizadevajo za skupen vodilni položaj pri določanju in spodbujanju mednarodnih standardov v digitalnem gospodarstvu, ki bodo temeljili na trajnostni in odgovorni digitalizaciji, ter okolja IKT, ki bo temeljilo na pravni državi in človekovih pravicah, ob hkratnem obravnavanju kibernetskih varnostnih groženj ter varovanju temeljnih pravic in svoboščin, vključno z varstvom osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(ba)

si prizadevajo za skupen vodilni položaj pri določanju in spodbujanju mednarodnih standardov v digitalnem gospodarstvu, ki bodo temeljili na trajnostni in odgovorni digitalizaciji, ter okolja IKT, ki bo temeljilo na pravni državi in človekovih pravicah, ob hkratnem obravnavanju kibernetskih varnostnih groženj ter varovanju temeljnih pravic in svoboščin, vključno z varstvom osebnih podatkov;

| (bb) | okrepijo ambicije EU glede digitalne povezljivosti z Indijo v okviru strategije EU za digitalno preobrazbo; sodelujejo z Indijo na področju razvoja in uporabe kritičnih tehnologij, ob upoštevanju velikih strateških in varnostnih posledic teh novih tehnologij; vlagajo v partnerstvo na področju digitalnih storitev in razvoj odgovorne umetne inteligence, ki temelji na človekovih pravicah; pozdravljajo prizadevanja Indije za visoko raven varstva osebnih podatkov, podobno splošni uredbi o varstvu podatkov, in še naprej podpirajo reformo varstva podatkov v Indiji; poudarijo vzajemne koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju; spodbujajo nadaljnje zbliževanje regulativnih okvirov za zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov in zasebnosti, tudi z morebitnimi sklepi o ustreznosti podatkov, da bi olajšali varne in zaščitene čezmejne podatkovne tokove ter tako omogočili tesnejše sodelovanje, zlasti v sektorju IKT in digitalnih storitev; ugotovijo, da bi uskladitev indijske in evropske zakonodaje o podatkih znatno olajšala medsebojno sodelovanje, trgovino ter varen prenos informacij in strokovnega znanja; si prizadevajo za sklenitev sporazumov z Indijo, podobnih mednarodnim sporazumom EU o mobilnem gostovanju; |
| --- | --- |

(bb)

okrepijo ambicije EU glede digitalne povezljivosti z Indijo v okviru strategije EU za digitalno preobrazbo; sodelujejo z Indijo na področju razvoja in uporabe kritičnih tehnologij, ob upoštevanju velikih strateških in varnostnih posledic teh novih tehnologij; vlagajo v partnerstvo na področju digitalnih storitev in razvoj odgovorne umetne inteligence, ki temelji na človekovih pravicah; pozdravljajo prizadevanja Indije za visoko raven varstva osebnih podatkov, podobno splošni uredbi o varstvu podatkov, in še naprej podpirajo reformo varstva podatkov v Indiji; poudarijo vzajemne koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju; spodbujajo nadaljnje zbliževanje regulativnih okvirov za zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov in zasebnosti, tudi z morebitnimi sklepi o ustreznosti podatkov, da bi olajšali varne in zaščitene čezmejne podatkovne tokove ter tako omogočili tesnejše sodelovanje, zlasti v sektorju IKT in digitalnih storitev; ugotovijo, da bi uskladitev indijske in evropske zakonodaje o podatkih znatno olajšala medsebojno sodelovanje, trgovino ter varen prenos informacij in strokovnega znanja; si prizadevajo za sklenitev sporazumov z Indijo, podobnih mednarodnim sporazumom EU o mobilnem gostovanju;

| (bc) | opozorijo, da je razvoj digitalnega sektorja bistvenega pomena za varnost in da mora vključevati diverzifikacijo dobavne verige proizvajalcev opreme s spodbujanjem odprte in interoperabilne omrežne arhitekture ter partnerstev za digitalizacijo, sklenjenih z akterji, ki imajo enake vrednote kot EU in tehnologijo uporabljajo v skladu s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

(bc)

opozorijo, da je razvoj digitalnega sektorja bistvenega pomena za varnost in da mora vključevati diverzifikacijo dobavne verige proizvajalcev opreme s spodbujanjem odprte in interoperabilne omrežne arhitekture ter partnerstev za digitalizacijo, sklenjenih z akterji, ki imajo enake vrednote kot EU in tehnologijo uporabljajo v skladu s temeljnimi pravicami;

| (bd) | sprejmejo učinkovite ukrepe, da bi olajšali mobilnost med EU in Indijo, tudi za migrante, študente, visoko usposobljene delavce in umetnike, ob upoštevanju razpoložljivih znanj in spretnosti ter potreb trga dela v EU in Indiji; priznajo, da tako Indija kot EU razpolagata z obsežnim naborom talentov na področju digitalizacije in umetne inteligence ter da sta razvoj strokovnega znanja na visoki ravni in sodelovanje na tem področju v njunem skupnem interesu; |
| --- | --- |

(bd)

sprejmejo učinkovite ukrepe, da bi olajšali mobilnost med EU in Indijo, tudi za migrante, študente, visoko usposobljene delavce in umetnike, ob upoštevanju razpoložljivih znanj in spretnosti ter potreb trga dela v EU in Indiji; priznajo, da tako Indija kot EU razpolagata z obsežnim naborom talentov na področju digitalizacije in umetne inteligence ter da sta razvoj strokovnega znanja na visoki ravni in sodelovanje na tem področju v njunem skupnem interesu;

| (be) | upoštevajo, da so izmenjave posameznikov ena od glavnih razsežnosti strateškega partnerstva; pozovejo k poglobljenemu partnerstvu na področju javnega izobraževanja, raziskav in inovacij ter kulturne izmenjave; pozovejo države članice EU in Indijo, naj vlagajo zlasti v zmogljivosti in vodenje mladih, da bi zagotovili njihovo smiselno vključevanje v politično in gospodarsko življenje; spodbujajo sodelovanje Indije, predvsem indijskih študentov in mladih strokovnjakov, v programih EU, kot so Obzorje Evropa, Evropski raziskovalni svet, program štipendij Marie Skłodowske-Curie in izmenjave posameznikov na področju izobraževanja in kulture; v zvezi s tem spodbujajo program Erasmus+ ter zagotovijo enako zastopanost študentk, znanstvenic, raziskovalk in strokovnjakinj v teh programih; še naprej tesno sodelujejo na področju raziskav in inovacij, vključno z na človeka osredotočenimi in etičnimi digitalnimi tehnologijami, ter spodbujajo izboljšanje digitalne pismenosti ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

(be)

upoštevajo, da so izmenjave posameznikov ena od glavnih razsežnosti strateškega partnerstva; pozovejo k poglobljenemu partnerstvu na področju javnega izobraževanja, raziskav in inovacij ter kulturne izmenjave; pozovejo države članice EU in Indijo, naj vlagajo zlasti v zmogljivosti in vodenje mladih, da bi zagotovili njihovo smiselno vključevanje v politično in gospodarsko življenje; spodbujajo sodelovanje Indije, predvsem indijskih študentov in mladih strokovnjakov, v programih EU, kot so Obzorje Evropa, Evropski raziskovalni svet, program štipendij Marie Skłodowske-Curie in izmenjave posameznikov na področju izobraževanja in kulture; v zvezi s tem spodbujajo program Erasmus+ ter zagotovijo enako zastopanost študentk, znanstvenic, raziskovalk in strokovnjakinj v teh programih; še naprej tesno sodelujejo na področju raziskav in inovacij, vključno z na človeka osredotočenimi in etičnimi digitalnimi tehnologijami, ter spodbujajo izboljšanje digitalne pismenosti ter znanj in spretnosti;

| (bf) | nadalje proučijo možnosti celovitega sodelovanja v okviru skupine G20 na področju zaposlitvenih in socialnih politik, kot so socialna zaščita, minimalna plača, vključevanje žensk na trg dela, ustvarjanje dostojnih delovnih mest ter varnost in zdravje pri delu; sodelujejo pri odpravljanju dela otrok s podpiranjem uporabe in spremljanjem spoštovanja konvencij Mednarodne organizacije dela št. 138 (Konvencija o minimalni starosti) in št. 182 (Konvencija o prepovedi najhujših oblik dela otrok), ki ju je Indija ratificirala junija 2017; |
| --- | --- |

(bf)

nadalje proučijo možnosti celovitega sodelovanja v okviru skupine G20 na področju zaposlitvenih in socialnih politik, kot so socialna zaščita, minimalna plača, vključevanje žensk na trg dela, ustvarjanje dostojnih delovnih mest ter varnost in zdravje pri delu; sodelujejo pri odpravljanju dela otrok s podpiranjem uporabe in spremljanjem spoštovanja konvencij Mednarodne organizacije dela št. 138 (Konvencija o minimalni starosti) in št. 182 (Konvencija o prepovedi najhujših oblik dela otrok), ki ju je Indija ratificirala junija 2017;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

1

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0012.

2

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0016.

3

(4)  UL C 337, 20.9.2018, str. 48.

4

(5)  UL C 174 E, 14.7.2005, str. 179.

5

(6)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 589.

6

(7)  UL C 58, 15.2.2018, str. 109.

7

(8)  UL C 261 E, 10.9.2013, str. 34.

8

(9)  UL C 215, 19.6.2018, str. 202.

9

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

torek, 27. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/119

---

P9_TA(2021)0116

Zahteva za odvzem imunitete Filipu De Manu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Filipu De Manu (2020/2271(IMM))

(2021/C 506/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Filipu De Manu, ki jo je 30. oktobra 2020 posredoval državni tožilec pri pritožbenem sodišču v Bruslju v okviru kazenskega postopka in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Filipu De Manu, ki jo je 30. oktobra 2020 posredoval državni tožilec pri pritožbenem sodišču v Bruslju v okviru kazenskega postopka in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju tega, da se je Filip De Man odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da se je Filip De Man odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju člena 59 ustave Kraljevine Belgije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 ustave Kraljevine Belgije,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0134/2021),

| A. | ker je državni tožilec pri pritožbenem sodišču v Bruslju posredoval zahtevo za odvzem poslanske imunitete Filipu De Manu, poslancu Evropskega parlamenta, izvoljenemu kot predstavniku Kraljevine Belgije, v zvezi s prometno nesrečo, pri kateri je nastala premoženjska škoda in pri kateri obstajajo obteževalne okoliščine kaznivega dejanja pobega, ki naj bi jo povzročil 1. maja 2019; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec pri pritožbenem sodišču v Bruslju posredoval zahtevo za odvzem poslanske imunitete Filipu De Manu, poslancu Evropskega parlamenta, izvoljenemu kot predstavniku Kraljevine Belgije, v zvezi s prometno nesrečo, pri kateri je nastala premoženjska škoda in pri kateri obstajajo obteževalne okoliščine kaznivega dejanja pobega, ki naj bi jo povzročil 1. maja 2019;

| B. | ker je bil Filip De Man obtožen, da je 1. maja 2019 v Vilvoordu trčil v prometni otok in se nato ni ustavil, temveč je nadaljeval pot do svojega doma; ker je policija ugotovila, da so deli njegovega vozila ostali na cestišču in da so bile na tleh vidne sledi, ki so vodile od kraja nesreče do poslančevega bivališča; ker je policija Filipa De Mana uspela zaslišati šele po številnih pozivih, pri čemer je ta navedel, da je dejansko trčil v betonski steber in da se ni mogel ustaviti zaradi množice, ki se je zbrala na ulici; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Filip De Man obtožen, da je 1. maja 2019 v Vilvoordu trčil v prometni otok in se nato ni ustavil, temveč je nadaljeval pot do svojega doma; ker je policija ugotovila, da so deli njegovega vozila ostali na cestišču in da so bile na tleh vidne sledi, ki so vodile od kraja nesreče do poslančevega bivališča; ker je policija Filipa De Mana uspela zaslišati šele po številnih pozivih, pri čemer je ta navedel, da je dejansko trčil v betonski steber in da se ni mogel ustaviti zaradi množice, ki se je zbrala na ulici;

| C. | ker je kaznivo dejanje, ki naj bi bilo storjeno, opredeljeno v členu 33 belgijskega zakona o nadzoru cestnega prometa z dne 16. marca 1968 in se kaznuje z zaporno kaznijo od petnajst dni do šest mesecev in denarno kaznijo od 200 do 2 000 EUR; |
| --- | --- |

C.

ker je kaznivo dejanje, ki naj bi bilo storjeno, opredeljeno v členu 33 belgijskega zakona o nadzoru cestnega prometa z dne 16. marca 1968 in se kaznuje z zaporno kaznijo od petnajst dni do šest mesecev in denarno kaznijo od 200 do 2 000 EUR;

| D. | ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obdolženec“ (2); |
| --- | --- |

D.

ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obdolženec“ (2);

| E. | ker poslanci Evropskega parlamenta v skladu s prvim pododstavkom člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države, na ozemlju vseh drugih držav članic pa imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom; |
| --- | --- |

E.

ker poslanci Evropskega parlamenta v skladu s prvim pododstavkom člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države, na ozemlju vseh drugih držav članic pa imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom;

| F. | ker člen 59, prvi odstavek, ustave Kraljevine Belgije določa, da „[s]e lahko v okviru kazenske zadeve član katerega koli od dveh domov med zasedanjem privede ali pozove neposredno pred sodišče ali se mu odvzame prostost le z dovoljenjem senata, katerega član je razen, kadar je zaloten pri storitvi kaznivega dejanja“; |
| --- | --- |

F.

ker člen 59, prvi odstavek, ustave Kraljevine Belgije določa, da „[s]e lahko v okviru kazenske zadeve član katerega koli od dveh domov med zasedanjem privede ali pozove neposredno pred sodišče ali se mu odvzame prostost le z dovoljenjem senata, katerega član je razen, kadar je zaloten pri storitvi kaznivega dejanja“;

| G. | ker lahko samo Evropski parlament odloči o tem, ali se bo imuniteta v posameznem primeru odvzela; ker lahko Evropski parlament pri sprejetju odločitve o odvzemu imunitete razumno upošteva navedbe poslanca (3); |
| --- | --- |

G.

ker lahko samo Evropski parlament odloči o tem, ali se bo imuniteta v posameznem primeru odvzela; ker lahko Evropski parlament pri sprejetju odločitve o odvzemu imunitete razumno upošteva navedbe poslanca (3);

| H. | ker domnevno kaznivo dejanje ni neposredno ali očitno povezano z opravljanjem dolžnosti Filipa De Mana kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne pomeni mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker domnevno kaznivo dejanje ni neposredno ali očitno povezano z opravljanjem dolžnosti Filipa De Mana kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne pomeni mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| I. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza, da gre za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca; |
| --- | --- |

I.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza, da gre za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca;

| 1. | sklene, da se Filipu De Manu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Kraljevine Belgije in Filipu De Manu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregoriu in Clementeju, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

(3)  Sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, točka 28.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/121

---

P9_TA(2021)0117

Zahteva za odvzem imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu (2020/2224(IMM))

(2021/C 506/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu, z dne 9. septembra 2020, ki jo je posredoval predsednik kazenskega oddelka X okrožnega sodišča Varšava-Śródmieście v Varšavi v povezavi s kazenskim postopkom, ki ga je proti Zdzisławu Krasnodębskemu začel na podlagi zasebne prijave, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 22. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu, z dne 9. septembra 2020, ki jo je posredoval predsednik kazenskega oddelka X okrožnega sodišča Varšava-Śródmieście v Varšavi v povezavi s kazenskim postopkom, ki ga je proti Zdzisławu Krasnodębskemu začel na podlagi zasebne prijave, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 22. oktobra 2020,

| — | po zagovoru Zdzisława Krasnodębskega v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Zdzisława Krasnodębskega v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105(2) in (5) ustave Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) in (5) ustave Republike Poljske,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0132/2021),

| A. | ker je predsednik kazenskega oddelka X okrožnega sodišča Varšava-Śródmieście (Poljska) 23. januarja 2020 posredoval zahtevo za odvzem poslanske imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu, ki mu jo je predložila zasebna stranka na podlagi nekaterih izjav Zdzisława Krasnodębskega med radijskim pogovorom 1. februarja 2019; ker je bil 19. februarja 2020 kazenski oddelek X okrožnega sodišča Varšava-Śródmieście obveščen, da se vprašanje pristojnosti organa obravnava v skladu s členom 9(1) in (12) Poslovnika, ki torej vpliva na dopustnost zahteve; ker je sodišče 18. maja 2020 vrhovno državno tožilstvo zaprosilo za pojasnila in ker je vrhovno državno tožilstvo 8. septembra 2020 navedlo, da „kadar je zahteva zasebna in državni tožilec v njej ne sodeluje, je za posredovanje zahteve za odvzem imunitete, ki jo predlaga zasebni prijavitelj, pristojno sodišče v skladu s členom 9(1) in (12) Poslovnika Evropskega parlamenta“ in da je treba pojem „pristojni organ“ razlagati ob upoštevanju člena 9(12) Poslovnika; ker so sodni organi posredovali zahtevo za odvzem poslanske imunitete v skladu s členom 9(12) Poslovnika in ker mora v skladu s členom 9(1) Poslovnika vsak zahtevek za odvzem poslanske imunitete predložiti „pristojni organ države članice“, pri čemer pojma nista enaka; |
| --- | --- |

A.

ker je predsednik kazenskega oddelka X okrožnega sodišča Varšava-Śródmieście (Poljska) 23. januarja 2020 posredoval zahtevo za odvzem poslanske imunitete Zdzisławu Krasnodębskemu, ki mu jo je predložila zasebna stranka na podlagi nekaterih izjav Zdzisława Krasnodębskega med radijskim pogovorom 1. februarja 2019; ker je bil 19. februarja 2020 kazenski oddelek X okrožnega sodišča Varšava-Śródmieście obveščen, da se vprašanje pristojnosti organa obravnava v skladu s členom 9(1) in (12) Poslovnika, ki torej vpliva na dopustnost zahteve; ker je sodišče 18. maja 2020 vrhovno državno tožilstvo zaprosilo za pojasnila in ker je vrhovno državno tožilstvo 8. septembra 2020 navedlo, da „kadar je zahteva zasebna in državni tožilec v njej ne sodeluje, je za posredovanje zahteve za odvzem imunitete, ki jo predlaga zasebni prijavitelj, pristojno sodišče v skladu s členom 9(1) in (12) Poslovnika Evropskega parlamenta“ in da je treba pojem „pristojni organ“ razlagati ob upoštevanju člena 9(12) Poslovnika; ker so sodni organi posredovali zahtevo za odvzem poslanske imunitete v skladu s členom 9(12) Poslovnika in ker mora v skladu s členom 9(1) Poslovnika vsak zahtevek za odvzem poslanske imunitete predložiti „pristojni organ države članice“, pri čemer pojma nista enaka;

| B. | ker je bil zasebni pregon Zdzisława Krasnodębskega prvotno vložen 6. maja 2019 pri okrožnem sodišču v Krakovu-Krowodrzi; ker je to sodišče 18. oktobra 2019, potem ko je po uradni dolžnosti ugotovilo, da je bil intervju, v katerem je sodeloval Zdzisław Krasnodębski, posnet v radijskem studiu v Varšavi, in ne v Krakovu, odločilo, da ni pristojno za odločanje o zadevi, in jo odstopilo okrožnemu sodišču Varšava-Śródmieście v Varšavi; |
| --- | --- |

B.

ker je bil zasebni pregon Zdzisława Krasnodębskega prvotno vložen 6. maja 2019 pri okrožnem sodišču v Krakovu-Krowodrzi; ker je to sodišče 18. oktobra 2019, potem ko je po uradni dolžnosti ugotovilo, da je bil intervju, v katerem je sodeloval Zdzisław Krasnodębski, posnet v radijskem studiu v Varšavi, in ne v Krakovu, odločilo, da ni pristojno za odločanje o zadevi, in jo odstopilo okrožnemu sodišču Varšava-Śródmieście v Varšavi;

| C. | ker je Zdzisław Krasnodębski v jutranjem intervjuju na radijski postaji 1. februarja 2019 zasebnega prijavitelja opisal kot „neznanega odvetnika“ in „gangsterja“, ki naj bi „vsepovprek obtoževal levico, desnico in sredino“; |
| --- | --- |

C.

ker je Zdzisław Krasnodębski v jutranjem intervjuju na radijski postaji 1. februarja 2019 zasebnega prijavitelja opisal kot „neznanega odvetnika“ in „gangsterja“, ki naj bi „vsepovprek obtoževal levico, desnico in sredino“;

| D. | ker naj bi Zdzisław Krasnodębski s temi pripombami zasebnega prijavitelja javno obrekoval, zaradi česar naj bi ta utrpel izgubo zaupanja, ki ga potrebuje za opravljanje svoje poslovne dejavnosti, in naj bi bil njegov ugled v javnosti prizadet, kar je kaznivo dejanje, za katerega se v skladu s členom 212(2) poljskega kazenskega zakonika pregon sproži z zasebno tožbo; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi Zdzisław Krasnodębski s temi pripombami zasebnega prijavitelja javno obrekoval, zaradi česar naj bi ta utrpel izgubo zaupanja, ki ga potrebuje za opravljanje svoje poslovne dejavnosti, in naj bi bil njegov ugled v javnosti prizadet, kar je kaznivo dejanje, za katerega se v skladu s členom 212(2) poljskega kazenskega zakonika pregon sproži z zasebno tožbo;

| E. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

E.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| F. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

F.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| G. | ker člen 105(2) in (5) Poljske ustave določa, da poslanec od dneva razglasitve volilnih rezultatov do dneva izteka njegovega mandata ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve sejma (spodnji dom parlamenta) in se ga ne sme pridržati ali prijeti brez privolitve sejma, razen, kadar se ga zaloti med storitvijo kaznivega dejanja in je njegovo pridržanje nujno za zagotovitev pravilnega poteka postopka; |
| --- | --- |

G.

ker člen 105(2) in (5) Poljske ustave določa, da poslanec od dneva razglasitve volilnih rezultatov do dneva izteka njegovega mandata ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve sejma (spodnji dom parlamenta) in se ga ne sme pridržati ali prijeti brez privolitve sejma, razen, kadar se ga zaloti med storitvijo kaznivega dejanja in je njegovo pridržanje nujno za zagotovitev pravilnega poteka postopka;

| H. | ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi Zdzisław Krasnodębski izrazil pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi Zdzisław Krasnodębski izrazil pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| I. | ker v tem primeru Parlament ni odkril dokazov o obstoju fumus persecutionis, to je utemeljenega suma, da je bil postopek začet z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca v njegovi vlogi poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker v tem primeru Parlament ni odkril dokazov o obstoju fumus persecutionis, to je utemeljenega suma, da je bil postopek začet z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca v njegovi vlogi poslanca Evropskega parlamenta;

| J. | ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (2); |
| --- | --- |

J.

ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (2);

| K. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki, povezanimi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

K.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki, povezanimi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| 1. | sklene, da se Zdzisławu Krasnodębskemu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Poljske in Robertu Zdzisławu Krasnodębskemu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/123

---

P9_TA(2021)0118

Zahteva za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos) (2020/2240(IMM))

(2021/C 506/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos), ki jo je 23. oktobra 2020 posredoval državni tožilec kasacijskega sodišča Helenske republike v zvezi z izvršitvijo obsodilnih odločb pritožbenega sodišča v Atenah št. 2425, 2473, 2506 in 2644/2020 zoper njega (prvi senat treh sodnikov, ki odloča o kazenskih zadevah), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 11. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos), ki jo je 23. oktobra 2020 posredoval državni tožilec kasacijskega sodišča Helenske republike v zvezi z izvršitvijo obsodilnih odločb pritožbenega sodišča v Atenah št. 2425, 2473, 2506 in 2644/2020 zoper njega (prvi senat treh sodnikov, ki odloča o kazenskih zadevah), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 11. novembra 2020,

| — | po zagovoru Joanisa Lagosa v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Joanisa Lagosa v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 62 ustave Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 ustave Helenske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0136/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0136/2021),

| A. | ker je državni tožilec, pristojen za ta postopek, zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Joanisu Lagosu (Joanis Lagos (Ioannis Lagos)), da bi lahko zoper njega izvršili obsodilno odločbo, s katero je določena enotna zaporna kazen trinajst (13) let in osem (8) mesecev ter enotna denarna kazen v višini tisoč tristo (1 300) EUR za tri kazniva dejanja, od katerih je eno hujše; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec, pristojen za ta postopek, zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Joanisu Lagosu (Joanis Lagos (Ioannis Lagos)), da bi lahko zoper njega izvršili obsodilno odločbo, s katero je določena enotna zaporna kazen trinajst (13) let in osem (8) mesecev ter enotna denarna kazen v višini tisoč tristo (1 300) EUR za tri kazniva dejanja, od katerih je eno hujše;

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| C. | ker je bil Joanis Lagos v Evropski parlament izvoljen 2. julija 2019, zahteva za odvzem imunitete pa se nanaša na dejstva in obtožbo pred pridobitvijo statusa poslanca Evropskega parlamenta in torej imunitete poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Joanis Lagos v Evropski parlament izvoljen 2. julija 2019, zahteva za odvzem imunitete pa se nanaša na dejstva in obtožbo pred pridobitvijo statusa poslanca Evropskega parlamenta in torej imunitete poslanca Evropskega parlamenta;

| D. | ker se v skladu s členom 62 ustave Helenske republike proti poslancem v času njihovega mandata ne sme začeti kazenski postopek, ne sme se jim odvzeti prostost, jih zapreti ali drugače pridržati brez dovoljenja poslanske zbornice; |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu s členom 62 ustave Helenske republike proti poslancem v času njihovega mandata ne sme začeti kazenski postopek, ne sme se jim odvzeti prostost, jih zapreti ali drugače pridržati brez dovoljenja poslanske zbornice;

| E. | ker je bil Joanis Lagos spoznan za krivega (a) kaznivega dejanja članstva in vodenja hudodelske združbe (člen 187(1) in (3) kazenskega zakonika), storjenega v Atenah med letom 2008 in danes, (b) kaznivega dejanja zgolj posedovanja orožja (zakon št. 2168/1993), katerega je bil obdolžen po dovoljeni spremembi obtožnice, ki se je prvotno nanašala na kvalificirano kaznivo posedovanja orožja, ki je bilo storjeno v Perami (Atika) 30. septembra 2013, in (c) kaznivega dejanja povezanega s signalnim strelnim orožjem in ognjemetom (zakon št. 456/1976), storjenega 29. septembra 2013; |
| --- | --- |

E.

ker je bil Joanis Lagos spoznan za krivega (a) kaznivega dejanja članstva in vodenja hudodelske združbe (člen 187(1) in (3) kazenskega zakonika), storjenega v Atenah med letom 2008 in danes, (b) kaznivega dejanja zgolj posedovanja orožja (zakon št. 2168/1993), katerega je bil obdolžen po dovoljeni spremembi obtožnice, ki se je prvotno nanašala na kvalificirano kaznivo posedovanja orožja, ki je bilo storjeno v Perami (Atika) 30. septembra 2013, in (c) kaznivega dejanja povezanega s signalnim strelnim orožjem in ognjemetom (zakon št. 456/1976), storjenega 29. septembra 2013;

| F. | ker je odločba pritožbenega sodišča v Atenah takoj izvršljiva, saj je sodišče razsodilo, da pritožba zoper to odločbo nima odložilnega učinka; |
| --- | --- |

F.

ker je odločba pritožbenega sodišča v Atenah takoj izvršljiva, saj je sodišče razsodilo, da pritožba zoper to odločbo nima odložilnega učinka;

| G. | ker se je Odbor za pravne zadeve seznanil z dokumenti, ki jih je članom odbora predložil Joanis Lagos v skladu s členom 9(6) Poslovnika in so po njegovem mnenju pomembni za postopek; |
| --- | --- |

G.

ker se je Odbor za pravne zadeve seznanil z dokumenti, ki jih je članom odbora predložil Joanis Lagos v skladu s členom 9(6) Poslovnika in so po njegovem mnenju pomembni za postopek;

| H. | ker se izvršitev obsodilne odločbe ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Joanis Lagos izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker se izvršitev obsodilne odločbe ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Joanis Lagos izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| I. | ker se Odbor za pravne zadeve v skladu s členom 9(8) Poslovnika Evropskega parlamenta v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti se ne izreče o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se pripisujejo poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera; |
| --- | --- |

I.

ker se Odbor za pravne zadeve v skladu s členom 9(8) Poslovnika Evropskega parlamenta v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti se ne izreče o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se pripisujejo poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera;

| J. | ker ni naloga Evropskega parlamenta, da bi dvomil o uspešnosti nacionalnih pravnih in pravosodnih sistemov; |
| --- | --- |

J.

ker ni naloga Evropskega parlamenta, da bi dvomil o uspešnosti nacionalnih pravnih in pravosodnih sistemov;

| K. | ker nima Evropski parlament nikakršnih pristojnosti, da bi ocenjeval ali preučeval pristojnost državnih pravosodnih organov, ki vodijo obravnavani kazenski postopek; |
| --- | --- |

K.

ker nima Evropski parlament nikakršnih pristojnosti, da bi ocenjeval ali preučeval pristojnost državnih pravosodnih organov, ki vodijo obravnavani kazenski postopek;

| L. | ker je Joanis Lagos del skupine oseb v podobnem položaju, ki jih je pritožbeno sodišče v Atenah zaradi zadevnih kaznivih dejanj obsodilo na večletno zaporno kazen, pri čemer se od teh preostalih oseb razlikuje le v tem, da ima trenutno imuniteto kot poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

L.

ker je Joanis Lagos del skupine oseb v podobnem položaju, ki jih je pritožbeno sodišče v Atenah zaradi zadevnih kaznivih dejanj obsodilo na večletno zaporno kazen, pri čemer se od teh preostalih oseb razlikuje le v tem, da ima trenutno imuniteto kot poslanec Evropskega parlamenta;

| M. | ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev; |
| --- | --- |

M.

ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev;

| N. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

N.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| O. | ker kazniva dejanja nimajo očitnega ali neposrednega učinka na to, kako Joanis Lagos opravlja svoje dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

O.

ker kazniva dejanja nimajo očitnega ali neposrednega učinka na to, kako Joanis Lagos opravlja svoje dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta;

| P. | ker so bila kazniva dejanja storjena pred njegovo izvolitvijo v Evropski parlament; ker na tej podlagi ni mogoče trditi, da je bil sodni postopek, ki je bil začet že leta 2014, sprožen z namenom oviranja prihodnje politične dejavnosti Joanisa Lagosa kot poslanca Evropskega parlamenta, saj je bil takrat njegov status poslanca Evropskega parlamenta še hipotetičen in v prihodnosti; |
| --- | --- |

P.

ker so bila kazniva dejanja storjena pred njegovo izvolitvijo v Evropski parlament; ker na tej podlagi ni mogoče trditi, da je bil sodni postopek, ki je bil začet že leta 2014, sprožen z namenom oviranja prihodnje politične dejavnosti Joanisa Lagosa kot poslanca Evropskega parlamenta, saj je bil takrat njegov status poslanca Evropskega parlamenta še hipotetičen in v prihodnosti;

| Q. | ker tem primeru Parlament ni našel dokaza, da gre za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek začet z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca in s tem Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

Q.

ker tem primeru Parlament ni našel dokaza, da gre za fumus persecutionis, torej dovolj utemeljen sum, da je bil postopek začet z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca in s tem Evropskega parlamenta;

| 1. | sklene, da se Joanisu Lagosu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilcu kasacijskega sodišča Helenske republike in Joanisu Lagosu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/125

---

P9_TA(2021)0119

Zahteva za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o zahtevi za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos) (2020/2219(IMM))

(2021/C 506/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos), ki jo je 2. oktobra 2020 posredoval državni tožilec vrhovnega sodišča v Grčiji v povezavi z morebitno kazensko obtožbo tožilca prvostopenjskega sodišča v Atenah (zadeva: ABM PB2020/65) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 19. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Joanisu Lagosu (Ioannis Lagos), ki jo je 2. oktobra 2020 posredoval državni tožilec vrhovnega sodišča v Grčiji v povezavi z morebitno kazensko obtožbo tožilca prvostopenjskega sodišča v Atenah (zadeva: ABM PB2020/65) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 19. oktobra 2020,

| — | po zagovoru Joanisa Lagosa v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Joanisa Lagosa v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0135/2021),

| A. | ker je državni tožilec vrhovnega sodišča v Grčiji vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete Joanisu Lagosu zaradi nekaterih njegovih dejanj med govorom v Evropskem parlamentu 29. januarja 2020; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec vrhovnega sodišča v Grčiji vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete Joanisu Lagosu zaradi nekaterih njegovih dejanj med govorom v Evropskem parlamentu 29. januarja 2020;

| B. | ker je bil Joanis Lagos obdolžen domnevne skrunitve nacionalnega simbola Turčije med plenarno razpravo 29. januarja 2020 o migracijskih razmerah na grško-turški meji in skupnem odzivu EU nanje; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Joanis Lagos obdolžen domnevne skrunitve nacionalnega simbola Turčije med plenarno razpravo 29. januarja 2020 o migracijskih razmerah na grško-turški meji in skupnem odzivu EU nanje;

| C. | ker je skrunitev nacionalnega simbola kaznivo dejanje, določeno v členu 1(1) zakona 927/1979, kot je bil prenesen z zakonom 4285/2014, in členu 155 skupaj s členi 1, 12, 14, 26, 27, 51, 53, 57 in 79 grškega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

C.

ker je skrunitev nacionalnega simbola kaznivo dejanje, določeno v členu 1(1) zakona 927/1979, kot je bil prenesen z zakonom 4285/2014, in členu 155 skupaj s členi 1, 12, 14, 26, 27, 51, 53, 57 in 79 grškega kazenskega zakonika;

| D. | ker parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev; |
| --- | --- |

D.

ker parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev;

| E. | ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obdolženec“ (2); |
| --- | --- |

E.

ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obdolženec“ (2);

| F. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

F.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| G. | ker je Joanis Lagos dejanja izvedel med plenarnim zasedanjem Evropskega parlamenta in v prostoru zasedanja pri opravljanju svojih nalog kot poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker je Joanis Lagos dejanja izvedel med plenarnim zasedanjem Evropskega parlamenta in v prostoru zasedanja pri opravljanju svojih nalog kot poslanec Evropskega parlamenta;

| H. | ker je Joanis Lagos dejanja torej izvedel v okviru opravljanja svoje funkcije poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

H.

ker je Joanis Lagos dejanja torej izvedel v okviru opravljanja svoje funkcije poslanca Evropskega parlamenta;

| 1. | sklene, da se Joanisu Lagosu imuniteta ne odvzame; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Helenske republike in Joanisu Lagosu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/127

---

P9_TA(2021)0130

Medinstitucionalni sporazum o obveznem registru za preglednost

Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (2020/2272(ACI))

(2021/C 506/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 9. decembra 2020, s katerim je bil potrjen osnutek medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 9. decembra 2020, s katerim je bil potrjen osnutek medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost,

| — | ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (v nadaljnjem besedilu: sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (v nadaljnjem besedilu: sporazum),

| — | ob upoštevanju člena 11(1) in (2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(1) in (2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju osnutka politične izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije ob sprejetju medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost (v nadaljnjem besedilu: politična izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka politične izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije ob sprejetju medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost (v nadaljnjem besedilu: politična izjava),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. aprila 2014 Evropskega parlamenta in Evropske komisije o registru za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz leta 2014) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. aprila 2014 Evropskega parlamenta in Evropske komisije o registru za preglednost za organizacije in samozaposlene osebe, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politik EU (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz leta 2014) (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. septembra 2016 o sprejetju medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost (COM(2016)0627), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. septembra 2016 o sprejetju medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost (COM(2016)0627),

| — | ob upoštevanju pogajalskega mandata Evropskega parlamenta za predlog Komisije z dne 28. septembra 2016 o medinstitucionalnem sporazumu o obveznem registru za preglednost, ki ga je sprejela konferenca predsednikov 15. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega mandata Evropskega parlamenta za predlog Komisije z dne 28. septembra 2016 o medinstitucionalnem sporazumu o obveznem registru za preglednost, ki ga je sprejela konferenca predsednikov 15. junija 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o preglednosti, odgovornosti in integriteti v institucijah EU (2),

| — | ob upoštevanju novega svežnja orodij za preglednost za poslance, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 27. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega svežnja orodij za preglednost za poslance, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 27. julija 2018,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 31. januarja 2019 o spremembah Poslovnika Parlamenta v zvezi s poglavjema 1 in 4 naslova I, poglavjem 3 naslova V, poglavjema 4 in 5 naslova VII, poglavjem 1 naslova VIII, naslovom XII, naslovom XIV in Prilogo II (3), zlasti členov 11 in 35, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 31. januarja 2019 o spremembah Poslovnika Parlamenta v zvezi s poglavjema 1 in 4 naslova I, poglavjem 3 naslova V, poglavjema 4 in 5 naslova VII, poglavjem 1 naslova VIII, naslovom XII, naslovom XIV in Prilogo II (3), zlasti členov 11 in 35,

| — | ob upoštevanju člena 148(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 148(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0123/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0123/2021),

| A. | ker člen 11(2) PEU določa: „Institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo“; |
| --- | --- |

A.

ker člen 11(2) PEU določa: „Institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo“;

| B. | ker so v izrednih zdravstvenih razmerah zaradi pandemije COVID-19 spremenili načini interakcije med predstavniki interesov in nosilci odločanja; |
| --- | --- |

B.

ker so v izrednih zdravstvenih razmerah zaradi pandemije COVID-19 spremenili načini interakcije med predstavniki interesov in nosilci odločanja;

| C. | ker bo Unija državam članicam v različnih oblikah izplačala finančno podporo v neprecedenčnem obsegu za premagovanje posledic pandemije, vse odločitve v zvezi s tem pa morajo biti sprejete na popolnoma pregleden način za zagotovitev, da bodo nosilci odločanja Unije v celoti sprejeli odgovornost; |
| --- | --- |

C.

ker bo Unija državam članicam v različnih oblikah izplačala finančno podporo v neprecedenčnem obsegu za premagovanje posledic pandemije, vse odločitve v zvezi s tem pa morajo biti sprejete na popolnoma pregleden način za zagotovitev, da bodo nosilci odločanja Unije v celoti sprejeli odgovornost;

| D. | ker bi morali imeti državljani čim večje zaupanje v institucije Unije: ker mora to zaupanje temeljiti na vtisu, da je zastopanje interesov vezano na visoke etične standarde ter da so njihovi izvoljeni predstavniki na ravni Unije, komisarji in uradniki Unije pri delu neodvisni, pregledni in odgovorni; ker bi lahko skupen neodvisni organ institucij Unije v prihodnosti prispeval k vzpostavitvi skupnega etičnega kodeksa za uradnike Unije, ki bi ga morali upoštevati v okviru sodelovanja z zastopniki interesov; ker bi bilo treba pri izvajanju registra za preglednost po potrebi upoštevati, ali prosilci in registracijski zavezanci spoštujejo vrednote Unije in splošne etične standarde; |
| --- | --- |

D.

ker bi morali imeti državljani čim večje zaupanje v institucije Unije: ker mora to zaupanje temeljiti na vtisu, da je zastopanje interesov vezano na visoke etične standarde ter da so njihovi izvoljeni predstavniki na ravni Unije, komisarji in uradniki Unije pri delu neodvisni, pregledni in odgovorni; ker bi lahko skupen neodvisni organ institucij Unije v prihodnosti prispeval k vzpostavitvi skupnega etičnega kodeksa za uradnike Unije, ki bi ga morali upoštevati v okviru sodelovanja z zastopniki interesov; ker bi bilo treba pri izvajanju registra za preglednost po potrebi upoštevati, ali prosilci in registracijski zavezanci spoštujejo vrednote Unije in splošne etične standarde;

| E. | ker Parlament na različnih ravneh sprejema posamezne institucionalne ukrepe za izvajanje sporazuma, od izvedbenih pravil, ki jih sprejme predsedstvo, do sprememb Poslovnika; |
| --- | --- |

E.

ker Parlament na različnih ravneh sprejema posamezne institucionalne ukrepe za izvajanje sporazuma, od izvedbenih pravil, ki jih sprejme predsedstvo, do sprememb Poslovnika;

| F. | ker se v sporazumu vse tri institucije podpisnice strinjajo, da bodo sprejele posamezne odločitve za pooblastitev upravnega odbora registra (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) in sekretariata registra (v nadaljnjem besedilu: sekretariat), da bosta sprejemala odločitve v njihovem imenu v skladu s členoma 9 in 15(2) sporazuma; |
| --- | --- |

F.

ker se v sporazumu vse tri institucije podpisnice strinjajo, da bodo sprejele posamezne odločitve za pooblastitev upravnega odbora registra (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) in sekretariata registra (v nadaljnjem besedilu: sekretariat), da bosta sprejemala odločitve v njihovem imenu v skladu s členoma 9 in 15(2) sporazuma;

Namen in področje uporabe

| 1. | pozdravlja sporazum kot nadaljnji ukrep za izboljšanje standardov za etično zastopanje interesov; kljub temu opozarja, da lahko institucije v skladu s členom 295 PDEU uredijo le sodelovanje, v katerega so vključene, in se morajo zato zanašati na svoje organizacijske pristojnosti, da bi ustvarile dejanske obveznosti, ki od tretjih oseb zahtevajo vpis v register; ponovno poudarja, da se že dolgo zavzema za vzpostavitev registra za preglednost na podlagi zakonodajnega akta, saj se lahko edino na ta način zagotovi pravna zavezanost za tretje osebe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se morajo institucije v skladu s politično izjavo zavezati usklajenemu pristopu glede krepitve skupnih prizadevanj za preglednost, da bi izboljšale in dodatno okrepile etično zastopanje interesov; želi opomniti, da morajo v skladu s sporazumom in v skladu s členom 13(2) PEU pri razvoju skupnega okvira med seboj lojalno sodelovati, zato bi si morale prizadevati za zagotovitev najvišje ravni zavezanosti; poudarja, da so ukrepi iz sporazuma minimalni in da bi jih bilo mogoče okrepiti ob politični podpori ter ob upoštevanju veljavnih ustavnih in pravnih omejitev medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba nadaljevati medinstitucionalni dialog, na podlagi katerega bi vzpostavili register za preglednost na podlagi pravno zavezujočega akta sekundarne zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba v okviru konference o prihodnosti Evrope razpravljati o možnosti vzpostavitve samostojne pravne podlage, na podlagi katere bi lahko sozakonodajalca zakonodajne akte Unije sprejemala po rednem zakonodajnem postopku za določitev, da morajo predstavniki interesov v stikih z institucijami Unije upoštevati zavezujoča etična pravila; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja odločitev, da se status opazovalca Sveta Evropske unije spremeni v status uradne pogodbenice sporazuma; vendar meni, da je njegova udeležba omejena na srečanja z najvišjimi uradniki ter, zgolj na prostovoljni ravni, na sestanke stalnih predstavnikov in namestnikov stalnih predstavnikov med njihovim predsedovanjem in šest mesecev pred tem; vztraja, da bi morala zaradi verodostojnosti skupnega okvira v njem dejavno sodelovati vsa stalna predstavništva prek svojih prostovoljnih sistemov, in jih uporabljati tudi po koncu svojega predsedovanja in, kolikor je to mogoče, razširiti na druge uradnike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da Komisija v pogajalskem procesu glede tega skupnega okvira ni sprejela bistvenih dodatnih zavez; zlasti obžaluje, da osebno področje uporabe zajema le najvišje uslužbence institucij; poudarja, da bi bilo treba ob vsakem pregledu ukrepov glede pogojenosti v zvezi z vsemi tremi institucijami organizirati srečanja z drugim osebjem institucij na ravni vodij enot in višje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja zaveze, ki jih je Parlament sprejel v procesu pogajanja o ukrepih glede pogojenosti in dopolnilnih ukrepih za zagotavljanje preglednosti; meni, da je k temu bistveno pripomogla sprememba členov 11 in 35 Poslovnika; pozdravlja, da sporazum ohranja ustavno pravico, v skladu s katero lahko poslanci svobodno izvajajo svoj mandat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja možnost sodelovanja institucij, organov, uradov in agencij Unije na prostovoljni ravni ter meni, da bi ga morale institucije podpisnice spodbujati v skladu z njihovo obveznostjo, da spodbujajo uporabo registra in da ga čim bolj uporabljajo; meni, da bodo morale institucije v okviru tega sodelovanja za register nameniti dodatna sredstva; |
| --- | --- |

8.

Zajete dejavnosti

| 9. | poudarja, da sporazum temelji na pristopu, ki je zasnovan na dejavnostih in vključuje dejavnosti posrednega lobiranja; meni, da morajo biti te dejavnosti zajete, zlasti če se zaradi pandemije pojavijo nove oblike interakcij med zastopniki interesov in nosilci odločanja Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja pojasnila glede tega, katere dejavnosti so zajete in katere niso, vključno z izključitvijo nenačrtovanih srečanj in vključitvijo posrednikov iz tretjih držav, ki nimajo diplomatskega statusa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je pomembno opredeliti sestanke z zastopniki interesov, ki bi jih bilo treba objaviti kot vnaprej načrtovane sestanke; pozdravlja prakso Komisije, da objavlja tudi sestanke na daljavo, denimo prek videokonference; poudarja, da bi bilo treba tudi načrtovane telefonske klice obravnavati kot sestanek; |
| --- | --- |

11.

Pogojenost, letno poročilo in pregled

| 12. | meni, da se z določitvijo ukrepov glede pogojenosti in drugih dopolnilnih ukrepov za zagotavljanje preglednosti na podlagi posameznih odločitev spoštujejo notranje organizacijske pristojnosti vseh treh institucij podpisnic; zato pozdravlja razširitev letnega poročila, ki po novem vključuje izvajanje teh ukrepov, ki jih sprejmejo institucije podpisnice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | predlaga, da letno poročilo vključuje tudi informacije o registracijskih zavezancih, o katerih je potekala preiskava in ki so bili dokončno izbrisani iz registra zaradi nespoštovanja kodeksa ravnanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja pravočasen in reden pregled izvedbenih ukrepov, sprejetih v skladu s členom 5 sporazuma, da bi se oblikovala priporočila za njihovo izboljšanje in okrepitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva institucije podpisnice, naj pred naslednjim ponovnim pregledom registra opravijo analizo učinkov novih pravil glede preglednosti na postopke odločanja, vključno z ukrepi glede pogojenosti in dopolnilnimi ukrepi za zagotavljanje preglednosti, ki jih institucije sprejmejo v sklopu skupnega okvira, ter učinka teh pravil na to, kako državljani dojemajo institucije Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba ukrepe glede pogojenosti in dopolnilne ukrepe za zagotavljanje preglednosti objaviti na jasen način in pravočasno, da bi zastopnikom interesov in državljanom zagotovili preglednost in s tem okrepili njihovo zaupanje v dobro delovanje skupnega okvira; |
| --- | --- |

16.

Vloga Evropskega parlamenta

| 17. | pozdravlja zaveze, ki jih je Parlament sprejel med pogajanji, zlasti glede predloga o „odpravi vrzeli – predlogi Parlamenta o pogojenosti“, in vztraja, da jih je treba brez nepotrebnega odlašanja dosledno izvajati in objaviti v skladu s členom 5(3) sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba v Parlamentu zagotoviti visoko stopnjo politične odgovornosti za postopek izvajanja in pregleda; predlaga tudi, da se postopek pregleda iz člena 14 sporazuma obvešča in oblikuje v tesnem sodelovanju s podpredsednico oziroma podpredsednikom Parlamenta, pristojnim za register za preglednost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj predsedstvo in drugi pristojni organi nemudoma izvajajo zlasti naslednje ukrepe:






  (a) | vzpostavitev neposredne povezave med objavo sej v skladu s členom 11(3) Poslovnika in registrom za preglednost ter sprejetje bistvenih izboljšav, da bi bilo to orodje za objavo v celoti uporabniku prijazno in bi služilo kot iskalnik; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

vzpostavitev neposredne povezave med objavo sej v skladu s členom 11(3) Poslovnika in registrom za preglednost ter sprejetje bistvenih izboljšav, da bi bilo to orodje za objavo v celoti uporabniku prijazno in bi služilo kot iskalnik;

| (b) | vzpostavitev neposredne povezave med zakonodajno sledjo iz člena 4(6) Kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi interesi in nasprotji interesov iz Priloge I k Poslovniku ter registrom za preglednost; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev neposredne povezave med zakonodajno sledjo iz člena 4(6) Kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi interesi in nasprotji interesov iz Priloge I k Poslovniku ter registrom za preglednost;

| (c) | uvedba pravila, da se lahko uradniki Parlamenta, od ravni vodij oddelkov do generalnega sekretarja, sestajajo samo z registriranimi zastopniki interesov; |
| --- | --- |

(c)

uvedba pravila, da se lahko uradniki Parlamenta, od ravni vodij oddelkov do generalnega sekretarja, sestajajo samo z registriranimi zastopniki interesov;

| (d) | izdaja priporočila, v skladu s katerim naj bi se uslužbenci Parlamenta s posamezniki ali organizacijami sestajali v okviru registra za preglednost in le, če so ti v njem registrirani, njihovo registracijo pa naj pred sejami sistematično preverjajo; |
| --- | --- |

(d)

izdaja priporočila, v skladu s katerim naj bi se uslužbenci Parlamenta s posamezniki ali organizacijami sestajali v okviru registra za preglednost in le, če so ti v njem registrirani, njihovo registracijo pa naj pred sejami sistematično preverjajo;

| (e) | oblikovanje celostnega pristopa, v skladu s katerim je registracija vseh, ki spadajo v področje uporabe registra za preglednost, pogoj za njihovo udeležbo v vlogi govorcev na vseh dogodkih, ki jih organizirajo odbori ali medskupine, kot so delavnice in seminarji ter srečanja delegacij; |
| --- | --- |

(e)

oblikovanje celostnega pristopa, v skladu s katerim je registracija vseh, ki spadajo v področje uporabe registra za preglednost, pogoj za njihovo udeležbo v vlogi govorcev na vseh dogodkih, ki jih organizirajo odbori ali medskupine, kot so delavnice in seminarji ter srečanja delegacij;

| (f) | oblikovanje celostnega in skladnega pristopa v zvezi s soorganiziranjem dogodkov v prostorih Parlamenta in po potrebi določitev registracije vseh, ki spadajo v področje uporabe registra za preglednost, kot pogoja; |
| --- | --- |

(f)

oblikovanje celostnega in skladnega pristopa v zvezi s soorganiziranjem dogodkov v prostorih Parlamenta in po potrebi določitev registracije vseh, ki spadajo v področje uporabe registra za preglednost, kot pogoja;

| 20. | poziva zlasti konferenco predsednikov odborov, naj:






  (a) | sprejme smernice za podpiranje poročevalcev, poročevalcev v senci in predsednikov odborov pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 11(3); |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

sprejme smernice za podpiranje poročevalcev, poročevalcev v senci in predsednikov odborov pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 11(3);

| (b) | sprejme smernice za sekretariate odborov v podporo poslancem, tako da jih sistematično opominja, da lahko v skladu s členom 4(6) Kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi interesi in nasprotji interesov iz Priloge I k Poslovniku objavijo sezname zastopnikov interesov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja v zvezi s poročilom; |
| --- | --- |

(b)

sprejme smernice za sekretariate odborov v podporo poslancem, tako da jih sistematično opominja, da lahko v skladu s členom 4(6) Kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi interesi in nasprotji interesov iz Priloge I k Poslovniku objavijo sezname zastopnikov interesov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja v zvezi s poročilom;

| 21. | poziva Odbor za ustavne zadeve, naj pri pregledu Poslovnika Parlamenta preuči dodatne ukrepe za zagotavljanje preglednosti, da bi okrepili zavezanost Parlamenta skupnemu okviru; poudarja, kako pomembne so formalne zahteve, ki veljajo za vsak pregled Poslovnika; |
| --- | --- |

21.

Upravičenost, kodeks ravnanja in informacije, ki jih morajo zagotoviti registracijski zavezanci

| 22. | poudarja, da je spoštovanje kodeksa ravnanja iz Priloge I k sporazumu eno od meril za upravičenost in da morajo registracijski zavezanci spoštovati zahteve glede zaupnosti in pravila, ki veljajo za nekdanje člane in uslužbence institucij po prenehanju funkcije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja pojasnilo, da registracijski zavezanci v primeru oddaje dela njihovih storitev v zunanje izvajanje niso oproščeni obveznosti, v skladu s katero morajo zagotoviti spoštovanje istih etičnih standardov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja, da morajo registracijski zavezanci objaviti finančne podatke o njihovih strankah in posrednikih ter da se zahtevajo tudi finančni podatki o registracijskih zavezancih, ki ne zastopajo poslovnih interesov; pozdravlja obveznost registracijskih zavezancev, da vsako leto objavijo finančne informacije in jih tudi redno posodabljajo, zlasti v primeru bistvenih sprememb, za katere so potrebni izvedbeni sklepi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da morajo registracijski zavezanci zdaj zagotoviti informacije o zakonodajnih predlogih, politikah ali pobudah, na katere so usmerjene njihove dejavnosti; meni, da bo to prispevalo k večji preglednosti glede interesov, ki jih zastopajo; |
| --- | --- |

25.

Sekretariat in upravni odbor

| 26. | pozdravlja zavezo o povečanju sredstev za financiranje vzdrževanja, razvoja in promocije registra ter uradni prispevek Sveta sekretariatu; meni, da bi se morale na podlagi teh zavez skupnemu okviru povečati zmogljivosti sekretariata, da bo ta lahko v ustreznem času usmerjal registracijske zavezance ter jih podpiral pri registraciji in posodabljanju zahtevanih informacij; poudarja zlasti, da so v primerjavi s podobnimi nacionalnimi sistemi kadrovski viri registra glede na število registracijskih zavezancev zelo omejeni in da je zaradi tega ovirano njegovo učinkovito delovanje; poziva institucije, naj zagotovijo potrebna sredstva in osebje, da bo omogočeno pravilno delovanje sekretariata in upravnega odbora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi moralo biti na podlagi enakopravnega položaja vseh treh institucij zagotovljeno soglasje pri delovanju sekretariata in upravnega odbora, razvijati pa bi se morala skupna odgovornost za delovanje okvira in spodbujati enotna praksa zagotavljanja preglednosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja ustanovitev upravnega odbora in njegovo nalogo, da nadzoruje splošno upravno izvajanje sporazuma in deluje kot organ za pregled ukrepov, ki jih sprejme sekretariat; pozdravlja tudi vključitev zanesljivega upravnega postopka v sporazum, ki registracijskim zavezancem zagotavlja postopkovne pravice; |
| --- | --- |

28.

Postopkovne določbe

| 29. | odobri sklenitev sporazuma iz Priloge A k temu sklepu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potrdi politično izjavo Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije iz Priloge B k temu sklepu, ki bo skupaj s sporazumom objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sklene, da sta v skladu s členom 9 in členom 15(2) sporazuma od začetka njegove veljavnosti upravni odbor in sekretariat pooblaščena, da v imenu Evropskega parlamenta sprejemata posamezne odločitve v zvezi s prosilci in registracijskimi zavezanci v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. maja 2021 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (4); |
| --- | --- |

31.

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta in predsednikom Komisije sporazum podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in njegove priloge posreduje v vednost Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 277, 19.9.2014, str. 11.

(2)  UL C 337, 20.9.2018, str. 120.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0046.

(4)  UL L 207, 11.6.2021, str. 1

---

PRILOGA A

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUM MED EVROPSKIM PARLAMENTOM, SVETOM EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKO KOMISIJO O OBVEZNEM REGISTRU ZA PREGLEDNOST

(Besedilo te priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako medinstitucionalnemu sporazumu, kot je bil objavljen v UL L 207, 11.6.2021, str. 1.)

---

PRILOGA B

POLITIČNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKE KOMISIJE OB SPREJETJU MEDINSTITUCIONALNEGA SPORAZUMA O OBVEZNEM REGISTRU ZA PREGLEDNOST

Evropski parlament, Svet Evropske unije in Evropska komisija priznavajo, da je načelo pogojenosti za vse tri institucije pomemben temelj, na katerem so oblikovale usklajen pristop, s katerim želijo okrepiti skupno kulturo preglednosti in hkrati postaviti visoke standarde za pregledno in etično zastopanje interesov na ravni Unije.

Evropski parlament, Svet Evropske unije in Evropska komisija potrjujejo, da so veljavni ukrepi glede pogojenosti in dopolnilni ukrepi glede preglednosti v zvezi s spodaj naštetimi zadevami skladni z Medinstitucionalnim sporazumom o obveznem registru za preglednost, krepijo cilj svojega usklajenega pristopa, hkrati pa so trdna podlaga za njegov nadaljnji razvoj in izboljševanje, ter da dodatno krepijo etično zastopanje interesov na ravni Unije:

| — | sestanki nosilcev odločanja z registriranimi zastopniki interesov, kadar je to primerno (1); |
| --- | --- |

—

sestanki nosilcev odločanja z registriranimi zastopniki interesov, kadar je to primerno (1);

| — | objava sestankov z zastopniki interesov, kadar je to primerno (2); |
| --- | --- |

—

objava sestankov z zastopniki interesov, kadar je to primerno (2);

| — | sestanki zaposlenih, zlasti na višji ravni, z registriranimi zastopniki interesov (3); |
| --- | --- |

—

sestanki zaposlenih, zlasti na višji ravni, z registriranimi zastopniki interesov (3);

| — | govori na javnih predstavitvah v Evropskem parlamentu (4); |
| --- | --- |

—

govori na javnih predstavitvah v Evropskem parlamentu (4);

| — | članstvo v strokovnih skupinah Komisije in sodelovanje na nekaterih prireditvah, forumih ali informativnih sestankih (5); |
| --- | --- |

—

članstvo v strokovnih skupinah Komisije in sodelovanje na nekaterih prireditvah, forumih ali informativnih sestankih (5);

| — | dostop do prostorov institucij (6); |
| --- | --- |

—

dostop do prostorov institucij (6);

| — | pokroviteljstvo nad prireditvami registriranih zastopnikov interesov, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

pokroviteljstvo nad prireditvami registriranih zastopnikov interesov, kadar je to ustrezno;

| — | politična izjava držav članic, da bodo med predsedovanjem Svetu in tudi v šestih mesecih pred tem v skladu z nacionalnim pravom in pristojnostmi prostovoljno uporabljale načelo pogojenosti za sestanke svojih stalnih predstavnikov in njihovih namestnikov z zastopniki interesov, ter vsi dodatni prostovoljni ukrepi posameznih držav članic v skladu z nacionalnim pravom in pristojnostmi, ki to presegajo, oboje se enakovredno upošteva. |
| --- | --- |

—

politična izjava držav članic, da bodo med predsedovanjem Svetu in tudi v šestih mesecih pred tem v skladu z nacionalnim pravom in pristojnostmi prostovoljno uporabljale načelo pogojenosti za sestanke svojih stalnih predstavnikov in njihovih namestnikov z zastopniki interesov, ter vsi dodatni prostovoljni ukrepi posameznih držav članic v skladu z nacionalnim pravom in pristojnostmi, ki to presegajo, oboje se enakovredno upošteva.

---

(1)  Člen 11(2) Poslovnika Evropskega parlamenta; člen 7 Sklepa Komisije z dne 31. januarja 2018 o kodeksu ravnanja članov Evropske komisije C(2018)0700 (UL C 65, 21.2.2018, str. 7); točka V delovnih metod Evropske komisije.

(2)  Člen 11(3) Poslovnika Evropskega parlamenta; Sklep Komisije 2014/838/EU z dne 25. novembra 2014 o objavi informacij o sestankih generalnih direktorjev Komisije z organizacijami ali samozaposlenimi osebami (UL L 343, 28.11.2014, str. 19); Sklep Komisije 2014/839/EU, Euratom z dne 25. novembra 2014 o objavi informacij o sestankih članov Komisije z organizacijami ali samozaposlenimi osebami (UL L 343, 28.11.2014, str. 22).

(3)  Člen 3 Sklepa Sveta o urejanju stikov med generalnim sekretariatom Sveta in zastopniki interesov; točka V delovnih metod Evropske komisije.

(4)  Člen 7 Sklepa predsedstva Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2003 o pravilniku o javnih predstavitvah.

(5)  Člen 35 Poslovnika Evropskega parlamenta; člen 8 Sklepa Komisije z dne 30. maja 2016 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije C(2016)3301; členov 4 in 5 Sklepa Sveta o urejanju stikov med generalnim sekretariatom Sveta in zastopniki interesov.

(6)  Člen 123 Poslovnika Evropskega parlamenta v povezavi s sklepom generalnega sekretarja z dne 13. decembra 2013 o pravilih o izkaznicah in dovoljenjih za vstop v prostore Parlamenta; člen 6 Sklepa Sveta o urejanju stikov med generalnim sekretariatom Sveta in zastopniki interesov.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 27. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/134 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/134

---

P9_TA(2021)0120

Sporazum med EU in Norveško: sprememba koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 506/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10643/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10643/20),

| — | ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10644/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (10644/20),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0424/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0424/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0035/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0035/2021),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/135

---

P9_TA(2021)0121

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med EU in Hondurasom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 506/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12543/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12543/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (10365/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (10365/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0084/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0084/2021),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 27. aprila 2021 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 27. aprila 2021 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0053/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0053/2021),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Honduras. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0129.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/136 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/136

---

P9_TA(2021)0124

Vzpostavitev programa Obzorje Evropa – določitev pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (07064/2/2020 – C9-0111/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (07064/2/2020 – C9-0111/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1) in 16. julija 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1) in 16. julija 2020 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2018 (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (4) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0435), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (4) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0435),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0459),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0122/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0122/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen z izjavami Sveta in Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 33.

(2)  UL C 364, 28.10.2020, str. 124.

(3)  UL C 461, 21.12.2018, str. 79.

(4)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0395.

---

PRILOGA

Skupna politična izjava o ponovni uporabi sproščenih sredstev v programu Obzorje Evropa

V Skupni izjavi o ponovni uporabi sproščenih sredstev v zvezi z raziskovalnim programom (1) so se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjali, da se skladno s členom 15(3) finančne uredbe v obdobju 2021–2027 v korist raziskovalnega programa znova dajo na razpolago odobritve za prevzem obveznosti, ki ustrezajo znesku največ 0,5 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018) sprostitev, nastalem kot posledica celotne ali delne neizvedbe projektov v sklopu okvirnega programa Obzorje Evropa ali njegovega predhodnika. Brez poseganja v pooblastila proračunskega organa in pooblastila Komisije za izvrševanje proračuna se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da bo okvirna razdelitev tega zneska naslednja:

| — | 300 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za sklop „Digitalno področje, industrija in vesolje“, zlasti za kvantne raziskave; |
| --- | --- |

—

300 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za sklop „Digitalno področje, industrija in vesolje“, zlasti za kvantne raziskave;

| — | 100 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za sklop „Podnebje, energija in mobilnost“ ter |
| --- | --- |

—

100 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za sklop „Podnebje, energija in mobilnost“ ter

| — | 100 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za sklop „Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba“. |
| --- | --- |

—

100 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za sklop „Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba“.

Izjava Parlamenta o pridružitvenih sporazumih

Člen 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(i) PDEU določa odobritev Evropskega parlamenta pri pridružitvenih sporazumih v smislu člena 217 PDEU. Poleg tega so pogoji, ki urejajo pridružitev tretje države programu Obzorje Evropa, pogosto del pridružitvenih sporazumov. Za odobritev Evropskega parlamenta se ga, v skladu s členom 218(10) PDEU, v vseh fazah postopka nemudoma in izčrpno obvesti. Za zagotovitev ustreznega parlamentarnega nadzora je nujno, da ti sporazumi zajemajo vse relevantne vidike odnosov Unije z določeno tretjo državo o programu Obzorje Evropa.

Evropski parlament zato pričakuje, da kadar Svet v skladu s členom 218(9) PDEU sprejme sklep o določitvi stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, ki vključuje pridružitev tretje države programu Obzorje Evropa, zaradi teh stališč ne pride do izogibanja zahtevi po odobritvi Evropskega parlamenta, tako da se temu organu prepusti odločanje o glavnih vidikih sodelovanja tretje države v programu Obzorje Evropa.

Evropski parlament zato meni, da bi morali biti sklepi Sveta v skladu s členom 218(9) PDEU, v zvezi z deli pridružitvenih sporazumov, ki obravnavajo pridružitev tretje države programu Obzorje Evropa, čim redkejši. Kadar sprejetje sklepa Sveta obravnava pogajalec Unije, Svet ali njegov posebni odbor, ko pogajalcu daje smernice, Evropski parlament pričakuje, da bo nemudoma in izčrpno obveščen v vseh fazah postopka, tudi s predložitvijo obrazloženega mnenja o tem, zakaj je za doseganje ciljev Unije, določenih v [uredbi o programu Obzorje Evropa] in [sklepu Sveta o uvedbi posebnega programa], potrebno, da organ, ustanovljen s sporazumom, sprejme stališče v imenu Unije.

Izjava Komisije o uvodni izjavi 47

Komisija namerava proračun Pospeševalca EIC izvajati tako, da bo podpora, ki je izključno v obliki nepovratnih sredstev, za MSP, vključno z zagonskimi podjetji, ustrezala podpori iz proračuna instrumenta za MSP programa Obzorje 2020 v skladu s pogoji iz člena 48(1) in uvodne izjave 47 uredbe o programu Obzorje Evropa.

Izjava Komisije o členu 6

Komisija ima namen na zahtevo izmenjati mnenje s pristojnim odborom v Evropskem parlamentu o: (i) seznamu potencialnih kandidatov za partnerstvo na podlagi členov 185 in 187 PDEU, ki bodo zajeti v (začetne) ocene učinka; (ii) seznamu začasnih nalog, ki jih bodo opredelili odbori za naloge; (iii) rezultatih strateškega načrta pred uradnim sprejetjem ter (iv) bo predstavila in delila dokumente, povezane s programi dela.

Izjava Komisije o etiki/raziskavah izvornih celic – člen 19

Evropska komisija predlaga, da se v okvirnem programu Obzorje Evropa še naprej uporablja isti etični okvir za odločanje o financiranju raziskav izvornih celic človeških zarodkov s strani EU, kot se je uporabljal v okvirnem programu Obzorje 2020.

Evropska komisija predlaga nadaljnjo uporabo tega etičnega okvira, saj je bil na podlagi izkušenj z njim razvit odgovoren pristop za zelo obetavno področje znanosti, ki dokazano zadovoljivo deluje v okviru raziskovalnih programov, v katerih sodelujejo raziskovalci iz številnih držav z zelo različnimi regulativnimi razmerami.

| 1. | V sklepu o okvirnem programu Obzorje Evropa so tri področja raziskav izrecno izključena iz financiranja Unije:






  — | raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene, |
| --- | --- | --- |

1.

—

raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene,

| — | raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne, |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne,

| — | raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice. |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.

| 2. | Dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, se ne bodo financirale. Dejavnosti, ki so prepovedane v posamezni državi članici, se v tej državi članici ne bodo financirale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sklep o programu Obzorje Evropa in določbe o etičnem okviru, ki urejajo financiranje raziskav izvornih celic človeških zarodkov s strani Unije, na noben način ne vodijo do presoje vrednot v zvezi z regulativnim ali etičnim okvirom, ki ureja takšne raziskave v državah članicah. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evropska komisija v razpisih za zbiranje predlogov ne spodbuja izrecno uporabe izvornih celic človeških zarodkov. Uporaba človeških izvornih celic odraslih ljudi ali zarodkov je odvisna od presoje znanstvenikov glede na cilje, ki jih želijo doseči. V praksi je daleč največji del sredstev Unije za raziskave izvornih celic namenjen uporabi izvornih celic odraslih ljudi. Ni razloga, da bi se to znatno spremenilo v programu Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora uspešno opraviti znanstveno oceno, med katero neodvisni strokovnjaki s področja znanosti ocenijo potrebo po uporabi takšnih izvornih celic za dosego znanstvenih ciljev. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Predlogi, ki uspešno opravijo znanstveno oceno, so nato predmet stroge etične presoje, ki jo organizira Evropska komisija. Pri tej etični presoji se upoštevajo načela, ki jih odražajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in ustrezne mednarodne konvencije, kot so Konvencija Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisana v Oviedu 4. aprila 1997, in njeni dodatni protokoli ter Splošna deklaracija o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel UNESCO. Poleg tega je namen etične presoje preveriti, če predlogi upoštevajo predpise držav, v katerih se bodo raziskave izvajale. |
| --- | --- |

6.

| 7. | V posebnih primerih se lahko etična presoja opravi v času trajanja projekta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora pred začetkom zadevnih dejavnosti pridobiti odobritev ustreznega nacionalnega ali lokalnega odbora za etiko. Upoštevati se morajo vsa nacionalna pravila in postopki, vključno glede vprašanj, kot so soglasje staršev, odsotnost finančne spodbude itd. Preverjalo se bo, ali projekt vključuje sklicevanja na izdajo dovoljenj in nadzorne ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi države članice, v kateri se bodo izvajale raziskave. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Predlog, ki uspešno opravi znanstveno oceno, nacionalne ali lokalne etične presoje in evropsko etično presojo, bo za vsak primer posebej predložen v odobritev državam članicam, ki se sestanejo kot odbor, ki deluje v skladu s postopkom pregleda. Projekti, ki vključujejo uporabo izvornih celic človeških zarodkov in niso pridobili odobritve držav članic, se ne bodo financirali. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Evropska komisija si bo še naprej prizadevala, da bi rezultati raziskav izvornih celic, ki jih financira Unija, postali splošno dostopni vsem raziskovalcem in bi v končni fazi koristili pacientom v vseh državah. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Evropska komisija bo podprla ukrepe in pobude, ki prispevajo k usklajevanju in racionalizaciji raziskav izvornih celic človeških zarodkov v okviru odgovornega etičnega pristopa. Komisija bo zlasti še naprej podpirala evropski register linij izvornih celic človeških zarodkov. Podpora takšnemu registru bo omogočila spremljanje obstoječih izvornih celic človeških zarodkov v Evropi, prispevala k čim večji uporabi teh celic s strani znanstvenikov, lahko pa pomaga tudi pri izogibanju nepotrebnemu pridobivanju novih linij izvornih celic. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Evropska komisija bo nadaljevala s sedanjo prakso in odboru, ki deluje v skladu s postopkom pregleda, ne bo predložila predlogov za projekte, ki vključujejo raziskovalne dejavnosti, v okviru katerih se uničujejo človeški zarodki, tudi za pridobivanje izvornih celic. Izključitev te faze raziskav iz financiranja Uniji ne bo preprečila financiranja nadaljnjih faz, ki vključujejo izvorne celice človeških zarodkov. |
| --- | --- |

12.

Izjava Komisije o členu 5

Komisija je seznanjena s sporazumom, ki sta ga sozakonodajalca dosegla v zvezi z besedilom člena 5. Po mnenju Komisije je posebni program za raziskave na področju obrambe iz člena 1(2)(c) omejen le na raziskovalne ukrepe v okviru prihodnjega Evropskega obrambnega sklada, medtem ko se za razvojne ukrepe šteje, da ne spadajo na področje uporabe te uredbe.

Izjava Komisije o človekovih pravicah v členu 16(1)(d)

Komisija v celoti podpira spoštovanje človekovih pravic, kot je navedeno v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji in njegovem drugem pododstavku: ‚Unija si prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstvo s tretjimi državami in regionalnimi ali svetovnimi mednarodnimi organizacijami, ki z njo delijo načela iz prvega pododstavka. Vendar pa Komisija obžaluje dejstvo, da je „spoštovanje človekovih pravic“ vključeno v nabor meril v skladu s členom 16(1)(d)(1)(d), ki jih morajo tretje države izpolnjevati, če želijo sodelovati v programu. Takšno izrecno sklicevanje se namreč ni štelo za potrebno v nobenem drugem programu EU za prihodnji večletni finančni okvir, četudi ni dvoma o tem, da si EU v svojih zunanjih odnosih s tretjimi državami prizadeva za dosleden pristop k varstvu človekov pravic v zvezi z vsemi svojimi instrumenti in področji politike, prav tako pa bi to načelo moralo Komisiji služiti kot vodilo pri izvajanju te določbe.

Izjava Sveta

Svet poziva Komisijo, naj v pogajanjih o sporazumih za pridružitev tretjih držav programom Unije, tudi okvirnemu programu EU za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, v skladu s členom 218 PDEU zagotovi čim večjo vključenost Sveta. V ta namen lahko Svet v skladu s členom 218(4) PDEU določi posebni odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja, med drugim o obliki in vsebini takih sporazumov.

Svet v zvezi s tem opozarja na načelo lojalnega sodelovanja med institucijami EU, določeno v drugem stavku člena 13(2) PEU, in na zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije o členu 218(4) PDEU, v skladu s katero mora Komisija posebnemu odboru pravočasno pred pogajalskimi sestanki zagotoviti vse informacije in dokumente, ki so potrebni za to, da lahko ta spremlja potek pogajanj, kot so zlasti smernice, ki so jih med pogajanji navedle druge stranke, in stališča, ki jih zagovarjajo, da lahko posebni odbor oblikuje mnenja in nasvete v zvezi s pogajanji (2).

Svet opozarja, da v primeru, če sporazumi za pridružitev tretjih držav programom Unije že obstajajo in vključujejo trajno pooblastilo Komisiji za določanje posebnih pogojev za sodelovanje posamezne države v katerem koli programu in Komisiji pri tej nalogi pomaga posebni odbor, se mora Komisija v pogajalskem procesu sistematično posvetovati s tem posebnim odborom, na primer z izmenjavo osnutkov besedil pred srečanji z zadevnimi tretjimi državami ter z rednim obveščanjem in poročanjem.

Če sporazumi za pridružitev tretjih držav programom Unije že obstajajo, vendar posebni odbor ni predviden, Svet meni, da bi morala Komisija v pogajalskem procesu pri določanju posebnih pogojev za pridružitev programu Obzorje Evropa na podoben način sistematično sodelovati s Svetom in njegovimi pripravljalnimi telesi.

Izjava Komisije o mednarodnem sodelovanju

Komisija je seznanjena z enostransko izjavo Sveta, ki jo bo ustrezno upoštevala v skladu s Pogodbo, sodno prakso Sodišča EU in načelom institucionalnega ravnovesja, ko se bo posvetovala s posebnim odborom v skladu s členom 218(4) PDEU.

Izjava Sveta o členu 5

Svet opozarja, da iz člena 179(3) PDEU v povezavi s členom 182(1) PDEU izhaja, da lahko Unija sprejme le en večletni okvirni program, v katerem so določene vse dejavnosti Unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja. Svet zato meni, da je Evropski obrambni sklad, naveden v členu 1(2)(c) Uredbe o vzpostavitvi okvirnega programa Unije za raziskave Obzorje Evropa, ki zajema dejavnosti tega sklada na področju raziskav in tehnološkega razvoja, poseben program za izvajanje okvirnega programa v smislu člena 182(3) PDEU in spada na področje uporabe uredbe o vzpostavitvi navedenega okvirnega programa.

---

(1)  UL C 444 I, 22.12.2020, str. 3.

(2)  Glej sodbo z dne 16. julija 2015, Komisija proti Svetu, C-425/13, EU:C:2004:483, točka 66.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/141 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/141

---

P9_TA(2021)0125

Posebni program za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 506/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (08550/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (08550/2019),

| — | ob upoštevanju dodatne zahteve za posvetovanje, ki jo je Svet na podlagi spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0459) predložil v svojem pismu z dne 18. junija 2020 in dopolnjuje prvotno zahtevo za posvetovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dodatne zahteve za posvetovanje, ki jo je Svet na podlagi spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0459) predložil v svojem pismu z dne 18. junija 2020 in dopolnjuje prvotno zahtevo za posvetovanje,

| — | ob upoštevanju revidirane različice osnutka Sveta (06199/2021), ki odraža končni rezultat pogajanj med Evropskim parlamentom in Svetom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane različice osnutka Sveta (06199/2021), ki odraža končni rezultat pogajanj med Evropskim parlamentom in Svetom,

| — | ob upoštevanju člena 182(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C9-0167/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 182(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C9-0167/2020),

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj med Parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 9. aprila 2019 v skladu s točko 25 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj med Parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 9. aprila 2019 v skladu s točko 25 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0436), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0436),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 82 in 40 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 82 in 40 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0118/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0118/2021),

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0396.

---

P9_TC1-CNS(2018)0225

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu Sveta (EU) 2021/764.)

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/142

---

P9_TA(2021)0126

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2021/C 506/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0331), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0331),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0042/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0042/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. oktobra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. oktobra 2019 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 10. januarja 2020, naslovljenega na Odbor za industrijo, raziskave in energetiko v skladu s členom 110(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 10. januarja 2020, naslovljenega na Odbor za industrijo, raziskave in energetiko v skladu s členom 110(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. februarja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. februarja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 110 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0120/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0120/2020),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 47, 11.2.2020, str. 69.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P9_TC1-COD(2019)0151

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/819.)

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/143

---

P9_TA(2021)0127

Strateški inovacijski program Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 506/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0330),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0043/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0043/2019),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in socialne zadeve z dne 30. oktobra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in socialne zadeve z dne 30. oktobra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. februarja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. februarja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0121/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0121/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | predlaga, da se akt navaja kot „sklep o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 47, 11.2.2020, str. 69.

---

P9_TC1-COD(2019)0152

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/820.)

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/144 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/144

---

P9_TA(2021)0128

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 506/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0220), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0220),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 196(2) in 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 196(2) in 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0160/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 28. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 28. septembra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (3),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. februarja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. februarja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0148/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 385, 13.11.2020, str. 1.

(2)  UL C 10, 11.1.2021, str. 66.

(3)  UL C 440, 18.12.2020, str. 150.

(4)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 16. septembra 2020 (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0218).

---

P9_TC1-COD(2020)0097

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/836.)

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/145

---

P9_TA(2021)0129

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med EU in Hondurasom (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE))

(2021/C 506/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (12543/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (10365/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (10365/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma člena 207(3) in (4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0084/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma člena 207(3) in (4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0084/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (1) (uredba FLEGT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (1) (uredba FLEGT),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (2) (uredba EU o lesu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (2) (uredba EU o lesu),

| — | ob upoštevanju Pariškega podnebnega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega podnebnega sporazuma,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN,

| — | ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora (COM(2019)0640) in svoje resolucije na to temo z dne 15. januarja 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora (COM(2019)0640) in svoje resolucije na to temo z dne 15. januarja 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o Hondurasu: položaj zagovornikov človekovih pravic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o Hondurasu: položaj zagovornikov človekovih pravic (6),

| — | ob upoštevanju potekajočega preverjanja primernosti pravil EU, ki se uporabljajo za nezakonito sečnjo, zlasti uredbe EU o lesu in uredbe FLEGT, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočega preverjanja primernosti pravil EU, ki se uporabljajo za nezakonito sečnjo, zlasti uredbe EU o lesu in uredbe FLEGT,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) iz leta 2003 in delovnega načrta za njegovo izvajanje v obdobju 2018–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) iz leta 2003 in delovnega načrta za njegovo izvajanje v obdobju 2018–2022,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (7),

| — | ob upoštevanju letnega političnega dialoga na visoki ravni med Hondurasom in EU o gozdarskem sektorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega političnega dialoga na visoki ravni med Hondurasom in EU o gozdarskem sektorju,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu EU z dne 6. decembra 2019 o podaljšanju mandata misije za podporo boju proti korupciji in nekaznovanju v Hondurasu (MACCIH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika v imenu EU z dne 6. decembra 2019 o podaljšanju mandata misije za podporo boju proti korupciji in nekaznovanju v Hondurasu (MACCIH),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. aprila 2021 (8) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. aprila 2021 (8) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0054/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0054/2021),

| A. | ker skoraj polovico kopnega v Hondurasu pokrivajo gozdovi, od tega polovico tropski deževni gozd; ker še vedno obstaja ogromen vir neklasificiranih dreves in vrst; ker je bilo v Hondurasu od leta 2015 izgubljenih približno 12,5 % gozdnih površin, predvsem zaradi napada škodljivcev, ki je bil najverjetneje posledica podnebnih sprememb, nekaj gozdnih površin pa je bilo izgubljenih zaradi požarov, krčenja gozdov in nezakonite sečnje; |
| --- | --- |

A.

ker skoraj polovico kopnega v Hondurasu pokrivajo gozdovi, od tega polovico tropski deževni gozd; ker še vedno obstaja ogromen vir neklasificiranih dreves in vrst; ker je bilo v Hondurasu od leta 2015 izgubljenih približno 12,5 % gozdnih površin, predvsem zaradi napada škodljivcev, ki je bil najverjetneje posledica podnebnih sprememb, nekaj gozdnih površin pa je bilo izgubljenih zaradi požarov, krčenja gozdov in nezakonite sečnje;

| B. | ker je bil v Hondurasu leta 2014 sprejet zakon o podnebnih spremembah, naslednje leto pa je postal prva država, ki je objavila svoj prvi nacionalno določeni prispevek v okviru Pariškega sporazuma, ki med drugim zajema obveznost obnovitve milijona hektarjev gozdov; |
| --- | --- |

B.

ker je bil v Hondurasu leta 2014 sprejet zakon o podnebnih spremembah, naslednje leto pa je postal prva država, ki je objavila svoj prvi nacionalno določeni prispevek v okviru Pariškega sporazuma, ki med drugim zajema obveznost obnovitve milijona hektarjev gozdov;

| C. | ker se je delež gozdarskega sektorja v gospodarstvu Hondurasa z leti zmanjšal in je v zadnjih 16 letih predstavljal 3,6 % bruto nacionalnega proizvoda (BNP) zaradi strožjih zahtev glede zakonitosti lesa na izvoznih trgih Hondurasa in uničevanja gozdov; ker je postopek sklenitve prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, pri katerem se poudarjata zakonitost in dobro upravljanje, gozdarskemu sektorju v pomoč pri povečanju deleža, zagotavljanju dostojnih delovnih mest na podeželju in ustvarjanju dohodka za državljane Hondurasa; |
| --- | --- |

C.

ker se je delež gozdarskega sektorja v gospodarstvu Hondurasa z leti zmanjšal in je v zadnjih 16 letih predstavljal 3,6 % bruto nacionalnega proizvoda (BNP) zaradi strožjih zahtev glede zakonitosti lesa na izvoznih trgih Hondurasa in uničevanja gozdov; ker je postopek sklenitve prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, pri katerem se poudarjata zakonitost in dobro upravljanje, gozdarskemu sektorju v pomoč pri povečanju deleža, zagotavljanju dostojnih delovnih mest na podeželju in ustvarjanju dohodka za državljane Hondurasa;

| D. | ker je obseg trgovine z lesom med Hondurasom in EU trenutno skromen in predstavlja manj kot 2 % izvoza lesa Hondurasa, pri čemer so ZDA njegova največja trgovinska partnerica, narašča pa izvoz v sosednji državi Salvador in Nikaragvo; ker bi se lahko s prostovoljnim sporazumom o partnerstvu odprle dodatne možnosti za izvoz iz Hondurasa v EU in na nove trge; |
| --- | --- |

D.

ker je obseg trgovine z lesom med Hondurasom in EU trenutno skromen in predstavlja manj kot 2 % izvoza lesa Hondurasa, pri čemer so ZDA njegova največja trgovinska partnerica, narašča pa izvoz v sosednji državi Salvador in Nikaragvo; ker bi se lahko s prostovoljnim sporazumom o partnerstvu odprle dodatne možnosti za izvoz iz Hondurasa v EU in na nove trge;

| E. | ker je Honduras po klasifikaciji Svetovne banke država z nižjimi srednjimi dohodki; ker je druga najrevnejša država v Latinski Ameriki in tretja najrevnejša na zahodni polobli; ker mora Honduras premagati številne izzive na področju boja proti revščini, neenakosti, korupciji in nekaznovanju, ki še naprej vzbujajo zaskrbljenost, in izboljšati dobrobit svojih državljanov ter razmere na področju pravic žensk, tudi glede na to, da se je stanje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic pred kratkim poslabšalo; |
| --- | --- |

E.

ker je Honduras po klasifikaciji Svetovne banke država z nižjimi srednjimi dohodki; ker je druga najrevnejša država v Latinski Ameriki in tretja najrevnejša na zahodni polobli; ker mora Honduras premagati številne izzive na področju boja proti revščini, neenakosti, korupciji in nekaznovanju, ki še naprej vzbujajo zaskrbljenost, in izboljšati dobrobit svojih državljanov ter razmere na področju pravic žensk, tudi glede na to, da se je stanje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic pred kratkim poslabšalo;

| F. | ugotavlja, da je vlada Hondurasa sprejela pozitivne zaveze in dala pobudo za zakonodajo, ki bo ščitila zagovornike človekovih pravic; obžaluje zlorabe, nasilje, samovoljna pridržanja, grožnje in uboje zagovornikov človekovih, domorodnih in zemljiških pravic ter okoljskih aktivistov; ker Honduras ni podpisal regionalnega sporazuma iz Escazúja o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v Latinski Ameriki in Karibih, tj. prvega okoljskega sporazuma, ki vsebuje posebne določbe o zagovornikih okoljskih in človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ugotavlja, da je vlada Hondurasa sprejela pozitivne zaveze in dala pobudo za zakonodajo, ki bo ščitila zagovornike človekovih pravic; obžaluje zlorabe, nasilje, samovoljna pridržanja, grožnje in uboje zagovornikov človekovih, domorodnih in zemljiških pravic ter okoljskih aktivistov; ker Honduras ni podpisal regionalnega sporazuma iz Escazúja o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v Latinski Ameriki in Karibih, tj. prvega okoljskega sporazuma, ki vsebuje posebne določbe o zagovornikih okoljskih in človekovih pravic;

| G. | ker je mandat misije za podporo boju proti korupciji in nekaznovanju v Hondurasu (MACCIH) potekel januarja 2020 in ni bil podaljšan; ker so EU in njene države članice pozvale honduraško vlado, naj ta mandat obnovi, da bi okrepila vladavino prava v državi; |
| --- | --- |

G.

ker je mandat misije za podporo boju proti korupciji in nekaznovanju v Hondurasu (MACCIH) potekel januarja 2020 in ni bil podaljšan; ker so EU in njene države članice pozvale honduraško vlado, naj ta mandat obnovi, da bi okrepila vladavino prava v državi;

| H. | ker je bil pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko sklenjen leta 2012, njegov trgovinski del pa se začasno uporablja od 1. avgusta 2013; |
| --- | --- |

H.

ker je bil pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko sklenjen leta 2012, njegov trgovinski del pa se začasno uporablja od 1. avgusta 2013;

| I. | ker je Honduras leta 2013 postal prva latinskoameriška država, ki je začela pogajanja z EU o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu FLEGT, na podlagi katerih je bil leta 2018 parafiran osnutek sporazuma; |
| --- | --- |

I.

ker je Honduras leta 2013 postal prva latinskoameriška država, ki je začela pogajanja z EU o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu FLEGT, na podlagi katerih je bil leta 2018 parafiran osnutek sporazuma;

| J. | ker je cilj prostovoljnega sporazuma o partnerstvu zagotoviti, da bodo vse pošiljke lesa in lesnih proizvodov iz Hondurasa, namenjene na trg EU, v skladu s honduraškim sistemom za zagotavljanje zakonitosti lesa, s čimer bodo izpolnjeni pogoji za pridobitev dovoljenja FLEGT; ker bo moral biti tudi domači les in les, namenjen na druge izvozne trge, skladen s sistemom za zagotavljanje zakonitosti lesa in bo treba zanj pridobiti dovoljenje H-Legal; |
| --- | --- |

J.

ker je cilj prostovoljnega sporazuma o partnerstvu zagotoviti, da bodo vse pošiljke lesa in lesnih proizvodov iz Hondurasa, namenjene na trg EU, v skladu s honduraškim sistemom za zagotavljanje zakonitosti lesa, s čimer bodo izpolnjeni pogoji za pridobitev dovoljenja FLEGT; ker bo moral biti tudi domači les in les, namenjen na druge izvozne trge, skladen s sistemom za zagotavljanje zakonitosti lesa in bo treba zanj pridobiti dovoljenje H-Legal;

| K. | ker sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa temelji na opredelitvi zakonitosti, nadzoru nad dobavno verigo, preverjanju skladnosti, izdaji dovoljenj FLEGT in neodvisnem nadzoru: |
| --- | --- |

K.

ker sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa temelji na opredelitvi zakonitosti, nadzoru nad dobavno verigo, preverjanju skladnosti, izdaji dovoljenj FLEGT in neodvisnem nadzoru:

| L. | ker sporazum zajema pet obveznih lesnih proizvodov v skladu z uredbo FLEGT – hlode, žagan les, tirne pragove, vezan les in furnir – ter več drugih lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

L.

ker sporazum zajema pet obveznih lesnih proizvodov v skladu z uredbo FLEGT – hlode, žagan les, tirne pragove, vezan les in furnir – ter več drugih lesnih proizvodov;

| M. | ker namen in pričakovane koristi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT presegajo zgolj olajšanje trgovine z zakonitim lesom, saj so namenjeni tudi uvajanju sistemskih sprememb pri upravljanju gozdov, kazenskem pregonu, vključno z delovno zakonodajo in pravicami domorodnih ljudstev, preglednosti in vključevanju različnih deležnikov v proces političnega odločanja, zlasti organizacij civilne družbe in domorodnih ljudstev, pa tudi podpori gospodarskemu povezovanju ter spoštovanju mednarodnih ciljev glede trajnostnega razvoja; ker so pogajanja, ki so privedla do sklenitve tega prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, ustvarila prostor za sodelovanje med različnimi deležniki, da bi razpravljali o okoljskih vprašanjih, vprašanjih človekovih pravic ter socialnih in gospodarskih vprašanjih; ker mora Honduras zagotoviti, da bodo zadevni deležniki vključeni v izvajanje in spremljanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu ne glede na spol, starost, lokacijo, vero ali prepričanja, etnično poreklo, raso, jezik ali invalidnost, ter omogočiti sodelovanje zasebnega sektorja, civilne družbe, lokalnih skupnosti, domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu ter drugih, ki so odvisni od gozdov (9); |
| --- | --- |

M.

ker namen in pričakovane koristi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT presegajo zgolj olajšanje trgovine z zakonitim lesom, saj so namenjeni tudi uvajanju sistemskih sprememb pri upravljanju gozdov, kazenskem pregonu, vključno z delovno zakonodajo in pravicami domorodnih ljudstev, preglednosti in vključevanju različnih deležnikov v proces političnega odločanja, zlasti organizacij civilne družbe in domorodnih ljudstev, pa tudi podpori gospodarskemu povezovanju ter spoštovanju mednarodnih ciljev glede trajnostnega razvoja; ker so pogajanja, ki so privedla do sklenitve tega prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, ustvarila prostor za sodelovanje med različnimi deležniki, da bi razpravljali o okoljskih vprašanjih, vprašanjih človekovih pravic ter socialnih in gospodarskih vprašanjih; ker mora Honduras zagotoviti, da bodo zadevni deležniki vključeni v izvajanje in spremljanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu ne glede na spol, starost, lokacijo, vero ali prepričanja, etnično poreklo, raso, jezik ali invalidnost, ter omogočiti sodelovanje zasebnega sektorja, civilne družbe, lokalnih skupnosti, domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu ter drugih, ki so odvisni od gozdov (9);

| N. | ker prostovoljni sporazum o partnerstvu predvideva, da je za izvajanje in spremljanje odgovoren skupni odbor; |
| --- | --- |

N.

ker prostovoljni sporazum o partnerstvu predvideva, da je za izvajanje in spremljanje odgovoren skupni odbor;

| O. | ker je EU zagotovila podporo pogajalskemu procesu s tremi dvostranskimi programi v okviru svoje razvojne pomoči; |
| --- | --- |

O.

ker je EU zagotovila podporo pogajalskemu procesu s tremi dvostranskimi programi v okviru svoje razvojne pomoči;

| P. | ker bodo konec leta 2021 v Hondurasu potekale splošne volitve; |
| --- | --- |

P.

ker bodo konec leta 2021 v Hondurasu potekale splošne volitve;

| Q. | ker je Honduras ratificiral konvencijo Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih, vendar je še ne izvaja v celoti in v svojo zakonodajo ni vključil ključnega načela svobodne, predhodne in informirane privolitve, ki izhaja iz Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

Q.

ker je Honduras ratificiral konvencijo Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih, vendar je še ne izvaja v celoti in v svojo zakonodajo ni vključil ključnega načela svobodne, predhodne in informirane privolitve, ki izhaja iz Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev;

| 1. | pozdravlja zaključek pogajanj o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu med EU in Hondurasom, s katerim se bo zagotovilo, da se bo v EU iz Hondurasa uvažal samo zakonito posekan les, spodbujalo prakse trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in trajnostno trgovino z zakonito pridobljenim lesom, prav tako pa izboljšalo upravljanje gozdov in izvrševanje zakonodaje (vključno z delovnimi, poklicnimi, zdravstvenimi in varnostnimi obveznostmi) ter povečalo preglednost, odgovornost in institucionalno odpornost, pri čemer se bo upoštevalo dejstvo, da so gozdovi pomembni za gospodarstvo Hondurasa in da bi bilo treba učinkoviteje obravnavati problem krčenja gozdov v državi; poziva obe strani, naj čim prej ratificirata prostovoljni sporazum o partnerstvu, da bo lahko začel veljati leta 2021 in utrl pot nadaljnjim pomembnim korakom pri izvajanju, vključno z vzpostavitvijo pridobivanja dovoljenj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža solidarnost s Hondurasom, ki sta ga nedavno prizadela orkana in v državi povzročila hude posledice, poleg tega pa je državo zelo prizadela tudi pandemija covida-19; poudarja, da se je treba nujno in v svetovnem merilu spopasti s temeljnimi vzroki za te skrajne vremenske pojave in zoonozo, ki so povezani s podnebnimi spremembami, krčenjem gozdov in izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zelo ceni dejstvo, da je Hondurasu k sodelovanju pri procesu oblikovanja prostovoljnega sporazuma o partnerstvu uspelo pritegniti vladne institucije, civilno družbo, zasebni sektor, domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla, akademske kroge in skupnosti, ki so sprejeli ponudbo in zagotovili prispevek; pozdravlja dejstvo, da so bili vsi ti sektorji pripravljeni sesti za pogajalsko mizo, s čimer se je vzpostavil duh vključenosti in omogočilo prispevanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da bo polno izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu dolgoročen proces, pri katerem bo treba sprejeti cel sklop zakonodaje ter zagotoviti ustrezno upravno zmogljivost in strokovno znanje za njegovo izvajanje in izvrševanje; opozarja, da se lahko dovoljenja FLEGT začnejo izdajati šele, ko bo Honduras dokazal, da je njegov sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa pripravljen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so v fazi izvajanja potrebna pristna in nenehna posvetovanja, aktivna udeležba več deležnikov, pa tudi pomembno sodelovanje organizacij civilne družbe ter lokalnih in domorodnih skupnosti pri odločanju, s čimer bi zagotovili svobodno, predhodno in informirano privolitev; želi spomniti, da je treba povečati preglednost in zagotoviti učinkovito javno razkritje informacij ter pravočasno izmenjavo dokumentov z lokalnimi in domorodnimi ljudstvi; poziva Komisijo, delegacijo EU v Hondurasu in države članice, naj zagotovijo in omogočijo zadostno gradnjo zmogljivosti ter logistično in tehnično podporo v okviru sedanjih in prihodnjih instrumentov razvojnega sodelovanja, da bo lahko Honduras izpolnil zaveze za izvajanje svojih sistemov za zagotavljanje zakonitosti lesa in s tem povezanih ukrepov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja nedavno sprejetje akcijskega načrta za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu v Hondurasu in vlado Hondurasa poziva, naj sprejme konkreten, časovno omejen in merljiv pristop; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen, ker je bilo, odkar je bil julija 2018 parafiran prostovoljni sporazum o partnerstvu, ubitih več kot 20 okoljskih aktivistov in zagovornikov pravic domorodnih ljudstev; meni, da bo uspeh prostovoljnega sporazuma o partnerstvu v veliki meri odvisen od tega, ali bo mogoče vzpostaviti varno in spodbujevalno okolje za zaščito okoljskih aktivistov in zagovornikov človekovih pravic ter žvižgačev ter zagotoviti učinkovite pravne mehanizme v zvezi s kršitvami človekovih pravic in bojem proti nekaznovanju; v zvezi s tem poudarja, da bi bila ratifikacija sporazuma iz Escazúja pomemben korak v pravo smer; poziva honduraško vlado, naj ukrepa v zvezi s tem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da mora biti boj proti korupciji stalen; je zadovoljen, da se je preglednost v procesu sklenitve tega prostovoljnega sporazuma o partnerstvu izkazala za zelo koristno, prav tako pa jo je treba v celoti zagotoviti tudi v procesu izvajanja; poudarja, da je uspeh FLEGT odvisen tudi od boja proti goljufijam in korupciji v celotni verigi dobave lesa; v ta namen poziva EU, naj razširi področje delovanja in okrepi izvrševanje uredbe EU o lesu, da bi odpravili korupcijska tveganja v verigi preskrbe z lesom v EU, tudi z bolj rednimi in sistematičnimi kontrolami in preiskavami v pristaniščih EU; je seznanjen z dosedanjimi prizadevanji Hondurasa, da bi povečal preglednost, in poziva vlado te države, naj zagotovi spodbude v različnih členih vrednostne verige gozdov, da bi povečala preglednost in poskrbela za vključenost najbolj ranljivih subjektov, kot so mladi in ženske iz domorodnih ljudstev, prebivalci afriškega porekla in mali kmetje; prav tako poziva vlado Hondurasa, naj si prizadeva za zaustavitev razširjene korupcije in naj obravnava druge dejavnike, ki spodbujajo nezakonito sečnjo in degradacijo gozdov, zlasti v zvezi s carinskimi organi, honduraškim zavodom za gozdove in ministrstvi, ki se ukvarjajo z gozdovi in zemljiškimi pravicami, pa tudi drugimi organi, ki bodo imeli ključno vlogo pri izvajanju in izvrševanju prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; poudarja, da je treba nekaznovanje v gozdarskem sektorju končati, tako da se zagotovi pregon kršitev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vlado Hondurasa, naj podaljša mandat misije za podporo boju proti korupciji in nekaznovanosti v Hondurasu (MACCIH), ki se je končala januarja 2020; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je Honduras prva država, ki je sklenila prostovoljni sporazum o partnerstvu, pri čemer so pri pogajanjih domorodna ljudstva sodelovala kot ločena interesna skupina, in pogumno sodelovanje skupin domorodnih ljudstev, ki so zagotovila posebne vpoglede in prispevke; poziva, naj se v opredelitev zakonitosti čim prej vključi prostovoljno soglasje po predhodnem obveščanju ter naj se v Hondurasu sprejmejo ustrezni zakoni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava, da se lahko s postopkom pogajanj o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu omogoči sektorjem, da opredelijo skupne cilje in prednostne naloge za vzpostavitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, hkrati pa se ponudi pomembna priložnost, da družbe omogočijo participativno upravljanje svojih gozdov na lokalni in regionalni ravni ter na ravni skupnosti in celo na državni ali zvezni ravni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se zaveda, da je treba pojasniti bistvene pravice do zemljiške posesti in pravice domorodnih ljudstev v Hondurasu ter da so potrebni konkretni zaščitni ukrepi v zvezi s pravico lokalnih in domorodnih ljudstev do zemljiške posesti; poudarja, da je dostop do zemljiške posesti, njena uporaba ter nadzor nad njo glavni vir socialnih konfliktov, nasilja in kršitev človekovih pravic v Hondurasu; zlasti opozarja, da je po podatkih urada visokega komisarja OZN za človekove pravice približno 80 % zemljišč v zasebni lasti v Hondurasu brez dokazov o lastništvu ali pa je lastništvo neustrezno zabeleženo, zaradi šibkega pravosodnega sistema pa lahko reševanje sporov v zvezi z lastništvom traja več let; poziva vlado Hondurasa, naj sodelujočim javnim institucijam nameni več sredstev in okrepi njihovo usklajevanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je raba zemljišč pri upravljanju gozdov zelo pomembna in da je potrebna strateška vizija upravljanja gozdov, povezana z vprašanji podnebnih sprememb; poziva vlado Hondurasa, naj zagotovi tesno usklajevanje med obstoječimi različnimi pobudami v gozdarskem sektorju, kot so zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju (REDD +), prostovoljni sporazum o partnerstvu FLEGT in nacionalno določeni prispevki; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vlado Hondurasa, naj poveča nadzor in okrepi območja varstva pred gozdnimi požari na zemljiščih v zasebni lasti; poziva k uvedbi upravljanja dobavne verige v sektorjih živinoreje ter pridelave kave in palmovega olja, saj je to bistveno za odpravo temeljnih vzrokov krčenja gozdov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da uspešna pogajanja o tem prostovoljnem sporazumu dokazujejo tudi pomen delegacij Unije v tretjih državah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj se analiza glede na spol vključi v vse dejavnosti in projekte, povezane z izvajanjem prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT; poziva h kvantitativni in kvalitativni analizi zemljiške posesti, razčlenjeni po spolu, lastništva sredstev in finančne vključenosti v sektorjih, na katere vpliva trgovina; poziva Komisijo, naj pri tem pomaga s tehničnimi in človeškimi viri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi spremembe zakonodaje o splavu v Hondurasu in nekaterih državah članicah EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen gozdarskih delovnih mest in zaposlovanja na podeželju v gospodarstvu Hondurasa, ki bi jih bilo treba upoštevati pri izvajanju prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; meni, da je prostovoljni sporazum o partnerstvu orodje za spodbujanje dostojnega dela; poziva Komisijo in honduraške organe, naj izvedejo izčrpno oceno učinka prostovoljnega sporazuma o partnerstvu na delavce in male proizvajalce v sektorju, na katere bi lahko vplival povečan nadzor sečnje; poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira programe za prizadete delavce in proizvajalce, da bodo ostali konkurenčni v sektorju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj redno poroča Parlamentu o izvajanju sporazuma, tudi o delu skupnega odbora za izvajanje, prav tako pa naj dejavno sodeluje z Evropskim parlamentom in ga povabi k napotitvi delegacije, ki bi sodelovala pri delu skupnega odbora za izvajanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj v celoti upoštevajo, izvajajo in izvršujejo uredbo EU o lesu; poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi pri naslednjem pregledu uredbo o izdajanju dovoljenj FLEGT izboljšala tako, da se bo lahko hitro odzivala na večje kršitve zavez iz sporazuma o prostovoljnem partnerstvu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi države po vsem svetu, ki imajo urejene uvozne trge za zakoniti les ali te trge želijo urediti, imele koristi od sodelovanja in po možnosti odobravanja medsebojnih pravil in sistemov, kot so FLEGT in sporazumi o partnerstvu EU; poudarja, da bi bili mednarodni standardi učinkovitejši ter bi spodbujali dolgoročno pravno varnost za podjetja in potrošnike; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so ti prostovoljni sporazumi o partnerstvu pomemben pravni okvir za EU in njene partnerske države, ki so ga omogočili dobro sodelovanje in prizadevanja teh držav; podpira Komisijo pri iskanju dodatnih potencialnih partnerjev za prihodnje prostovoljne sporazume o partnerstvu v okviru FLEGT; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da mora EU prevzeti zelo pomembno in odgovorno vlogo, prav tako pa je zavezana izboljšati ponudbo in povpraševanje po lesu, da bi zavrnila nezakonito pridobljen les in pomagala pri prizadevanjih držav izvoznic v boju proti nezakoniti sečnji in korupciji, ki uničujeta njihove gozdove, povzročata podnebne spremembe in sta krivi za kršitve človekovih pravic; meni, da je treba te ukrepe dopolniti s prihodnjimi določbami o potrebni skrbnosti, zlasti v zvezi s surovinami, katerih pridobivanje ogroža gozdove; je seznanjen, da je Honduras pomemben svetovni proizvajalec kave; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so prostovoljni sporazumi o partnerstvu sestavni del prizadevanj EU za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma in agende OZN do leta 2030, zlasti ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo in države članice, naj agendo FLEGT v celoti vključijo v novi strateški okvir evropskega zelenega dogovora, in sicer tako, da se zavzemajo za njeno uveljavitev na svetovni in regionalni ravni ter še naprej krepijo mednarodno sodelovanje med državami proizvajalkami in uvoznicami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU, naj zagotovi skladnost politik za trajnostni razvoj med prostovoljnim sporazumom o partnerstvu in vsemi njenimi politikami, tudi na področju trgovine, razvoja, kmetijstva in okolja, obenem pa poskrbi, da se bo dopolnjeval z zavezami EU glede varstva okolja in podnebja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Honduras. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

(2)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0212.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0285.

(6)  UL C 58, 15.2.2018, str. 155.

(7)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0121.

(9)  V skladu s členom 16 prostovoljnega sporazuma o partnerstvu.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/151 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/151

---

P9_TA(2021)0134

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: pregled sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA))

(2021/C 506/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (C(2021)01603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije z dne 24. marca 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (C(2021)01603),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 9. marca 2021, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 9. marca 2021, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 16. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 16. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (1) in zlasti členov 23b in 121a(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (1) in zlasti členov 23b in 121a(6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Unije za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (2) in zlasti člena 16a(3) in člena 87b(6) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Unije za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (2) in zlasti člena 16a(3) in člena 87b(6) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 27. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 27. aprila 2021,

| A. | ker Uredba Komisije (ES) št. 1234/2008 (3) ureja pregled sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba Komisije (ES) št. 1234/2008 (3) ureja pregled sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini;

| B. | ker je Komisija na podlagi znanstvene ocene Evropske agencije za zdravila do zdaj dovolila več cepiv proti COVID-19; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija na podlagi znanstvene ocene Evropske agencije za zdravila do zdaj dovolila več cepiv proti COVID-19;

| C. | ker bo morda treba dovoljena cepiva proti COVID-19 spremeniti, tudi njihovo sestavo, da bodo še naprej učinkovita in nas bodo ščitila pred novimi ali različnimi različicami sevov med pandemijo oziroma sicer; |
| --- | --- |

C.

ker bo morda treba dovoljena cepiva proti COVID-19 spremeniti, tudi njihovo sestavo, da bodo še naprej učinkovita in nas bodo ščitila pred novimi ali različnimi različicami sevov med pandemijo oziroma sicer;

| D. | ker je Komisija v sporočilu z dne 17. februarja 2021 z naslovom Inkubator HERA: Skupno predvidevanje grožnje zaradi različic COVID-19 (4) napovedala številne ukrepe, da bi se učinkovito odzvali na nove različice koronavirusa, ki utegnejo vplivati na spoprijemanje s pandemijo; ker je med napovedanimi ukrepi tudi sprememba veljavnega regulativnega postopka, da bo mogoče hitreje odobriti cepiva proti COVID-19, prilagojena novim različicam koronavirusa; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v sporočilu z dne 17. februarja 2021 z naslovom Inkubator HERA: Skupno predvidevanje grožnje zaradi različic COVID-19 (4) napovedala številne ukrepe, da bi se učinkovito odzvali na nove različice koronavirusa, ki utegnejo vplivati na spoprijemanje s pandemijo; ker je med napovedanimi ukrepi tudi sprememba veljavnega regulativnega postopka, da bo mogoče hitreje odobriti cepiva proti COVID-19, prilagojena novim različicam koronavirusa;

| E. | ker je Komisija 24. marca 2021 Parlamentu posredovala delegirano uredbo, s čimer je začel teči trimesečni rok za pregled, v katerem lahko Parlament tej delegirani uredbi nasprotuje; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija 24. marca 2021 Parlamentu posredovala delegirano uredbo, s čimer je začel teči trimesečni rok za pregled, v katerem lahko Parlament tej delegirani uredbi nasprotuje;

| F. | ker delegirana uredba Komisije določa, da lahko Komisija pod posebnimi pogoji izjemoma in začasno sprejme spremembo pogojev dovoljenja za promet s cepivom proti človeški gripi ali človeškemu koronavirusu, čeprav manjkajo nekateri farmacevtski, neklinični ali klinični podatki; ker mora v primeru sprejetja te spremembe imetnik v roku, ki ga določi ustrezni organ, predložiti manjkajoče farmacevtske, neklinične in klinične podatke; |
| --- | --- |

F.

ker delegirana uredba Komisije določa, da lahko Komisija pod posebnimi pogoji izjemoma in začasno sprejme spremembo pogojev dovoljenja za promet s cepivom proti človeški gripi ali človeškemu koronavirusu, čeprav manjkajo nekateri farmacevtski, neklinični ali klinični podatki; ker mora v primeru sprejetja te spremembe imetnik v roku, ki ga določi ustrezni organ, predložiti manjkajoče farmacevtske, neklinične in klinične podatke;

| G. | ker bo mogoče v skladu z delegirano uredbo Komisije zahtevek za spremembo, ki ga vloži imetnik dovoljenja za promet, analizirati na podlagi začetnega nabora podatkov, ki pa ga bo imetnik dovoljenja za promet po odobritvi dopolnil z dodatnimi podatki, kar pomeni, da bo regulativni postopek enostavnejši tako za regulativne organe kot tudi za razvijalce cepiv; |
| --- | --- |

G.

ker bo mogoče v skladu z delegirano uredbo Komisije zahtevek za spremembo, ki ga vloži imetnik dovoljenja za promet, analizirati na podlagi začetnega nabora podatkov, ki pa ga bo imetnik dovoljenja za promet po odobritvi dopolnil z dodatnimi podatki, kar pomeni, da bo regulativni postopek enostavnejši tako za regulativne organe kot tudi za razvijalce cepiv;

| H. | ker bi morala delegirana uredba Komisije začeti veljati 26. aprila 2021, da bodo lahko razvijalci cepiv, ki so že začeli pripravljati cepiva proti različicam koronavirusa in regulativni organi v celoti izkoristili prilagojeni sistem; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala delegirana uredba Komisije začeti veljati 26. aprila 2021, da bodo lahko razvijalci cepiv, ki so že začeli pripravljati cepiva proti različicam koronavirusa in regulativni organi v celoti izkoristili prilagojeni sistem;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

(2)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1234/2008 z dne 24. novembra 2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (UL L 334, 12.12.2008, str. 7).

(4)  COM(2021)0078.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/153 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/153

---

P9_TA(2021)0135

Program za notranji trg, konkurenčnost podjetij, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14281/1/2020 – C9-0133/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14281/1/2020 – C9-0133/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0441),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0142/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0142/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 40.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 259.

(3)  Sprejeta besedila, 12.2.2019, P8_TA(2019)0073.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/154 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/154

---

P9_TA(2021)0136

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) za obdobje 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05532/1/2021 – C9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05532/1/2021 – C9-0139/2021),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0196),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0380),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0140/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0140/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 110, 22.3.2019, str. 82.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 239.

(3)  UL C 411, 27.11.2020, str. 300.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/155 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/155

---

P9_TA(2021)0137

Program Državljani, enakost, pravice in vrednote 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06833/1/2020 – C9-0144/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06833/1/2020 – C9-0144/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0383), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0383),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0144/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0144/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta skupaj z zadevno skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 178.

(2)  UL C 461, 21.12.2018, str. 196.

(3)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0407.

---

PRILOGA

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju sklopa „Vrednote Unije“ v letu 2021

Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa se sozakonodajalca strinjata, da bi bilo treba za sklop „Vrednote Unije“ v okviru programa za državljanstvo, enakost, pravice in vrednote od 1. januarja 2021 zagotoviti znatna sredstva.

Sozakonodajalca pozivata Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za dosego tega cilja, zlasti za oceno uporabe instrumentov prilagodljivosti v okviru pravnega okvira letnega proračuna EU za leto 2021 v skladu z merili za aktiviranje, določenimi v uredbi o večletnem finančnem okviru.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/157 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/157

---

P9_TA(2021)0138

Program za pravosodje 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Pravosodje in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06834/1/2020 – C9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06834/1/2020 – C9-0138/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0384), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0384),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0146/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0146/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 178.

(2)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0097.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/158 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/158

---

P9_TA(2021)0139

Vesoljski program 2021–2027 in Agencija Evropske unije za vesoljski program ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, (EU) št. 1285/2013 in (EU) št. 377/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14312/1/2020 – C9-0140/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14312/1/2020 – C9-0140/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0447), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0447),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0141/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0141/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 51.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 365.

(3)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0402.

---

sreda, 28. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/159 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/159

---

P9_TA(2021)0140

Sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 506/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05022/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05022/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (05198/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (05198/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (05203/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (05203/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, drugim pododstavkom člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0086/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, drugim pododstavkom člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0086/2021),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (1),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (2),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za pravne zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za pravne zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadev in Odbora za mednarodno trgovino (A9-0128/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadev in Odbora za mednarodno trgovino (A9-0128/2021),

| 1. | odobri sklenitev Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0033.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0152.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/160

---

P9_TA(2021)0142

Večletni načrt upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 506/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0619), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0619),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0188/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0188/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0149/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0149/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0272

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. |
| --- | --- |

(1)

Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.

| (2) | Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES (4) odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah. |
| --- | --- |

(2)

Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES (4) odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.

| (3) | Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (5) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). |
| --- | --- |

(3)

Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (5) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

| (4) | Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04),
  ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04),
  ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.

| (5) | S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in Sveta (6). |
| --- | --- |

(5)

S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in Sveta (6).

| (6) | ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04. |
| --- | --- |

(6)

ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04.

| (7) | S to uredbo bi se morala
  tudi
  v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07 (7), 18-10 (8), 96-14 (9), 13-13 (10) and 16-15 (11). |
| --- | --- |

(7)

S to uredbo bi se morala
  tudi
  v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07 (7), 18-10 (8), 96-14 (9), 13-13 (10) and 16-15 (11).

| (8) | Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročilo (12) Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta. |
| --- | --- |

(8)

Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročilo (12) Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta.

| (9) | V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter
  zlasti
  orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev. |
| --- | --- |

(9)

V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter
  zlasti
  orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.

| (10) | Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (11) | Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 (13) vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 (14) so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (15) je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 
  19-04
  . Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 (13) vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 (14) so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (15) je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 
  19-04
  . Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.

| (12) | Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja. |
| --- | --- |

(12)

Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.

| (13) | V skladu s Priporočilom ICCAT 
  19-04
  je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 (16) omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 
  19-04
  , ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s Priporočilom ICCAT 
  19-04
  je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 (16) omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 
  19-04
  , ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.

| (14) | Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja. |
| --- | --- |

(14)

Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja.

| (15) | V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (17) je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa
  je predlagala
  novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT. |
| --- | --- |

(15)

V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (17) je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa
  je predlagala
  novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.

| (16) | Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone;
  odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot;
  najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (18). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti. |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone;
  odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot;
  najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (18). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti.

| (17) | Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(17)

Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (18) | Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19). |
| --- | --- |

(18)

Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

| (19) | Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku. |
| --- | --- |

(19)

Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.

| (20) | S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107 (20) in (EU) 2019/833 (21) Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta (22). Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001 (23). Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(20)

S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107 (20) in (EU) 2019/833 (21) Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta (22). Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001 (23). Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (21) | S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(21)

S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za:

| (a) | ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:






  — | lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije in |
| --- | --- | --- |

(a)

ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:

—

lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije in

| — | pretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije; |
| --- | --- |

—

pretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;

| (b) | ribogojnice Unije; |
| --- | --- |

(b)

ribogojnice Unije;

| (c) | ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(c)

ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;

| (d) | plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih. |
| --- | --- |

(d)

plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.

Člen 3

Cilj

Cilj te uredbe je
  izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je
  ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

Člen 4

Razmerje do drugih aktov Unije

Če v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:

| (1) | Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(1)

Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike;

| (2) | Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje; |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;

| (3) | Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta (24) o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot; |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta (24) o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot;

| (4) | Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT); |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);

| (5) | Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta
   (25)

  o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta
   (25)

  o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi.

Člen 5

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „ICCAT“ pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku; |
| --- | --- |

(1)

„ICCAT“ pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;

| (2) | „Konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku; |
| --- | --- |

(2)

„Konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;

| (3) | „ribiško plovilo“ pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil; |
| --- | --- |

(3)

„ribiško plovilo“ pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;

| (4) | „živi modroplavuti tun“ pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌; |
| --- | --- |

(4)

„živi modroplavuti tun“ pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌;

| (5) | „SCRS“ pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT; |
| --- | --- |

(5)

„SCRS“ pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;

| (6) | „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌; |
| --- | --- |

(6)

„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌;

| (7) | „športni ribolov“ pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje; |
| --- | --- |

(7)

„športni ribolov“ pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;

| (8) | „vlačilec“ pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk; |
| --- | --- |

(8)

„vlačilec“ pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk;

| (9) | „plovilo za predelavo“ pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava; |
| --- | --- |

(9)

„plovilo za predelavo“ pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;

| (10) | „pomožno plovilo“ pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo; |
| --- | --- |

(10)

„pomožno plovilo“ pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;

| (11) | „past“ pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja; |
| --- | --- |

(11)

„past“ pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja;

| (12) | „zaporna plavarica“ pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre; |
| --- | --- |

(12)

„zaporna plavarica“ pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;

| (13) | „dajanje v kletko za rejo“ pomeni premestitev živega modroplavutega tuna
  iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje; |
| --- | --- |

(13)

„dajanje v kletko za rejo“ pomeni premestitev živega modroplavutega tuna
  iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje;

| (14) | „plovilo za ulov“ pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(14)

„plovilo za ulov“ pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;

| (15) | „ribogojnica“ pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika; |
| --- | --- |

(15)

„ribogojnica“ pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;

| (16) | „gojenje“ ali „pitanje“ pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa; |
| --- | --- |

(16)

„gojenje“ ali „pitanje“ pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;

| (17) | „nabiranje“ pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh; |
| --- | --- |

(17)

„nabiranje“ pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;

| (18) | „stereoskopska kamera“ pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe
  ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov
  ; |
| --- | --- |

(18)

„stereoskopska kamera“ pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe
  ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov
  ;

| (19) | „plovilo za mali priobalni ribolov“ je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:






  (a) | skupna dolžina < 12 m; |
| --- | --- | --- |

(19)

„plovilo za mali priobalni ribolov“ je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:

(a)

skupna dolžina < 12 m;

| (b) | plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave; |
| --- | --- |

(b)

plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;

| (c) | ribolovna potovanja so krajša od 24 ur; |
| --- | --- |

(c)

ribolovna potovanja so krajša od 24 ur;

| (d) | največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali |
| --- | --- |

(d)

največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali

| (e) | plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje; |
| --- | --- |

(e)

plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;

| (20) | „skupna ribolovna dejavnost“ pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev; |
| --- | --- |

(20)

„skupna ribolovna dejavnost“ pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev;

| (21) | „dejavni ribolov“ pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono; |
| --- | --- |

(21)

„dejavni ribolov“ pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;

| (22) | „dokument BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(22)

„dokument BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;

| (23) | „dokument eBCD“ pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(23)

„dokument eBCD“ pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;

| (24) | „območje Konvencije“ pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije; |
| --- | --- |

(24)

„območje Konvencije“ pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;

| (25) | „pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje; |
| --- | --- |

(25)

„pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;

| (26) | „kontrolni prenos“ pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib; |
| --- | --- |

(26)

„kontrolni prenos“ pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;

| (27) | „nadzorna kamera“ pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi; |
| --- | --- |

(27)

„nadzorna kamera“ pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;

| (28) | „pogodbenica Konvencije“ pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

(28)

„pogodbenica Konvencije“ pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;

| (29) | „veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali“ pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov; |
| --- | --- |

(29)

„veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali“ pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;

| (30) | „prenos“ pomeni vsak prenos:






  (a) | živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos; |
| --- | --- | --- |

(30)

„prenos“ pomeni vsak prenos:

(a)

živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos;

| (b) | živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos; |
| --- | --- |

(b)

živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos;

| (c) | kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec; |
| --- | --- |

(c)

kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;

| (d) | kletke z
  živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo
  in živih modroplavutih tunov
  iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici; |
| --- | --- |

(d)

kletke z
  živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo
  in živih modroplavutih tunov
  iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici;

| (e) | živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca; |
| --- | --- |

(e)

živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;

| (31) | „gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture; |
| --- | --- |

(31)

„gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;

| (32) | „skupina ribolovnega orodja“ pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota; |
| --- | --- |

(32)

„skupina ribolovnega orodja“ pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;

| (33) | „ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila;
  za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini
  ; |
| --- | --- |

(33)

„ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila;
  za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini
  ;

| (34) | „pristojna država članica“ pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past. |
| --- | --- |

(34)

„pristojna država članica“ pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.

POGLAVJE II

UPRAVLJALNI UKREPI

Člen 6

Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva

1.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.

2.   Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi.

3.   Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.

Člen 7

Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani

▌

1.   ▌ Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani,
  iz ulova predhodnih let v ribogojnici
  se lahko dovoli
  le
  , če
  država članica
  razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji ▌. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz členov ▌53
  in 61
  .

2.   Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se
  množično
  nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka
  ustreznega
  vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.

3.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.

Člen 8

Prenos neporabljenih kvot

Prenos neporabljenih kvot ni dovoljen.

Člen 9

Prenosi kvot

1.   Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot.

2.   Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.

Člen 10

Odbitki od kvot v primeru prelova

Kadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 11

Letni ribolovni načrti

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije
  za plovila za ulov in pasti
  :

| (a) | kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov; |
| --- | --- |

(a)

kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;

| (b) | kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot; |
| --- | --- |

(b)

kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;

| (c) | ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;

| (d) | odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(d)

odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;

| (e) | informacije o določenih pristaniščih; |
| --- | --- |

(e)

informacije o določenih pristaniščih;

| (f) | pravila o prilovu in |
| --- | --- |

(f)

pravila o prilovu in

| (g) | število plovil
  za ulov
  , daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

(g)

število plovil
  za ulov
  , daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.

2.   Države članice,
  ki imajo
  majhna plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna,
  si prizadevajo tem plovilom dodeliti posebno sektorsko kvoto
  in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.

3.   Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.

4.   Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.

5.   Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.

Člen 12

Dodelitev ribolovnih možnosti

Države članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter ▌ tudi pravično porazdelijo nacionalne kvote med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.

Člen 13

Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivosti

Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil
  za ulov in pasti
  prilagodijo tako,
  da se zagotovi,
  da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov
  in pastem
  dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti
  Unije
  za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.

Člen 14

Letni načrti inšpekcijskih pregledov

Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s:

| (a) | cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(a)

cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (b) | nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(b)

nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 15

Letni načrti upravljanja gojenja

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.

2.   Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.

3.   Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v „evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna“, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.

4.   Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v „evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna“ registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.

5.   Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici,
  in
  z uvozom živih modroplavutih tunov
  iz druge države članice ali pogodbene stranke
  .

6.   Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.

7.
     
  Po potrebi države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo spremenjene načrte upravljanja gojenja.

Člen 16

Posredovanje letnih načrtov

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte:

| (a) | letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(a)

letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;

| (b) | letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

(b)

letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;

| (c) | letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in |
| --- | --- |

(c)

letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in

| (d) | letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15. |
| --- | --- |

(d)

letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.

2.   Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev.

3.   Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku
  iz tega člena
  , Komisija
  lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT predložila načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ter vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni
  načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice.
  Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v načrt Unije ali v predloge za spremembo načrta Unije, če so skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.

POGLAVJE III

TEHNIČNI UKREPI

Člen 17

Ribolovne sezone

1.   Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija.

2.
     
  Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija.

3.   Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi
  vremenskih razmer
  med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni,
  odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele vremenske razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10 ▌
  . Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS.

5.   Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.

6.   Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.

Člen 18

Obveznost iztovarjanja

Določbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.

Člen 19

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

1.   Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih:

| (a) | modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo; |
| --- | --- |

(a)

modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;

| (b) | modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in |
| --- | --- |

(b)

modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in

| (c) | modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške. |
| --- | --- |

(c)

modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.

3.   Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.

4.   Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.

5.   Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.

Člen 20

Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti

1.   Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova
  glede na število
  modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.

2.   Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.

3.   Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.

4.   Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.

Člen 21

Prilov

1.   Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt.

2.   Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.

3.   Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.

4.   Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

5.   Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen
  plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta
  država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov.
  Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, te države članice pa
  sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V 
  teh primerih
  sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

6.   Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD.

Člen 22

Uporaba zračnih sredstev

Za iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.

POGLAVJE IV

REKREACIJSKI RIBOLOV

Člen 23

Posebna kvota za rekreacijski ribolov

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način „ulovi in izpusti“. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte.

2.   Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.

Člen 24

Posebni pogoji za rekreacijski ribolov

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna,
  dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov
  ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo
  ICCAT
  dajo
  Komisiji
  na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov
  modroplavutega tuna
  . Seznam,
  ki ga Komisija elektronsko predloži ICCAT,
  vsebuje naslednje informacije
  za vsako plovilo
  :

| (a) | ime plovila; |
| --- | --- |

(a)

ime plovila;

| (b) | registrsko številko; |
| --- | --- |

(b)

registrsko številko;

| (c) | številko v evidenci ICCAT (če obstaja); |
| --- | --- |

(c)

številko v evidenci ICCAT (če obstaja);

| (d) | morebitna prejšnja imena ter |
| --- | --- |

(d)

morebitna prejšnja imena ter

| (e) | ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.

2.   V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.

3.   Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.

4.   Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in
  po potrebi
  dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

5.   Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.

Člen 25

Ulov, označevanje in izpust

1.   Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način „ulovi in izpusti“, ki ga izvajajo izključno plovila
  za športni ribolov
  , lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.

2.   Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“ iz odstavka 1.

3.   Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“:

| (a) | predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15; |
| --- | --- |

(a)

predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;

| (b) | skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe;

| (c) | zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in

| (d) | Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. |
| --- | --- |

(d)

Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu.

4.   Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

NADZORNI UKREPI

NADZORNI UKREPI

ODDELEK 1

ODDELEK 1

SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTI

SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTI

Člen 26

Seznami in evidence plovil

1.   Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAT (26) za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil:

| (a) | seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in |
| --- | --- |

(a)

seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in

| (b) | seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

(b)

seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.

Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.

2.   Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.

3.   Informacije o plovilih iz
  točk (a) in (b)
  odstavka 1▌ vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (27).

4.   Komisija naknadne predložitve ne sprejme.

5.   Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede:

| (a) | vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter |
| --- | --- |

(a)

vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter

| (b) | podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja. |
| --- | --- |

(b)

podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.

6.   Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.

Člen 27

Dovoljenja za ribolov za plovila

1.   Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.

2.   Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.

3.   Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.

Člen 28

Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna

1.   Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.

2.   Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.

3.   Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.

4.   Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.

Člen 29

Informacije o ribolovnih dejavnostih

1.   Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:

| (a) | ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov; |
| --- | --- |

(a)

ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;

| (b) | obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov; |
| --- | --- |

(b)

obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;

| (c) | skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a); |
| --- | --- |

(c)

skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);

| (d) | skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter |
| --- | --- |

(d)

skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter

| (e) | skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov). |
| --- | --- |

(e)

skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).

2.   Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije:

| (a) | ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in |
| --- | --- |

(a)

ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in

| (b) | skupni ulov modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

(b)

skupni ulov modroplavutega tuna.

3.   Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.

Člen 30

Skupne ribolovne dejavnosti

1.   Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.

2.   Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.

3.   Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic konvencije.

4.   Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:

| (a) | zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost; |
| --- | --- |

(a)

zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;

| (b) | identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti;

| (c) | individualne kvote plovil; |
| --- | --- |

(c)

individualne kvote plovil;

| (d) | ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in |
| --- | --- |

(d)

ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in

| (e) | informacije o namembnih ribogojnicah. |
| --- | --- |

(e)

informacije o namembnih ribogojnicah.

5.   Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.

6.   V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

ODDELEK 2

ODDELEK 2

EVIDENTIRANJE ULOVA

EVIDENTIRANJE ULOVA

Člen 31

Zahteve glede evidentiranja

1.   Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.

2.   Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.

Člen 32

Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti

1.   Poveljniki plovil Unije za ulov,
  ki aktivno lovijo,
  svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III,
  ali v obliki, ki jo zahteva država članica.

2.   Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.

3.   Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.

4.   Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.

ODDELEK 3

ODDELEK 3

IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJE

IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJE

Člen 33

Določena pristanišča

1.   Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT.

2.   Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja; |
| --- | --- |

(a)

določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;

| (b) | določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter |
| --- | --- |

(b)

določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter

| (c) | določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35. |
| --- | --- |

(c)

določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.

3.   S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa.

Člen 34

Predhodno obvestilo o iztovarjanju

1.   Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2.   Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo:

| (a) | predvideni čas prihoda; |
| --- | --- |

(a)

predvideni čas prihoda;

| (b) | ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu; |
| --- | --- |

(b)

ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;

| (c) | informacije o geografskem območju ulova; |
| --- | --- |

(c)

informacije o geografskem območju ulova;

| (d) | zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil. |
| --- | --- |

(d)

zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil.

3.   Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.

4.   Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.

5.   Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.

6.   Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.

Člen 35

Pretovarjanje

1.   Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.

2.   Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.

3.   Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V.

4.   Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.

5.   Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.

6.   Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.

7.   Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.

ODDELEK 4

ODDELEK 4

OBVEZNOSTI POROČANJA

OBVEZNOSTI POROČANJA

Člen 36

Tedenska

  poročila o količinah

Vsaka država članica ▌ Komisiji pošlje
  tedenska poročila o ulovu
  .
  Ta poročila vključujejo
  podatke
  , ki se zahtevajo v skladu s členom 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov.
  Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja▌. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.

Člen 37

Informacije o izčrpanju kvot

1.   Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.

2.   Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.

3.   Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.

ODDELEK 5

ODDELEK 5

OPAZOVALNI PROGRAMI

OPAZOVALNI PROGRAMI

Člen 38

Nacionalni opazovalni program

1.   Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:

| (a) | 20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m); |
| --- | --- |

(a)

20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m);

| (b) | 20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m); |
| --- | --- |

(b)

20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m);

| (c) | 20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m); |
| --- | --- |

(c)

20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m);

| (d) | 100 % vlačilcev; |
| --- | --- |

(d)

100 % vlačilcev;

| (e) | 100 % dejavnosti nabiranja iz pasti. |
| --- | --- |

(e)

100 % dejavnosti nabiranja iz pasti.

Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.

2.   Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:

| (a) | spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;

| (b) | evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:






  (a) | količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ); |
| --- | --- | --- |

(b)

evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:

(a)

količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);

| (b) | območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino; |
| --- | --- |

(b)

območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;

| (c) | merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja; |
| --- | --- |

(c)

merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;

| (d) | datumom ulova; |
| --- | --- |

(d)

datumom ulova;

| (c) | preverjanje vnosov v ladijski dnevnik; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;

| (d) | opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT. |
| --- | --- |

(d)

opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.

3.   Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.

4   Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno.

5.   Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:

| (a) | reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova; |
| --- | --- |

(a)

reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;

| (b) | zanesljive protokole za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

(b)

zanesljive protokole za zbiranje podatkov;

| (c) | opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni; |
| --- | --- |

(c)

opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;

| (d) | kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije. |
| --- | --- |

(d)

kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.

Člen 39

Regionalni opazovalni program ICCAT

1.   Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.

2.   Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:

| (a) | na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(a)

na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;

| (b) | pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami; |
| --- | --- |

(b)

pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;

| (c) | pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos; |
| --- | --- |

(c)

pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos;

| (d) | med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo; |
| --- | --- |

(d)

med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo;

| (e) | pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah; |
| --- | --- |

(e)

pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah;

| (f) | pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter |
| --- | --- |

(f)

pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter

| (g) | med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje. |
| --- | --- |

(g)

med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje.

3.   Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna.

4.   Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem,
  ko država članica ribogojnice
  za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja
  v več kot eni
  ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja,
  če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene
  . Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.

5.   Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:

| (a) | opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže; |
| --- | --- |

(a)

opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;

| (b) | podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali; |
| --- | --- |

(b)

podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;

| (c) | znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev. |
| --- | --- |

(c)

znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev.

6.   Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.

ODDELEK 6

ODDELEK 6

DEJAVNOSTI PRENOSA

DEJAVNOSTI PRENOSA

Člen 40

Dovoljenje za prenos

1.   Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:

| (a) | ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

(a)

ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT;

| (b) | predvideni čas prenosa; |
| --- | --- |

(b)

predvideni čas prenosa;

| (c) | ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos; |
| --- | --- |

(c)

ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;

| (d) | informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk; |
| --- | --- |

(d)

informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk;

| (e) | ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter |
| --- | --- |

(e)

ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter

| (f) | namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

(f)

namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna.

2.   Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki.

3.   Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje
  državo članico ribogojnice
  , nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo.

4.   Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.

5.   Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.

6.   Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo.

Člen 41

Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna

1.   Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da:

| (a) | plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote; |
| --- | --- |

(a)

plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;

| (b) | plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo; |
| --- | --- |

(b)

plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo;

| (c) | plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali |
| --- | --- |

(c)

plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali

| (d) | vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje. |
| --- | --- |

(d)

vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje.

2.   Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.

3.   Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.

Člen 42

Deklaracija o prenosu

1.   Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici.

2.   Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke „ITD“ (MS-20**/xxx/ITD).

3.   Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu
  rib
  . Izvod deklaracije obdrži poveljnik plovila
  za ulov
  ali ▌ pasti in
  vlačilca
  .

4.   Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.

5.   Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.

Člen 43

Spremljanje z videokamero

1.   Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.

2.   
  Ko Stalni odbor za raziskave in statistiko od Komisije zahteva kopije videoposnetkov
  , države članice
  te
  kopije ▌predložijo Komisiji, ta pa jih ▌ posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.

Člen 44

Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav

1.   Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:

| (a) | evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo; |
| --- | --- |

(a)

evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;

| (b) | opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter |
| --- | --- |

(b)

opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter

| (c) | preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42. |
| --- | --- |

(c)

preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42.

2.   Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi.

3.   Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin.

4.   Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.

5.   Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji ▌.

Člen 45

Izvedbeni akti

Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.

ODDELEK 7

ODDELEK 7

DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJO

DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJO

Člen 46

Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja

1.   Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.

2.   Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev.

3.   Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da:

| (a) | plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(a)

plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;

| (b) | plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali |
| --- | --- |

(b)

plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali

| (c) | plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27. |
| --- | --- |

(c)

plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.

4.   Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:

| (a) | o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter |
| --- | --- |

(a)

o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter

| (b) | od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje. |
| --- | --- |

(b)

od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.

5.   Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo.

6.   Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.

Člen 47

Dokumentacija o ulovu modroplavutega tuna

Države članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.

Člen 48

Inšpekcijski pregledi

Države članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah.

Člen 49

Spremljanje z videokamero

Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.

Člen 50

Začetek in izvajanje preiskav

Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 51.

Člen 51

Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo

1.   Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.

2.   Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju.

3.   Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa.

4.   Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za
  plovilo za ulov ali past
  , v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za
  ribogojnico
  , začne preiskavo.
  Če plovilo za ulov ali past pluje pod zastavo druge pogodbenice Konvencije, država članica, pristojna za ribogojnico, začne preiskavo v sodelovanju s to pogodbenico Konvencije zastave.

5.   Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:

| (a) | se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali |
| --- | --- |

(a)

se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali

| (b) | če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena. |
| --- | --- |

(b)

če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.

Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.

6.   Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.

7.   Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra.
  V primeru višje sile pri reji države članice pošljejo rezultate pred 12. septembrom.
  Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.

8.   Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD.

9.   Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov.

Člen 52

Deklaracija o dajanju v kletko za rejo

  in poročilo o dajanju v kletko za rejo

1.   
  V 72 urah po koncu
  dejavnosti dajanja v kletko za rejo
  upravljavec
  ribogojnice
  pristojnemu organu
  predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. ▌

2.
     
  Poleg deklaracije o dajanju v kletko za rejo iz dostavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila in pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

3.   Za namen odstavka 
  2
  se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.

Člen 53

Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole

1.   Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.

2.   Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu.

3.   Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila
  tistega
  leta
  , ki sledi obdobju zadevne kvote.

Člen 54

Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi

1.   Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem.

2.   Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka.

Člen 55

Letno

  poročilo o dajanju v kletko za rejo

Države članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij
  in poročil
  o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto
  pred 31. avgustom
  . Poročilo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti; |
| --- | --- |

(a)

skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;

| (b) | seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti; |
| --- | --- |

(b)

seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;

| (c) | rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.
  V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke; |
| --- | --- |

(c)

rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.

V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke;

| (d) | količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica; |
| --- | --- |

(d)

količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica;

| (e) | količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in |
| --- | --- |

(e)

količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in

| (f) | količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu. |
| --- | --- |

(f)

količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.

Člen 56

Izvedbeni akti

Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.

ODDELEK 8

ODDELEK 8

SPREMLJANJE IN NADZOR

SPREMLJANJE IN NADZOR

Člen 57

Sistem za spremljanje plovil

1.   Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV.

2.   Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 26(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 26(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.

3.   Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču
  , razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem
  .

4.   Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki „https data feed“ posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT.

5.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri; |
| --- | --- |

(a)

se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri;

| (b) | se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva; |
| --- | --- |

(b)

se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;

| (c) | so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje; |
| --- | --- |

(c)

so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;

| (d) | so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011. |
| --- | --- |

(d)

so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.

6.   Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.

ODDELEK 9

ODDELEK 9

Inšpekcijski pregledi in izvrševanje

Inšpekcijski pregledi in izvrševanje

Člen 58

Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor

1.   Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.

2.   Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.

3.   Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.

4.   Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.

5.   Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.

6.   Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.

Člen 59

Inšpekcijski pregledi v primeru kršitev

Država članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:

| (a) | zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali |
| --- | --- |

(a)

zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali

| (b) | je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(b)

je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 60

Navzkrižno preverjanje

1.   Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu.

2.   Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji.

ODDELEK 10

ODDELEK 10

Izvrševanje

Izvrševanje

Člen 61

Izvrševanje

Država članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55
  te uredbe
  . Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo
  zlasti
  začasni preklic
  ali odvzem
  dovoljenja
  in/ali
  naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja.
  Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni „evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna“
  .

POGLAVJE 6

POGLAVJE 6

Trženje

Trženje

Člen 62

Ukrepi za trženje

1.   Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (28) so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi ▌ in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu
  modroplavutega tuna
  .

2.   V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če:

| (a) | modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote
  ali
  omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali |
| --- | --- |

(a)

modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote
  ali
  omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali

| (b) | modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane. |
| --- | --- |

(b)

modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.

3.   Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1.

POGLAVJE 7

Končne določbe

Člen 63

Ocena

Države članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.

Člen 64

Financiranje

Za namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (29) se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 65

Zaupnost

Podatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 66

Postopek za spremembe

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:

▌

| (a) | odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot
  ; |
| --- | --- |

(a)

odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot
  ;

| (b) | roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(
  2
  ), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6); |
| --- | --- |

(b)

roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(
  2
  ), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6);

| (c) | obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4); |
| --- | --- |

(c)

obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);

| (d) | najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1); |
| --- | --- |

(d)

najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1);

| (e) | deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9); |
| --- | --- |

(e)

deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9);

| (f) | informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55; |
| --- | --- |

(f)

informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;

| (g) | nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5); |
| --- | --- |

(g)

nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);

| (h) | razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1); |
| --- | --- |

(h)

razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);

| (i) | razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4); |
| --- | --- |

(i)

razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4);

| (j) | številom plovil iz člena 58(3); |
| --- | --- |

(j)

številom plovil iz člena 58(3);

| (k) | prilogami I do XV. |
| --- | --- |

(k)

prilogami I do XV.

2.   Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT
  , ki so zavezujoča za Unijo
  .

Člen 67

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za petletno obdobje od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 66. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 68

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 69

Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001

Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:

| (a) | člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo; |
| --- | --- |

(a)

člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;

| (b) | v prilogah I in II se črta izraz „Modroplavuti tun: Thunnus thynnus“. |
| --- | --- |

(b)

v prilogah I in II se črta izraz „Modroplavuti tun: Thunnus thynnus“.

Člen 70

Spremembe Uredbe (EU) 2017/2107

V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.

Člen 71

Spremembe Uredbe (EU) 2019/833

V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.

Člen 72

Razveljavitev

1.   Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.

2.   Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.

Člen 73

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

Done at ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ...

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

(4)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

4

(5)  Mednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1).

6

(7)  Priporočilo ICCAT o gojenju modroplavutega tuna.

7

(8)  Priporočilo ICCAT o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT.

8

(9)  Priporočilo ICCAT o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice.

9

(10)  Priporočilo ICCAT o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.

10

(11)  Priporočilo ICCAT o pretovarjanju.

11

(12)  Poročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko (SCRS), Madrid, 1.–5. oktober 2018.

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

13

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

15

(16)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23).

16

(17)  Uredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1).

17

Thunnus thynnus

(18)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

18

(19)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

19

(20)  Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1).

21

(22)  Uredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).

22

(23)  Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).

23

(24)  Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81).

24

(25)  
  Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).
  .

25

Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

(26)  https://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html

26

(27)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9).

27

(28)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

28

(29)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

29

PRILOGA I

Posebni pogoji, ki se uporabljajo za plovila za ulov, ki lovijo v skladu s členom 19

| 1. | Vsaka država članica zagotovi, da se upoštevajo naslednje omejitve zmogljivosti:
  največje število plovil za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna, na število plovil, ki so leta 2006 izvajala usmerjeni ribolov modroplavutega tuna;






  — | največje število njihove flote za mali ribolov, za katero je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Sredozemskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna; |
| --- | --- | --- |

1.

največje število plovil za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna, na število plovil, ki so leta 2006 izvajala usmerjeni ribolov modroplavutega tuna;

—

največje število njihove flote za mali ribolov, za katero je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Sredozemskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna;

| — | največje število plovil za ulov, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna. Vsaka država članica dodeli posamezne kvote zadevnim plovilom. |
| --- | --- |

—

največje število plovil za ulov, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna. Vsaka država članica dodeli posamezne kvote zadevnim plovilom.

| 2. | Vsaka država članica lahko dodeli:






  — | svoja plovila za prevoz vabe in plovila, ki lovijo s panulo. V primeru Francije lahko plovila s skupno dolžino manj kot 17 m, ki plujejo pod zastavo Francije in lovijo v Biskajskem zalivu, ulovijo največ 100 ton modroplavutega tuna s težo vsaj 6,4 kg ali dolžino vsaj 70 cm od razcepa repne plavuti; |
| --- | --- | --- |

2.

—

svoja plovila za prevoz vabe in plovila, ki lovijo s panulo. V primeru Francije lahko plovila s skupno dolžino manj kot 17 m, ki plujejo pod zastavo Francije in lovijo v Biskajskem zalivu, ulovijo največ 100 ton modroplavutega tuna s težo vsaj 6,4 kg ali dolžino vsaj 70 cm od razcepa repne plavuti;

| — | največ 2 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoje obalne male ribiče, ki lovijo sveže ribe v Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

—

največ 2 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoje obalne male ribiče, ki lovijo sveže ribe v Sredozemskem morju.

| — | največ 90 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoja plovila za ulov v Jadranskem morju za gojenje. |
| --- | --- |

—

največ 90 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoja plovila za ulov v Jadranskem morju za gojenje.

| 3. | Hrvaška lahko za največ 7 % teže primerkov modroplavutega tuna, ki ga v Jadranskem morju ulovijo njena plovila z namenom gojenja, uporabi najmanjšo težo 6,4 kg ali 66 cm od razcepa repne plavuti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Države članice, katerih plovila za prevoz vabe, plovila s parangali, plovila z ročnimi ribiškimi vrvicami in plovila, ki lovijo s panulo, imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, določijo naslednje zahteve za označevanje repov:






  — | oznako je treba pritrditi na rep vsakega modroplavutega tuna takoj po raztovarjanju; |
| --- | --- | --- |

4.

—

oznako je treba pritrditi na rep vsakega modroplavutega tuna takoj po raztovarjanju;

| — | vsaka oznaka na repu ima enotno identifikacijsko številko, ki se navede v dokumentih o ulovu modroplavutega tuna ter je čitljivo in neizbrisno zapisana na zunanji strani kakršne koli embalaže za tuna. |
| --- | --- |

—

vsaka oznaka na repu ima enotno identifikacijsko številko, ki se navede v dokumentih o ulovu modroplavutega tuna ter je čitljivo in neizbrisno zapisana na zunanji strani kakršne koli embalaže za tuna.

PRILOGA II

Zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki

A.   PLOVILA ZA ULOV

Minimalne specifikacije za ribolovne ladijske dnevnike:

| 1 | Posamezni listi ladijskega dnevnika so oštevilčeni. |
| --- | --- |

1

Posamezni listi ladijskega dnevnika so oštevilčeni.

| 2 | Ladijski dnevnik se izpolni vsak dan (polnoč) ali pred prihodom v pristanišče. |
| --- | --- |

2

Ladijski dnevnik se izpolni vsak dan (polnoč) ali pred prihodom v pristanišče.

| 3. | V primeru inšpekcijskih pregledov na morju je ladijski dnevnik izpolnjen. |
| --- | --- |

3.

V primeru inšpekcijskih pregledov na morju je ladijski dnevnik izpolnjen.

| 4 | En izvod posameznega lista ostane pritrjen v ladijskem dnevniku. |
| --- | --- |

4

En izvod posameznega lista ostane pritrjen v ladijskem dnevniku.

| 5 | Na krovu se hrani ladijski dnevnik, ki zajema dejavnosti v enem letu. |
| --- | --- |

5

Na krovu se hrani ladijski dnevnik, ki zajema dejavnosti v enem letu.

Minimalne standardne informacije v ribolovnih ladijskih dnevnikih:

| 1. | Ime in naslov kapitana. |
| --- | --- |

1.

Ime in naslov kapitana.

| 2. | Datumi in pristanišča odhoda, datumi in pristanišča prihoda. |
| --- | --- |

2.

Datumi in pristanišča odhoda, datumi in pristanišča prihoda.

| 3. | Ime plovila, registrska številka, številka ICCAT, mednarodni radijski klicni znak in številka IMO (če je na voljo). |
| --- | --- |

3.

Ime plovila, registrska številka, številka ICCAT, mednarodni radijski klicni znak in številka IMO (če je na voljo).

| 4. | Ribolovno orodje:






  (a) | koda FAO vrste plovila; |
| --- | --- | --- |

4.

Ribolovno orodje:

(a)

koda FAO vrste plovila;

| (b) | mere (npr. dolžina, velikost mrežnih očes, število trnkov). |
| --- | --- |

(b)

mere (npr. dolžina, velikost mrežnih očes, število trnkov).

| 5. | Dejavnosti na morju z (najmanj) enim parangalom na dan potovanja z določitvijo:






  (a) | dejavnosti (npr. ribolov, termična obdelava s paro); |
| --- | --- | --- |

5.

Dejavnosti na morju z (najmanj) enim parangalom na dan potovanja z določitvijo:

(a)

dejavnosti (npr. ribolov, termična obdelava s paro);

| (b) | lokacije: točne dnevne lokacije (v stopinjah in minutah), zabeležene za vsako ribolovno dejavnost, ali lokacija opoldne, če se tega dne ribolov ni izvajal; |
| --- | --- |

(b)

lokacije: točne dnevne lokacije (v stopinjah in minutah), zabeležene za vsako ribolovno dejavnost, ali lokacija opoldne, če se tega dne ribolov ni izvajal;

| (c) | evidence ulova, vključno s:






  — | kodo FAO; |
| --- | --- | --- |

(c)

evidence ulova, vključno s:

—

kodo FAO;

| — | zaokroženo težo (RWT) v kg na dan; |
| --- | --- |

—

zaokroženo težo (RWT) v kg na dan;

| — | številom kosov na dan. |
| --- | --- |

—

številom kosov na dan.

Za plovila z zapornimi plavaricami se navedeni podatki zabeležijo za vsako ribolovno dejavnost, vključno z ničelnim ulovom.

| 6. | Podpis kapitana. |
| --- | --- |

6.

Podpis kapitana.

| 7. | Načini tehtanja: ocena, tehtanje na krovu. |
| --- | --- |

7.

Načini tehtanja: ocena, tehtanje na krovu.

| 8. | Ladijski dnevnik se vodi v ekvivalentu žive teže rib in navaja pretvorbene faktorje, ki se uporabljajo za oceno. |
| --- | --- |

8.

Ladijski dnevnik se vodi v ekvivalentu žive teže rib in navaja pretvorbene faktorje, ki se uporabljajo za oceno.

Minimalne informacije v ribolovnih ladijskih dnevnikih za iztovarjanje ali pretovarjanje:

| 1. | Datumi in pristanišče iztovarjanja/pretovarjanja. |
| --- | --- |

1.

Datumi in pristanišče iztovarjanja/pretovarjanja.

| 2. | Proizvodi:






  (a) | vrste in predstavitev s kodo FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Proizvodi:

(a)

vrste in predstavitev s kodo FAO;

| (b) | število rib ali zabojev in količina v kg. |
| --- | --- |

(b)

število rib ali zabojev in količina v kg.

| 3. | Podpis kapitana ali zastopnika plovila. |
| --- | --- |

3.

Podpis kapitana ali zastopnika plovila.

| 4. | Za pretovarjanje: ime, zastava in številka ICCAT prejemnega plovila. |
| --- | --- |

4.

Za pretovarjanje: ime, zastava in številka ICCAT prejemnega plovila.

Minimalne informacije v ribolovnih ladijskih dnevnikih za prenos v kletke:

| 1. | Datum, čas in lokacija (zemljepisna širina/dolžina) prenosa. |
| --- | --- |

1.

Datum, čas in lokacija (zemljepisna širina/dolžina) prenosa.

| 2. | Proizvodi:






  (a) | identifikacija vrst s kodo FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Proizvodi:

(a)

identifikacija vrst s kodo FAO;

| (b) | število rib in količina v kg, prenesena v kletke. |
| --- | --- |

(b)

število rib in količina v kg, prenesena v kletke.

| 3. | Ime, zastava in številka ICCAT vlačilca. |
| --- | --- |

3.

Ime, zastava in številka ICCAT vlačilca.

| 4. | Ime in številka ICCAT namembne ribogojnice. |
| --- | --- |

4.

Ime in številka ICCAT namembne ribogojnice.

| 5. | V primeru skupne ribolovne dejavnosti kapitan poleg informacij iz točk 1 do 4 v ladijski dnevnik zabeleži:






  (a) | za plovilo za ulov, ki prenaša ribe v kletke:






  — | količino ulova, prenesenega na krov, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

V primeru skupne ribolovne dejavnosti kapitan poleg informacij iz točk 1 do 4 v ladijski dnevnik zabeleži:

(a)

za plovilo za ulov, ki prenaša ribe v kletke:

—

količino ulova, prenesenega na krov,

| — | količino ulova, ki se všteje v njegovo individualno kvoto, |
| --- | --- |

—

količino ulova, ki se všteje v njegovo individualno kvoto,

| — | imena drugih plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti; |
| --- | --- |

—

imena drugih plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti;

| (b) | za druga plovila za ulov pri isti skupni ribolovni dejavnosti, ki niso vključena v prenos rib:






  — | ime, mednarodni radijski klicni znak in številko ICCAT navedenih plovil, |
| --- | --- | --- |

(b)

za druga plovila za ulov pri isti skupni ribolovni dejavnosti, ki niso vključena v prenos rib:

—

ime, mednarodni radijski klicni znak in številko ICCAT navedenih plovil,

| — | da ulov ni bil prenesen na krov ali v kletke, |
| --- | --- |

—

da ulov ni bil prenesen na krov ali v kletke,

| — | količino ulova, ki se všteje v njihove individualne kvote, |
| --- | --- |

—

količino ulova, ki se všteje v njihove individualne kvote,

| — | ime in številko ICCAT plovila za ulov iz točke (a). |
| --- | --- |

—

ime in številko ICCAT plovila za ulov iz točke (a).

B.   VLAČILCI

| 1. | Kapitan vlačilca v dnevni ladijski dnevnik zabeleži datum, čas in lokacijo prenosa, prenesene količine (število rib in količino v kg), številko kletke, ime, zastavo in številko ICCAT plovila za ulov, ime in številko ICCAT drugih udeleženih plovil, namembno ribogojnico in njeno številko ICCAT ter številko deklaracije ICCAT o prenosu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zabeležijo se tudi nadaljnji prenosi na pomožna plovila ali druge vlačilce, vključno z informacijami iz točke 1 ter imenom, zastavo in številko ICCAT pomožnega plovila ali vlačilca in številko deklaracije ICCAT o prenosu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dnevni ladijski dnevnik vsebuje podatke o vseh prenosih, ki se izvajajo v ribolovni sezoni. Hrani se na krovu in je vedno dostopen za namene nadzora. |
| --- | --- |

3.

C.   POMOŽNA PLOVILA

| 1. | Kapitan pomožnega plovila v ladijski dnevnik dnevno beleži dejavnosti, vključno z datumom, časom in lokacijami, količinami modroplavutega tuna, prenesenimi na krov, ter imenom ribiškega plovila ali ribogojnice, s katero sodeluje, ali pasti, ki jo uporablja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dnevni ladijski dnevnik vsebuje podatke o vseh dejavnostih, ki se izvajajo v ribolovni sezoni. Hrani se na krovu in je vedno dostopen za namene nadzora. |
| --- | --- |

2.

D.   PLOVILA ZA PREDELAVO

| 1. | Kapitan plovila za predelavo v dnevni ladijski dnevnik zabeleži datum, čas in lokacijo dejavnosti in pretovorjene količine ter, kjer je primerno, število in težo modroplavutega tuna iz ribogojnic, pasti ali plovil za ulov. Kapitan zabeleži tudi imena in številke ICCAT navedenih ribogojnic, pasti ali plovil za ulov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kapitan plovila za predelavo vodi dnevni ladijski dnevnik o predelavi, v katerega zabeleži zaokroženo težo in število prenesenih ali pretovorjenih rib, uporabljen pretvorbeni količnik ter teže in količine za vsako predstavitev proizvoda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kapitan plovila za predelavo vodi načrt za natovarjanje, iz katerega so razvidne lokacija in količine vsake vrste in predstavitve. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dnevni ladijski dnevnik vsebuje podatke o vseh pretovarjanjih, opravljenih v ribolovni sezoni. Dnevni ladijski dnevnik, ladijski dnevnik o predelavi, načrt za natovarjanje in izvirniki deklaracij ICCAT o pretovarjanju se hranijo na krovu in so vedno dostopni za namene nadzora. |
| --- | --- |

4.

PRILOGA III

Obrazec za prijavo ulova

| Obrazec za prijavo ulova |
| --- |
| Zastava | Številka ICCAT | Ime plovila | Datum začetka poročila | Datum zaključka poročila | Trajanje poročila (d) | Datum ulova | Lokacija ulova | Ulov | Dodeljena teža pri skupni ribolovni dejavnosti (kg) |
| Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina | Teža (kg) | Število kosov | Povprečna teža (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Obrazec za prijavo ulova

Zastava

Številka ICCAT

Ime plovila

Datum začetka poročila

Datum zaključka poročila

Trajanje poročila (d)

Datum ulova

Lokacija ulova

Ulov

Dodeljena teža pri skupni ribolovni dejavnosti (kg)

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

Teža (kg)

Število kosov

Povprečna teža (kg)

PRILOGA IV

Obrazec vloge za izdajo dovoljenja za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti

| Skupna ribolovna dejavnost |
| --- |
| Država zastave | Ime plovila | Št. ICCAT | Trajanje dejavnosti | Imena udeležencev | Individualna kvota plovila | Ključ za dodelitev na plovilo | Namembna ribogojnica za pitanje ali gojenje |
| Pogodbenica Konvencije | Št. ICCAT |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Skupna ribolovna dejavnost

Država zastave

Ime plovila

Št. ICCAT

Trajanje dejavnosti

Imena udeležencev

Individualna kvota plovila

Ključ za dodelitev na plovilo

Namembna ribogojnica za pitanje ali gojenje

Pogodbenica Konvencije

Št. ICCAT

Datum ...

Potrditev s strani države zastave ...

PRILOGA V

Deklaracija ICCAT o pretovarjanju

Image 1C5062021SL14110120210427SL0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu Sveta (EU) 2021/764.)C5062021SL14210120210427SL0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/819.)C5062021SL14310120210427SL0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/820.)C5062021SL14410120210427SL0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/836.)C5062021SL16010120210428SL0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odboraUL C ...,v skladu z rednim zakonodajnim postopkomStališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021.,ob upoštevanju naslednjega:(1)Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)., je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.(2)Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ESSklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1). odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.(3)Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v AtlantikuMednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34). (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).(4)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04), ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.(5)S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in SvetaUredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1)..(6)ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04.(7)S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07Priporočilo ICCAT o gojenju modroplavutega tuna., 18-10Priporočilo ICCAT o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT., 96-14Priporočilo ICCAT o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice., 13-13Priporočilo ICCAT o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije. and 16-15Priporočilo ICCAT o pretovarjanju..(8)Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročiloPoročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko (SCRS), Madrid, 1.–5. oktober 2018. Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta.(9)V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.(10)Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.(11)Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1). so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1). je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.(12)Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.(13)V skladu s Priporočilom ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23). omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.(14)Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja.(15)V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1). je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je predlagala novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.(16)Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016UL L 123, 12.5.2016, str. 1.. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti.(17)Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.(18)Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)..(19)Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.(20)S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1). in (EU) 2019/833Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1). Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).. Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).. Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.(21)S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:POGLAVJE ISPLOŠNE DOLOČBEČlen 1Predmet urejanjaTa uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).Člen 2Področje uporabeTa uredba se uporablja za:(a)ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije inpretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;(b)ribogojnice Unije;(c)ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;(d)plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.Člen 3CiljCilj te uredbe je izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.Člen 4Razmerje do drugih aktov UnijeČe v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:(1)Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike;(2)Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;(3)Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81). o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot;(4)Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);(5)Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).. o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi.Člen 5Opredelitev pojmovV tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:(1)ICCAT pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(2)Konvencija pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(3)ribiško plovilo pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;(4)živi modroplavuti tun pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌;(5)SCRS pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;(6)rekreacijski ribolov pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌;(7)športni ribolov pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;(8)vlačilec pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk;(9)plovilo za predelavo pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;(10)pomožno plovilo pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;(11)past pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja;(12)zaporna plavarica pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;(13)dajanje v kletko za rejo pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje;(14)plovilo za ulov pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;(15)ribogojnica pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;(16)gojenje ali pitanje pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;(17)nabiranje pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;(18)stereoskopska kamera pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov;(19)plovilo za mali priobalni ribolov je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:(a)skupna dolžina < 12 m;(b)plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;(c)ribolovna potovanja so krajša od 24 ur;(d)največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali(e)plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;(20)skupna ribolovna dejavnost pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev;(21)dejavni ribolov pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;(22)dokument BCD pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;(23)dokument eBCD pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;(24)območje Konvencije pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;(25)pretovarjanje pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;(26)kontrolni prenos pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;(27)nadzorna kamera pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;(28)pogodbenica Konvencije pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;(29)veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;(30)prenos pomeni vsak prenos:(a)živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos;(b)živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos;(c)kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;(d)kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici;(e)živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;(31)gospodarski subjekt pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;(32)skupina ribolovnega orodja pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;(33)ribolovni napor pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;(34)pristojna država članica pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.POGLAVJE IIUPRAVLJALNI UKREPIČlen 6Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva1.Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.2.Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi.3.Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.Člen 7Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani▌1.▌ Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, iz ulova predhodnih let v ribogojnici se lahko dovoli le, če država članica razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji ▌. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz členov ▌53 in 61.2.Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se množično nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka ustreznega vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.3.Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.Člen 8Prenos neporabljenih kvotPrenos neporabljenih kvot ni dovoljen.Člen 9Prenosi kvot1.Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot.2.Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.Člen 10Odbitki od kvot v primeru prelovaKadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 11Letni ribolovni načrti1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije za plovila za ulov in pasti:(a)kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;(b)kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;(c)ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;(d)odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;(e)informacije o določenih pristaniščih;(f)pravila o prilovu in(g)število plovil za ulov, daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.2.Države članice, ki imajo majhna plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna, si prizadevajo tem plovilom dodeliti posebno sektorsko kvoto in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.3.Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.4.Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.5.Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.Člen 12Dodelitev ribolovnih možnostiDržave članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter ▌ tudi pravično porazdelijo nacionalne kvote med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.Člen 13Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivostiVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil za ulov in pasti prilagodijo tako, da se zagotovi, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov in pastem dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti Unije za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.Člen 14Letni načrti inšpekcijskih pregledovVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s:(a)cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;(b)nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 15Letni načrti upravljanja gojenja1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.2.Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.3.Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.4.Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.5.Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, in z uvozom živih modroplavutih tunov iz druge države članice ali pogodbene stranke.6.Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.7.Po potrebi države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo spremenjene načrte upravljanja gojenja.Člen 16Posredovanje letnih načrtov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte:(a)letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;(b)letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;(c)letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in(d)letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.2.Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev.3.Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku iz tega člena, Komisija lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT predložila načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ter vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice. Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v načrt Unije ali v predloge za spremembo načrta Unije, če so skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.POGLAVJE IIITEHNIČNI UKREPIČlen 17Ribolovne sezone1.Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija.2.Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija.3.Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.4.Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vremenskih razmer med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele vremenske razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10 ▌. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS.5.Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.6.Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.Člen 18Obveznost iztovarjanjaDoločbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.Člen 19Najmanjša referenčna velikost ohranjanja1.Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.2.Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih:(a)modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;(b)modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in(c)modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.3.Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.4.Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.5.Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.Člen 20Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti1.Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova glede na število modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.2.Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.3.Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.4.Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.Člen 21Prilov1.Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt.2.Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.3.Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.4.Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.5.Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, te države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V teh primerih sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.6.Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD.Člen 22Uporaba zračnih sredstevZa iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.POGLAVJE IVREKREACIJSKI RIBOLOVČlen 23Posebna kvota za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način ulovi in izpusti. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte.2.Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.Člen 24Posebni pogoji za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna, dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo ICCAT dajo Komisiji na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Seznam, ki ga Komisija elektronsko predloži ICCAT, vsebuje naslednje informacije za vsako plovilo:(a)ime plovila;(b)registrsko številko;(c)številko v evidenci ICCAT (če obstaja);(d)morebitna prejšnja imena ter(e)ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.2.V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.3.Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.4.Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in po potrebi dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.5.Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.Člen 25Ulov, označevanje in izpust1.Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način ulovi in izpusti, ki ga izvajajo izključno plovila za športni ribolov, lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način ulovi, označi in izpusti, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.2.Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti iz odstavka 1.3.Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti:(a)predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;(b)skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe;(c)zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in(d)Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu.4.Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način ulovi, označi in izpusti, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.POGLAVJE VNADZORNI UKREPIODDELEK 1SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTIČlen 26Seznami in evidence plovil1.Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil:(a)seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in(b)seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.2.Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.3.Informacije o plovilih iz točk (a) in (b) odstavka 1▌ vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9)..4.Komisija naknadne predložitve ne sprejme.5.Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede:(a)vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter(b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.6.Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.Člen 27Dovoljenja za ribolov za plovila1.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.2.Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.3.Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.Člen 28Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna1.Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.2.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.3.Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.4.Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.Člen 29Informacije o ribolovnih dejavnostih1.Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:(a)ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;(b)obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;(c)skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);(d)skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter(e)skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).2.Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije:(a)ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in(b)skupni ulov modroplavutega tuna.3.Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.Člen 30Skupne ribolovne dejavnosti1.Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.2.Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.3.Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic konvencije.4.Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:(a)zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;(b)identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti;(c)individualne kvote plovil;(d)ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in(e)informacije o namembnih ribogojnicah.5.Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.6.V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.ODDELEK 2EVIDENTIRANJE ULOVAČlen 31Zahteve glede evidentiranja1.Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.2.Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.Člen 32Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti1.Poveljniki plovil Unije za ulov, ki aktivno lovijo, svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III, ali v obliki, ki jo zahteva država članica.2.Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.3.Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.4.Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.ODDELEK 3IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJEČlen 33Določena pristanišča1.Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT.2.Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:(a)določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;(b)določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter(c)določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.3.S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa.Člen 34Predhodno obvestilo o iztovarjanju1.Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.2.Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo:(a)predvideni čas prihoda;(b)ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;(c)informacije o geografskem območju ulova;(d)zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil.3.Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.4.Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.5.Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.6.Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.Člen 35Pretovarjanje1.Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.2.Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.3.Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V.4.Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.5.Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.6.Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.7.Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.ODDELEK 4OBVEZNOSTI POROČANJAČlen 36Tedenska poročila o količinahVsaka država članica ▌ Komisiji pošlje tedenska poročila o ulovu. Ta poročila vključujejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja▌. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.Člen 37Informacije o izčrpanju kvot1.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.2.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.3.Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.ODDELEK 5OPAZOVALNI PROGRAMIČlen 38Nacionalni opazovalni program1.Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:(a)20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m);(b)20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m);(c)20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m);(d)100 % vlačilcev;(e)100 % dejavnosti nabiranja iz pasti.Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.2.Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:(a)spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;(b)evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:(a)količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);(b)območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;(c)merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;(d)datumom ulova;(c)preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;(d)opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.3.Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.4Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno.5.Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:(a)reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;(b)zanesljive protokole za zbiranje podatkov;(c)opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;(d)kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.Člen 39Regionalni opazovalni program ICCAT1.Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.2.Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:(a)na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;(b)pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;(c)pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos;(d)med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo;(e)pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah;(f)pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter(g)med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje.3.Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna.4.Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem, ko država članica ribogojnice za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja v več kot eni ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja, če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.5.Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:(a)opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;(b)podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;(c)znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev.6.Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.ODDELEK 6DEJAVNOSTI PRENOSAČlen 40Dovoljenje za prenos1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:(a)ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT;(b)predvideni čas prenosa;(c)ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;(d)informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk;(e)ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter(f)namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna.2.Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki.3.Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje državo članico ribogojnice, nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo.4.Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.5.Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.6.Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo.Člen 41Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna1.Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo;(c)plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali(d)vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje.2.Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.3.Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.Člen 42Deklaracija o prenosu1.Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici.2.Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke ITD (MS-20**/xxx/ITD).3.Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu rib. Izvod deklaracije obdrži poveljnik plovila za ulov ali ▌ pasti in vlačilca.4.Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.5.Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.Člen 43Spremljanje z videokamero1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.2.Ko Stalni odbor za raziskave in statistiko od Komisije zahteva kopije videoposnetkov, države članice te kopije ▌predložijo Komisiji, ta pa jih ▌ posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.Člen 44Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav1.Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:(a)evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;(b)opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter(c)preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42.2.Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi.3.Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin.4.Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.5.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji ▌.Člen 45Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 7DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJOČlen 46Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja1.Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.2.Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev.3.Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali(c)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.4.Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:(a)o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter(b)od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.5.Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo.6.Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.Člen 47Dokumentacija o ulovu modroplavutega tunaDržave članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.Člen 48Inšpekcijski preglediDržave članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah.Člen 49Spremljanje z videokameroDržave članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.Člen 50Začetek in izvajanje preiskavČe se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 51.Člen 51Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo1.Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.2.Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju.3.Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa.4.Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za ribogojnico, začne preiskavo. Če plovilo za ulov ali past pluje pod zastavo druge pogodbenice Konvencije, država članica, pristojna za ribogojnico, začne preiskavo v sodelovanju s to pogodbenico Konvencije zastave.5.Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:(a)se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali(b)če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.6.Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.7.Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra. V primeru višje sile pri reji države članice pošljejo rezultate pred 12. septembrom. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.8.Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD.9.Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov.Člen 52Deklaracija o dajanju v kletko za rejo in poročilo o dajanju v kletko za rejo1.V 72 urah po koncu dejavnosti dajanja v kletko za rejo upravljavec ribogojnice pristojnemu organu predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. ▌2.Poleg deklaracije o dajanju v kletko za rejo iz dostavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila in pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.3.Za namen odstavka 2 se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.Člen 53Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole1.Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.2.Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu.3.Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila tistega leta, ki sledi obdobju zadevne kvote.Člen 54Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi1.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem.2.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka.Člen 55Letno poročilo o dajanju v kletko za rejoDržave članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij in poročil o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto pred 31. avgustom. Poročilo vsebuje naslednje informacije:(a)skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;(b)seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;(c)rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke;(d)količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica;(e)količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in(f)količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.Člen 56Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 8SPREMLJANJE IN NADZORČlen 57Sistem za spremljanje plovil1.Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV.2.Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 26(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 26(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.3.Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču, razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem.4.Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki https data feed posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT.5.Države članice zagotovijo, da:(a)se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri;(b)se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;(c)so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;(d)so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.6.Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.ODDELEK 9Inšpekcijski pregledi in izvrševanjeČlen 58Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor1.Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.2.Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.3.Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.4.Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.5.Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.6.Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.Člen 59Inšpekcijski pregledi v primeru kršitevDržava članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:(a)zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali(b)je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 60Navzkrižno preverjanje1.Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu.2.Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji.ODDELEK 10IzvrševanjeČlen 61IzvrševanjeDržava članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55 te uredbe. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo zlasti začasni preklic ali odvzem dovoljenja in/ali naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja. Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna.POGLAVJE 6TrženjeČlen 62Ukrepi za trženje1.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1). so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi ▌ in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna.2.V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če:(a)modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali(b)modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.3.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1.POGLAVJE 7Končne določbeČlen 63OcenaDržave članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.Člen 64FinanciranjeZa namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.Člen 65ZaupnostPodatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 66Postopek za spremembe1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:▌(a)odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot;(b)roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(2), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6);(c)obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);(d)najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1);(e)deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9);(f)informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;(g)nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);(h)razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);(i)razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4);(j)številom plovil iz člena 58(3);(k)prilogami I do XV.2.Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Unijo.Člen 67Izvajanje pooblastila1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za petletno obdobje od začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.3.Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 66. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.6.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.Člen 68Postopek v odboru1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.Člen 69Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:(a)člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;(b)v prilogah I in II se črta izraz Modroplavuti tun: Thunnus thynnus.Člen 70Spremembe Uredbe (EU) 2017/2107V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.Člen 71Spremembe Uredbe (EU) 2019/833V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.Člen 72Razveljavitev1.Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.2.Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.Člen 73Začetek veljavnostiTa uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.Done at ...,Za Evropski parlamentPredsednikZa SvetPredsednik

Image 2C5062021SL14110120210427SL0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu Sveta (EU) 2021/764.)C5062021SL14210120210427SL0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/819.)C5062021SL14310120210427SL0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/820.)C5062021SL14410120210427SL0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/836.)C5062021SL16010120210428SL0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odboraUL C ...,v skladu z rednim zakonodajnim postopkomStališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021.,ob upoštevanju naslednjega:(1)Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)., je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.(2)Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ESSklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1). odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.(3)Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v AtlantikuMednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34). (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).(4)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04), ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.(5)S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in SvetaUredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1)..(6)ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04.(7)S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07Priporočilo ICCAT o gojenju modroplavutega tuna., 18-10Priporočilo ICCAT o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT., 96-14Priporočilo ICCAT o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice., 13-13Priporočilo ICCAT o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije. and 16-15Priporočilo ICCAT o pretovarjanju..(8)Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročiloPoročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko (SCRS), Madrid, 1.–5. oktober 2018. Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta.(9)V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.(10)Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.(11)Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1). so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1). je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.(12)Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.(13)V skladu s Priporočilom ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23). omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.(14)Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja.(15)V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1). je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je predlagala novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.(16)Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016UL L 123, 12.5.2016, str. 1.. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti.(17)Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.(18)Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)..(19)Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.(20)S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1). in (EU) 2019/833Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1). Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).. Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).. Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.(21)S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:POGLAVJE ISPLOŠNE DOLOČBEČlen 1Predmet urejanjaTa uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).Člen 2Področje uporabeTa uredba se uporablja za:(a)ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije inpretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;(b)ribogojnice Unije;(c)ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;(d)plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.Člen 3CiljCilj te uredbe je izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.Člen 4Razmerje do drugih aktov UnijeČe v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:(1)Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike;(2)Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;(3)Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81). o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot;(4)Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);(5)Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).. o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi.Člen 5Opredelitev pojmovV tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:(1)ICCAT pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(2)Konvencija pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(3)ribiško plovilo pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;(4)živi modroplavuti tun pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌;(5)SCRS pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;(6)rekreacijski ribolov pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌;(7)športni ribolov pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;(8)vlačilec pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk;(9)plovilo za predelavo pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;(10)pomožno plovilo pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;(11)past pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja;(12)zaporna plavarica pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;(13)dajanje v kletko za rejo pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje;(14)plovilo za ulov pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;(15)ribogojnica pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;(16)gojenje ali pitanje pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;(17)nabiranje pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;(18)stereoskopska kamera pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov;(19)plovilo za mali priobalni ribolov je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:(a)skupna dolžina < 12 m;(b)plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;(c)ribolovna potovanja so krajša od 24 ur;(d)največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali(e)plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;(20)skupna ribolovna dejavnost pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev;(21)dejavni ribolov pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;(22)dokument BCD pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;(23)dokument eBCD pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;(24)območje Konvencije pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;(25)pretovarjanje pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;(26)kontrolni prenos pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;(27)nadzorna kamera pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;(28)pogodbenica Konvencije pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;(29)veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;(30)prenos pomeni vsak prenos:(a)živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos;(b)živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos;(c)kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;(d)kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici;(e)živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;(31)gospodarski subjekt pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;(32)skupina ribolovnega orodja pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;(33)ribolovni napor pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;(34)pristojna država članica pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.POGLAVJE IIUPRAVLJALNI UKREPIČlen 6Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva1.Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.2.Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi.3.Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.Člen 7Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani▌1.▌ Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, iz ulova predhodnih let v ribogojnici se lahko dovoli le, če država članica razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji ▌. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz členov ▌53 in 61.2.Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se množično nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka ustreznega vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.3.Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.Člen 8Prenos neporabljenih kvotPrenos neporabljenih kvot ni dovoljen.Člen 9Prenosi kvot1.Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot.2.Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.Člen 10Odbitki od kvot v primeru prelovaKadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 11Letni ribolovni načrti1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije za plovila za ulov in pasti:(a)kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;(b)kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;(c)ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;(d)odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;(e)informacije o določenih pristaniščih;(f)pravila o prilovu in(g)število plovil za ulov, daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.2.Države članice, ki imajo majhna plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna, si prizadevajo tem plovilom dodeliti posebno sektorsko kvoto in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.3.Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.4.Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.5.Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.Člen 12Dodelitev ribolovnih možnostiDržave članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter ▌ tudi pravično porazdelijo nacionalne kvote med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.Člen 13Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivostiVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil za ulov in pasti prilagodijo tako, da se zagotovi, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov in pastem dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti Unije za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.Člen 14Letni načrti inšpekcijskih pregledovVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s:(a)cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;(b)nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 15Letni načrti upravljanja gojenja1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.2.Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.3.Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.4.Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.5.Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, in z uvozom živih modroplavutih tunov iz druge države članice ali pogodbene stranke.6.Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.7.Po potrebi države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo spremenjene načrte upravljanja gojenja.Člen 16Posredovanje letnih načrtov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte:(a)letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;(b)letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;(c)letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in(d)letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.2.Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev.3.Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku iz tega člena, Komisija lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT predložila načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ter vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice. Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v načrt Unije ali v predloge za spremembo načrta Unije, če so skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.POGLAVJE IIITEHNIČNI UKREPIČlen 17Ribolovne sezone1.Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija.2.Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija.3.Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.4.Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vremenskih razmer med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele vremenske razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10 ▌. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS.5.Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.6.Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.Člen 18Obveznost iztovarjanjaDoločbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.Člen 19Najmanjša referenčna velikost ohranjanja1.Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.2.Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih:(a)modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;(b)modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in(c)modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.3.Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.4.Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.5.Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.Člen 20Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti1.Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova glede na število modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.2.Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.3.Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.4.Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.Člen 21Prilov1.Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt.2.Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.3.Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.4.Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.5.Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, te države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V teh primerih sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.6.Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD.Člen 22Uporaba zračnih sredstevZa iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.POGLAVJE IVREKREACIJSKI RIBOLOVČlen 23Posebna kvota za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način ulovi in izpusti. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte.2.Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.Člen 24Posebni pogoji za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna, dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo ICCAT dajo Komisiji na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Seznam, ki ga Komisija elektronsko predloži ICCAT, vsebuje naslednje informacije za vsako plovilo:(a)ime plovila;(b)registrsko številko;(c)številko v evidenci ICCAT (če obstaja);(d)morebitna prejšnja imena ter(e)ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.2.V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.3.Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.4.Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in po potrebi dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.5.Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.Člen 25Ulov, označevanje in izpust1.Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način ulovi in izpusti, ki ga izvajajo izključno plovila za športni ribolov, lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način ulovi, označi in izpusti, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.2.Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti iz odstavka 1.3.Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti:(a)predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;(b)skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe;(c)zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in(d)Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu.4.Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način ulovi, označi in izpusti, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.POGLAVJE VNADZORNI UKREPIODDELEK 1SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTIČlen 26Seznami in evidence plovil1.Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil:(a)seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in(b)seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.2.Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.3.Informacije o plovilih iz točk (a) in (b) odstavka 1▌ vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9)..4.Komisija naknadne predložitve ne sprejme.5.Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede:(a)vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter(b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.6.Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.Člen 27Dovoljenja za ribolov za plovila1.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.2.Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.3.Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.Člen 28Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna1.Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.2.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.3.Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.4.Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.Člen 29Informacije o ribolovnih dejavnostih1.Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:(a)ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;(b)obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;(c)skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);(d)skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter(e)skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).2.Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije:(a)ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in(b)skupni ulov modroplavutega tuna.3.Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.Člen 30Skupne ribolovne dejavnosti1.Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.2.Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.3.Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic konvencije.4.Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:(a)zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;(b)identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti;(c)individualne kvote plovil;(d)ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in(e)informacije o namembnih ribogojnicah.5.Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.6.V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.ODDELEK 2EVIDENTIRANJE ULOVAČlen 31Zahteve glede evidentiranja1.Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.2.Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.Člen 32Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti1.Poveljniki plovil Unije za ulov, ki aktivno lovijo, svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III, ali v obliki, ki jo zahteva država članica.2.Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.3.Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.4.Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.ODDELEK 3IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJEČlen 33Določena pristanišča1.Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT.2.Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:(a)določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;(b)določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter(c)določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.3.S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa.Člen 34Predhodno obvestilo o iztovarjanju1.Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.2.Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo:(a)predvideni čas prihoda;(b)ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;(c)informacije o geografskem območju ulova;(d)zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil.3.Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.4.Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.5.Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.6.Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.Člen 35Pretovarjanje1.Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.2.Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.3.Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V.4.Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.5.Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.6.Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.7.Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.ODDELEK 4OBVEZNOSTI POROČANJAČlen 36Tedenska poročila o količinahVsaka država članica ▌ Komisiji pošlje tedenska poročila o ulovu. Ta poročila vključujejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja▌. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.Člen 37Informacije o izčrpanju kvot1.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.2.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.3.Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.ODDELEK 5OPAZOVALNI PROGRAMIČlen 38Nacionalni opazovalni program1.Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:(a)20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m);(b)20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m);(c)20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m);(d)100 % vlačilcev;(e)100 % dejavnosti nabiranja iz pasti.Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.2.Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:(a)spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;(b)evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:(a)količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);(b)območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;(c)merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;(d)datumom ulova;(c)preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;(d)opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.3.Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.4Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno.5.Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:(a)reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;(b)zanesljive protokole za zbiranje podatkov;(c)opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;(d)kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.Člen 39Regionalni opazovalni program ICCAT1.Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.2.Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:(a)na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;(b)pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;(c)pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos;(d)med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo;(e)pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah;(f)pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter(g)med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje.3.Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna.4.Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem, ko država članica ribogojnice za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja v več kot eni ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja, če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.5.Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:(a)opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;(b)podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;(c)znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev.6.Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.ODDELEK 6DEJAVNOSTI PRENOSAČlen 40Dovoljenje za prenos1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:(a)ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT;(b)predvideni čas prenosa;(c)ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;(d)informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk;(e)ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter(f)namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna.2.Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki.3.Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje državo članico ribogojnice, nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo.4.Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.5.Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.6.Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo.Člen 41Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna1.Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo;(c)plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali(d)vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje.2.Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.3.Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.Člen 42Deklaracija o prenosu1.Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici.2.Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke ITD (MS-20**/xxx/ITD).3.Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu rib. Izvod deklaracije obdrži poveljnik plovila za ulov ali ▌ pasti in vlačilca.4.Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.5.Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.Člen 43Spremljanje z videokamero1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.2.Ko Stalni odbor za raziskave in statistiko od Komisije zahteva kopije videoposnetkov, države članice te kopije ▌predložijo Komisiji, ta pa jih ▌ posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.Člen 44Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav1.Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:(a)evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;(b)opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter(c)preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42.2.Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi.3.Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin.4.Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.5.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji ▌.Člen 45Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 7DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJOČlen 46Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja1.Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.2.Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev.3.Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali(c)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.4.Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:(a)o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter(b)od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.5.Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo.6.Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.Člen 47Dokumentacija o ulovu modroplavutega tunaDržave članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.Člen 48Inšpekcijski preglediDržave članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah.Člen 49Spremljanje z videokameroDržave članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.Člen 50Začetek in izvajanje preiskavČe se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 51.Člen 51Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo1.Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.2.Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju.3.Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa.4.Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za ribogojnico, začne preiskavo. Če plovilo za ulov ali past pluje pod zastavo druge pogodbenice Konvencije, država članica, pristojna za ribogojnico, začne preiskavo v sodelovanju s to pogodbenico Konvencije zastave.5.Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:(a)se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali(b)če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.6.Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.7.Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra. V primeru višje sile pri reji države članice pošljejo rezultate pred 12. septembrom. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.8.Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD.9.Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov.Člen 52Deklaracija o dajanju v kletko za rejo in poročilo o dajanju v kletko za rejo1.V 72 urah po koncu dejavnosti dajanja v kletko za rejo upravljavec ribogojnice pristojnemu organu predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. ▌2.Poleg deklaracije o dajanju v kletko za rejo iz dostavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila in pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.3.Za namen odstavka 2 se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.Člen 53Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole1.Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.2.Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu.3.Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila tistega leta, ki sledi obdobju zadevne kvote.Člen 54Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi1.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem.2.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka.Člen 55Letno poročilo o dajanju v kletko za rejoDržave članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij in poročil o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto pred 31. avgustom. Poročilo vsebuje naslednje informacije:(a)skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;(b)seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;(c)rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke;(d)količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica;(e)količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in(f)količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.Člen 56Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 8SPREMLJANJE IN NADZORČlen 57Sistem za spremljanje plovil1.Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV.2.Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 26(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 26(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.3.Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču, razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem.4.Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki https data feed posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT.5.Države članice zagotovijo, da:(a)se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri;(b)se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;(c)so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;(d)so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.6.Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.ODDELEK 9Inšpekcijski pregledi in izvrševanjeČlen 58Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor1.Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.2.Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.3.Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.4.Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.5.Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.6.Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.Člen 59Inšpekcijski pregledi v primeru kršitevDržava članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:(a)zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali(b)je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 60Navzkrižno preverjanje1.Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu.2.Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji.ODDELEK 10IzvrševanjeČlen 61IzvrševanjeDržava članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55 te uredbe. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo zlasti začasni preklic ali odvzem dovoljenja in/ali naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja. Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna.POGLAVJE 6TrženjeČlen 62Ukrepi za trženje1.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1). so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi ▌ in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna.2.V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če:(a)modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali(b)modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.3.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1.POGLAVJE 7Končne določbeČlen 63OcenaDržave članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.Člen 64FinanciranjeZa namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.Člen 65ZaupnostPodatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 66Postopek za spremembe1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:▌(a)odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot;(b)roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(2), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6);(c)obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);(d)najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1);(e)deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9);(f)informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;(g)nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);(h)razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);(i)razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4);(j)številom plovil iz člena 58(3);(k)prilogami I do XV.2.Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Unijo.Člen 67Izvajanje pooblastila1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za petletno obdobje od začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.3.Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 66. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.6.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.Člen 68Postopek v odboru1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.Člen 69Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:(a)člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;(b)v prilogah I in II se črta izraz Modroplavuti tun: Thunnus thynnus.Člen 70Spremembe Uredbe (EU) 2017/2107V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.Člen 71Spremembe Uredbe (EU) 2019/833V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.Člen 72Razveljavitev1.Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.2.Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.Člen 73Začetek veljavnostiTa uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.Done at ...,Za Evropski parlamentPredsednikZa SvetPredsednik

PRILOGA VI

Deklaracija ICCAT o prenosu

Image 3C5062021SL14110120210427SL0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu Sveta (EU) 2021/764.)C5062021SL14210120210427SL0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/819.)C5062021SL14310120210427SL0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/820.)C5062021SL14410120210427SL0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/836.)C5062021SL16010120210428SL0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odboraUL C ...,v skladu z rednim zakonodajnim postopkomStališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021.,ob upoštevanju naslednjega:(1)Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)., je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.(2)Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ESSklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1). odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.(3)Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v AtlantikuMednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34). (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).(4)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04), ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.(5)S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in SvetaUredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1)..(6)ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04.(7)S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07Priporočilo ICCAT o gojenju modroplavutega tuna., 18-10Priporočilo ICCAT o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT., 96-14Priporočilo ICCAT o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice., 13-13Priporočilo ICCAT o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije. and 16-15Priporočilo ICCAT o pretovarjanju..(8)Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročiloPoročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko (SCRS), Madrid, 1.–5. oktober 2018. Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta.(9)V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.(10)Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.(11)Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1). so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1). je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.(12)Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.(13)V skladu s Priporočilom ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23). omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.(14)Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja.(15)V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1). je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je predlagala novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.(16)Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016UL L 123, 12.5.2016, str. 1.. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti.(17)Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.(18)Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)..(19)Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.(20)S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1). in (EU) 2019/833Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1). Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).. Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).. Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.(21)S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:POGLAVJE ISPLOŠNE DOLOČBEČlen 1Predmet urejanjaTa uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).Člen 2Področje uporabeTa uredba se uporablja za:(a)ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije inpretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;(b)ribogojnice Unije;(c)ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;(d)plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.Člen 3CiljCilj te uredbe je izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.Člen 4Razmerje do drugih aktov UnijeČe v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:(1)Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike;(2)Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;(3)Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81). o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot;(4)Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);(5)Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).. o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi.Člen 5Opredelitev pojmovV tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:(1)ICCAT pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(2)Konvencija pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(3)ribiško plovilo pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;(4)živi modroplavuti tun pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌;(5)SCRS pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;(6)rekreacijski ribolov pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌;(7)športni ribolov pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;(8)vlačilec pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk;(9)plovilo za predelavo pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;(10)pomožno plovilo pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;(11)past pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja;(12)zaporna plavarica pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;(13)dajanje v kletko za rejo pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje;(14)plovilo za ulov pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;(15)ribogojnica pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;(16)gojenje ali pitanje pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;(17)nabiranje pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;(18)stereoskopska kamera pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov;(19)plovilo za mali priobalni ribolov je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:(a)skupna dolžina < 12 m;(b)plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;(c)ribolovna potovanja so krajša od 24 ur;(d)največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali(e)plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;(20)skupna ribolovna dejavnost pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev;(21)dejavni ribolov pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;(22)dokument BCD pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;(23)dokument eBCD pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;(24)območje Konvencije pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;(25)pretovarjanje pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;(26)kontrolni prenos pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;(27)nadzorna kamera pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;(28)pogodbenica Konvencije pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;(29)veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;(30)prenos pomeni vsak prenos:(a)živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos;(b)živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos;(c)kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;(d)kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici;(e)živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;(31)gospodarski subjekt pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;(32)skupina ribolovnega orodja pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;(33)ribolovni napor pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;(34)pristojna država članica pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.POGLAVJE IIUPRAVLJALNI UKREPIČlen 6Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva1.Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.2.Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi.3.Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.Člen 7Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani▌1.▌ Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, iz ulova predhodnih let v ribogojnici se lahko dovoli le, če država članica razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji ▌. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz členov ▌53 in 61.2.Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se množično nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka ustreznega vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.3.Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.Člen 8Prenos neporabljenih kvotPrenos neporabljenih kvot ni dovoljen.Člen 9Prenosi kvot1.Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot.2.Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.Člen 10Odbitki od kvot v primeru prelovaKadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 11Letni ribolovni načrti1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije za plovila za ulov in pasti:(a)kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;(b)kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;(c)ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;(d)odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;(e)informacije o določenih pristaniščih;(f)pravila o prilovu in(g)število plovil za ulov, daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.2.Države članice, ki imajo majhna plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna, si prizadevajo tem plovilom dodeliti posebno sektorsko kvoto in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.3.Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.4.Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.5.Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.Člen 12Dodelitev ribolovnih možnostiDržave članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter ▌ tudi pravično porazdelijo nacionalne kvote med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.Člen 13Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivostiVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil za ulov in pasti prilagodijo tako, da se zagotovi, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov in pastem dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti Unije za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.Člen 14Letni načrti inšpekcijskih pregledovVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s:(a)cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;(b)nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 15Letni načrti upravljanja gojenja1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.2.Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.3.Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.4.Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.5.Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, in z uvozom živih modroplavutih tunov iz druge države članice ali pogodbene stranke.6.Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.7.Po potrebi države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo spremenjene načrte upravljanja gojenja.Člen 16Posredovanje letnih načrtov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte:(a)letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;(b)letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;(c)letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in(d)letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.2.Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev.3.Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku iz tega člena, Komisija lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT predložila načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ter vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice. Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v načrt Unije ali v predloge za spremembo načrta Unije, če so skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.POGLAVJE IIITEHNIČNI UKREPIČlen 17Ribolovne sezone1.Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija.2.Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija.3.Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.4.Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vremenskih razmer med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele vremenske razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10 ▌. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS.5.Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.6.Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.Člen 18Obveznost iztovarjanjaDoločbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.Člen 19Najmanjša referenčna velikost ohranjanja1.Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.2.Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih:(a)modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;(b)modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in(c)modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.3.Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.4.Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.5.Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.Člen 20Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti1.Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova glede na število modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.2.Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.3.Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.4.Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.Člen 21Prilov1.Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt.2.Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.3.Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.4.Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.5.Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, te države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V teh primerih sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.6.Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD.Člen 22Uporaba zračnih sredstevZa iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.POGLAVJE IVREKREACIJSKI RIBOLOVČlen 23Posebna kvota za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način ulovi in izpusti. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte.2.Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.Člen 24Posebni pogoji za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna, dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo ICCAT dajo Komisiji na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Seznam, ki ga Komisija elektronsko predloži ICCAT, vsebuje naslednje informacije za vsako plovilo:(a)ime plovila;(b)registrsko številko;(c)številko v evidenci ICCAT (če obstaja);(d)morebitna prejšnja imena ter(e)ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.2.V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.3.Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.4.Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in po potrebi dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.5.Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.Člen 25Ulov, označevanje in izpust1.Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način ulovi in izpusti, ki ga izvajajo izključno plovila za športni ribolov, lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način ulovi, označi in izpusti, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.2.Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti iz odstavka 1.3.Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti:(a)predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;(b)skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe;(c)zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in(d)Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu.4.Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način ulovi, označi in izpusti, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.POGLAVJE VNADZORNI UKREPIODDELEK 1SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTIČlen 26Seznami in evidence plovil1.Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil:(a)seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in(b)seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.2.Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.3.Informacije o plovilih iz točk (a) in (b) odstavka 1▌ vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9)..4.Komisija naknadne predložitve ne sprejme.5.Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede:(a)vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter(b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.6.Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.Člen 27Dovoljenja za ribolov za plovila1.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.2.Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.3.Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.Člen 28Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna1.Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.2.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.3.Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.4.Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.Člen 29Informacije o ribolovnih dejavnostih1.Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:(a)ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;(b)obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;(c)skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);(d)skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter(e)skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).2.Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije:(a)ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in(b)skupni ulov modroplavutega tuna.3.Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.Člen 30Skupne ribolovne dejavnosti1.Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.2.Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.3.Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic konvencije.4.Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:(a)zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;(b)identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti;(c)individualne kvote plovil;(d)ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in(e)informacije o namembnih ribogojnicah.5.Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.6.V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.ODDELEK 2EVIDENTIRANJE ULOVAČlen 31Zahteve glede evidentiranja1.Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.2.Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.Člen 32Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti1.Poveljniki plovil Unije za ulov, ki aktivno lovijo, svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III, ali v obliki, ki jo zahteva država članica.2.Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.3.Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.4.Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.ODDELEK 3IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJEČlen 33Določena pristanišča1.Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT.2.Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:(a)določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;(b)določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter(c)določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.3.S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa.Člen 34Predhodno obvestilo o iztovarjanju1.Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.2.Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo:(a)predvideni čas prihoda;(b)ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;(c)informacije o geografskem območju ulova;(d)zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil.3.Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.4.Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.5.Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.6.Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.Člen 35Pretovarjanje1.Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.2.Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.3.Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V.4.Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.5.Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.6.Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.7.Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.ODDELEK 4OBVEZNOSTI POROČANJAČlen 36Tedenska poročila o količinahVsaka država članica ▌ Komisiji pošlje tedenska poročila o ulovu. Ta poročila vključujejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja▌. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.Člen 37Informacije o izčrpanju kvot1.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.2.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.3.Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.ODDELEK 5OPAZOVALNI PROGRAMIČlen 38Nacionalni opazovalni program1.Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:(a)20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m);(b)20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m);(c)20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m);(d)100 % vlačilcev;(e)100 % dejavnosti nabiranja iz pasti.Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.2.Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:(a)spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;(b)evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:(a)količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);(b)območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;(c)merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;(d)datumom ulova;(c)preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;(d)opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.3.Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.4Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno.5.Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:(a)reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;(b)zanesljive protokole za zbiranje podatkov;(c)opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;(d)kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.Člen 39Regionalni opazovalni program ICCAT1.Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.2.Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:(a)na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;(b)pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;(c)pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos;(d)med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo;(e)pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah;(f)pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter(g)med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje.3.Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna.4.Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem, ko država članica ribogojnice za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja v več kot eni ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja, če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.5.Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:(a)opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;(b)podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;(c)znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev.6.Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.ODDELEK 6DEJAVNOSTI PRENOSAČlen 40Dovoljenje za prenos1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:(a)ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT;(b)predvideni čas prenosa;(c)ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;(d)informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk;(e)ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter(f)namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna.2.Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki.3.Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje državo članico ribogojnice, nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo.4.Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.5.Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.6.Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo.Člen 41Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna1.Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo;(c)plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali(d)vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje.2.Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.3.Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.Člen 42Deklaracija o prenosu1.Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici.2.Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke ITD (MS-20**/xxx/ITD).3.Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu rib. Izvod deklaracije obdrži poveljnik plovila za ulov ali ▌ pasti in vlačilca.4.Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.5.Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.Člen 43Spremljanje z videokamero1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.2.Ko Stalni odbor za raziskave in statistiko od Komisije zahteva kopije videoposnetkov, države članice te kopije ▌predložijo Komisiji, ta pa jih ▌ posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.Člen 44Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav1.Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:(a)evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;(b)opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter(c)preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42.2.Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi.3.Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin.4.Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.5.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji ▌.Člen 45Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 7DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJOČlen 46Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja1.Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.2.Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev.3.Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali(c)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.4.Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:(a)o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter(b)od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.5.Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo.6.Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.Člen 47Dokumentacija o ulovu modroplavutega tunaDržave članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.Člen 48Inšpekcijski preglediDržave članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah.Člen 49Spremljanje z videokameroDržave članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.Člen 50Začetek in izvajanje preiskavČe se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 51.Člen 51Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo1.Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.2.Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju.3.Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa.4.Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za ribogojnico, začne preiskavo. Če plovilo za ulov ali past pluje pod zastavo druge pogodbenice Konvencije, država članica, pristojna za ribogojnico, začne preiskavo v sodelovanju s to pogodbenico Konvencije zastave.5.Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:(a)se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali(b)če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.6.Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.7.Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra. V primeru višje sile pri reji države članice pošljejo rezultate pred 12. septembrom. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.8.Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD.9.Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov.Člen 52Deklaracija o dajanju v kletko za rejo in poročilo o dajanju v kletko za rejo1.V 72 urah po koncu dejavnosti dajanja v kletko za rejo upravljavec ribogojnice pristojnemu organu predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. ▌2.Poleg deklaracije o dajanju v kletko za rejo iz dostavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila in pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.3.Za namen odstavka 2 se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.Člen 53Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole1.Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.2.Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu.3.Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila tistega leta, ki sledi obdobju zadevne kvote.Člen 54Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi1.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem.2.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka.Člen 55Letno poročilo o dajanju v kletko za rejoDržave članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij in poročil o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto pred 31. avgustom. Poročilo vsebuje naslednje informacije:(a)skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;(b)seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;(c)rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke;(d)količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica;(e)količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in(f)količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.Člen 56Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 8SPREMLJANJE IN NADZORČlen 57Sistem za spremljanje plovil1.Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV.2.Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 26(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 26(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.3.Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču, razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem.4.Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki https data feed posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT.5.Države članice zagotovijo, da:(a)se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri;(b)se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;(c)so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;(d)so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.6.Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.ODDELEK 9Inšpekcijski pregledi in izvrševanjeČlen 58Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor1.Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.2.Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.3.Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.4.Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.5.Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.6.Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.Člen 59Inšpekcijski pregledi v primeru kršitevDržava članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:(a)zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali(b)je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 60Navzkrižno preverjanje1.Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu.2.Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji.ODDELEK 10IzvrševanjeČlen 61IzvrševanjeDržava članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55 te uredbe. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo zlasti začasni preklic ali odvzem dovoljenja in/ali naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja. Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna.POGLAVJE 6TrženjeČlen 62Ukrepi za trženje1.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1). so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi ▌ in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna.2.V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če:(a)modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali(b)modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.3.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1.POGLAVJE 7Končne določbeČlen 63OcenaDržave članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.Člen 64FinanciranjeZa namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.Člen 65ZaupnostPodatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 66Postopek za spremembe1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:▌(a)odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot;(b)roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(2), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6);(c)obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);(d)najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1);(e)deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9);(f)informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;(g)nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);(h)razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);(i)razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4);(j)številom plovil iz člena 58(3);(k)prilogami I do XV.2.Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Unijo.Člen 67Izvajanje pooblastila1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za petletno obdobje od začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.3.Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 66. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.6.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.Člen 68Postopek v odboru1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.Člen 69Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:(a)člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;(b)v prilogah I in II se črta izraz Modroplavuti tun: Thunnus thynnus.Člen 70Spremembe Uredbe (EU) 2017/2107V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.Člen 71Spremembe Uredbe (EU) 2019/833V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.Člen 72Razveljavitev1.Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.2.Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.Člen 73Začetek veljavnostiTa uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.Done at ...,Za Evropski parlamentPredsednikZa SvetPredsednik

Image 4C5062021SL14110120210427SL0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu Sveta (EU) 2021/764.)C5062021SL14210120210427SL0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/819.)C5062021SL14310120210427SL0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/820.)C5062021SL14410120210427SL0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/836.)C5062021SL16010120210428SL0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odboraUL C ...,v skladu z rednim zakonodajnim postopkomStališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021.,ob upoštevanju naslednjega:(1)Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)., je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.(2)Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ESSklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1). odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.(3)Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v AtlantikuMednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34). (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).(4)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04), ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.(5)S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in SvetaUredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1)..(6)ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04.(7)S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07Priporočilo ICCAT o gojenju modroplavutega tuna., 18-10Priporočilo ICCAT o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT., 96-14Priporočilo ICCAT o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice., 13-13Priporočilo ICCAT o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije. and 16-15Priporočilo ICCAT o pretovarjanju..(8)Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročiloPoročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko (SCRS), Madrid, 1.–5. oktober 2018. Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta.(9)V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.(10)Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.(11)Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1). so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1). je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.(12)Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.(13)V skladu s Priporočilom ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23). omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.(14)Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja.(15)V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1). je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je predlagala novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.(16)Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016UL L 123, 12.5.2016, str. 1.. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti.(17)Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.(18)Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)..(19)Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.(20)S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1). in (EU) 2019/833Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1). Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).. Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).. Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.(21)S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:POGLAVJE ISPLOŠNE DOLOČBEČlen 1Predmet urejanjaTa uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).Člen 2Področje uporabeTa uredba se uporablja za:(a)ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije inpretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;(b)ribogojnice Unije;(c)ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;(d)plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.Člen 3CiljCilj te uredbe je izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.Člen 4Razmerje do drugih aktov UnijeČe v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:(1)Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike;(2)Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;(3)Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81). o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot;(4)Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);(5)Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).. o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi.Člen 5Opredelitev pojmovV tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:(1)ICCAT pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(2)Konvencija pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(3)ribiško plovilo pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;(4)živi modroplavuti tun pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌;(5)SCRS pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;(6)rekreacijski ribolov pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌;(7)športni ribolov pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;(8)vlačilec pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk;(9)plovilo za predelavo pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;(10)pomožno plovilo pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;(11)past pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja;(12)zaporna plavarica pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;(13)dajanje v kletko za rejo pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje;(14)plovilo za ulov pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;(15)ribogojnica pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;(16)gojenje ali pitanje pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;(17)nabiranje pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;(18)stereoskopska kamera pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov;(19)plovilo za mali priobalni ribolov je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:(a)skupna dolžina < 12 m;(b)plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;(c)ribolovna potovanja so krajša od 24 ur;(d)največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali(e)plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;(20)skupna ribolovna dejavnost pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev;(21)dejavni ribolov pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;(22)dokument BCD pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;(23)dokument eBCD pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;(24)območje Konvencije pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;(25)pretovarjanje pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;(26)kontrolni prenos pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;(27)nadzorna kamera pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;(28)pogodbenica Konvencije pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;(29)veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;(30)prenos pomeni vsak prenos:(a)živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos;(b)živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos;(c)kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;(d)kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici;(e)živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;(31)gospodarski subjekt pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;(32)skupina ribolovnega orodja pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;(33)ribolovni napor pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;(34)pristojna država članica pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.POGLAVJE IIUPRAVLJALNI UKREPIČlen 6Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva1.Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.2.Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi.3.Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.Člen 7Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani▌1.▌ Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, iz ulova predhodnih let v ribogojnici se lahko dovoli le, če država članica razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji ▌. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz členov ▌53 in 61.2.Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se množično nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka ustreznega vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.3.Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.Člen 8Prenos neporabljenih kvotPrenos neporabljenih kvot ni dovoljen.Člen 9Prenosi kvot1.Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot.2.Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.Člen 10Odbitki od kvot v primeru prelovaKadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 11Letni ribolovni načrti1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije za plovila za ulov in pasti:(a)kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;(b)kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;(c)ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;(d)odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;(e)informacije o določenih pristaniščih;(f)pravila o prilovu in(g)število plovil za ulov, daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.2.Države članice, ki imajo majhna plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna, si prizadevajo tem plovilom dodeliti posebno sektorsko kvoto in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.3.Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.4.Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.5.Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.Člen 12Dodelitev ribolovnih možnostiDržave članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter ▌ tudi pravično porazdelijo nacionalne kvote med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.Člen 13Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivostiVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil za ulov in pasti prilagodijo tako, da se zagotovi, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov in pastem dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti Unije za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.Člen 14Letni načrti inšpekcijskih pregledovVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s:(a)cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;(b)nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 15Letni načrti upravljanja gojenja1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.2.Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.3.Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.4.Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.5.Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, in z uvozom živih modroplavutih tunov iz druge države članice ali pogodbene stranke.6.Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.7.Po potrebi države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo spremenjene načrte upravljanja gojenja.Člen 16Posredovanje letnih načrtov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte:(a)letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;(b)letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;(c)letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in(d)letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.2.Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev.3.Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku iz tega člena, Komisija lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT predložila načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ter vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice. Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v načrt Unije ali v predloge za spremembo načrta Unije, če so skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.POGLAVJE IIITEHNIČNI UKREPIČlen 17Ribolovne sezone1.Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija.2.Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija.3.Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.4.Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vremenskih razmer med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele vremenske razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10 ▌. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS.5.Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.6.Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.Člen 18Obveznost iztovarjanjaDoločbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.Člen 19Najmanjša referenčna velikost ohranjanja1.Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.2.Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih:(a)modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;(b)modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in(c)modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.3.Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.4.Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.5.Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.Člen 20Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti1.Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova glede na število modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.2.Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.3.Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.4.Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.Člen 21Prilov1.Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt.2.Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.3.Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.4.Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.5.Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, te države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V teh primerih sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.6.Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD.Člen 22Uporaba zračnih sredstevZa iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.POGLAVJE IVREKREACIJSKI RIBOLOVČlen 23Posebna kvota za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način ulovi in izpusti. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte.2.Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.Člen 24Posebni pogoji za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna, dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo ICCAT dajo Komisiji na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Seznam, ki ga Komisija elektronsko predloži ICCAT, vsebuje naslednje informacije za vsako plovilo:(a)ime plovila;(b)registrsko številko;(c)številko v evidenci ICCAT (če obstaja);(d)morebitna prejšnja imena ter(e)ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.2.V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.3.Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.4.Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in po potrebi dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.5.Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.Člen 25Ulov, označevanje in izpust1.Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način ulovi in izpusti, ki ga izvajajo izključno plovila za športni ribolov, lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način ulovi, označi in izpusti, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.2.Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti iz odstavka 1.3.Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti:(a)predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;(b)skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe;(c)zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in(d)Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu.4.Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način ulovi, označi in izpusti, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.POGLAVJE VNADZORNI UKREPIODDELEK 1SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTIČlen 26Seznami in evidence plovil1.Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil:(a)seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in(b)seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.2.Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.3.Informacije o plovilih iz točk (a) in (b) odstavka 1▌ vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9)..4.Komisija naknadne predložitve ne sprejme.5.Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede:(a)vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter(b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.6.Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.Člen 27Dovoljenja za ribolov za plovila1.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.2.Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.3.Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.Člen 28Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna1.Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.2.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.3.Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.4.Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.Člen 29Informacije o ribolovnih dejavnostih1.Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:(a)ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;(b)obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;(c)skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);(d)skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter(e)skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).2.Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije:(a)ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in(b)skupni ulov modroplavutega tuna.3.Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.Člen 30Skupne ribolovne dejavnosti1.Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.2.Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.3.Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic konvencije.4.Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:(a)zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;(b)identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti;(c)individualne kvote plovil;(d)ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in(e)informacije o namembnih ribogojnicah.5.Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.6.V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.ODDELEK 2EVIDENTIRANJE ULOVAČlen 31Zahteve glede evidentiranja1.Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.2.Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.Člen 32Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti1.Poveljniki plovil Unije za ulov, ki aktivno lovijo, svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III, ali v obliki, ki jo zahteva država članica.2.Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.3.Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.4.Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.ODDELEK 3IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJEČlen 33Določena pristanišča1.Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT.2.Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:(a)določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;(b)določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter(c)določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.3.S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa.Člen 34Predhodno obvestilo o iztovarjanju1.Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.2.Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo:(a)predvideni čas prihoda;(b)ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;(c)informacije o geografskem območju ulova;(d)zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil.3.Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.4.Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.5.Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.6.Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.Člen 35Pretovarjanje1.Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.2.Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.3.Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V.4.Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.5.Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.6.Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.7.Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.ODDELEK 4OBVEZNOSTI POROČANJAČlen 36Tedenska poročila o količinahVsaka država članica ▌ Komisiji pošlje tedenska poročila o ulovu. Ta poročila vključujejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja▌. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.Člen 37Informacije o izčrpanju kvot1.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.2.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.3.Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.ODDELEK 5OPAZOVALNI PROGRAMIČlen 38Nacionalni opazovalni program1.Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:(a)20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m);(b)20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m);(c)20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m);(d)100 % vlačilcev;(e)100 % dejavnosti nabiranja iz pasti.Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.2.Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:(a)spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;(b)evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:(a)količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);(b)območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;(c)merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;(d)datumom ulova;(c)preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;(d)opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.3.Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.4Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno.5.Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:(a)reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;(b)zanesljive protokole za zbiranje podatkov;(c)opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;(d)kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.Člen 39Regionalni opazovalni program ICCAT1.Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.2.Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:(a)na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;(b)pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;(c)pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos;(d)med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo;(e)pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah;(f)pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter(g)med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje.3.Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna.4.Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem, ko država članica ribogojnice za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja v več kot eni ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja, če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.5.Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:(a)opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;(b)podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;(c)znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev.6.Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.ODDELEK 6DEJAVNOSTI PRENOSAČlen 40Dovoljenje za prenos1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:(a)ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT;(b)predvideni čas prenosa;(c)ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;(d)informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk;(e)ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter(f)namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna.2.Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki.3.Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje državo članico ribogojnice, nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo.4.Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.5.Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.6.Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo.Člen 41Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna1.Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo;(c)plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali(d)vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje.2.Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.3.Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.Člen 42Deklaracija o prenosu1.Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici.2.Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke ITD (MS-20**/xxx/ITD).3.Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu rib. Izvod deklaracije obdrži poveljnik plovila za ulov ali ▌ pasti in vlačilca.4.Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.5.Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.Člen 43Spremljanje z videokamero1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.2.Ko Stalni odbor za raziskave in statistiko od Komisije zahteva kopije videoposnetkov, države članice te kopije ▌predložijo Komisiji, ta pa jih ▌ posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.Člen 44Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav1.Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:(a)evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;(b)opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter(c)preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42.2.Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi.3.Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin.4.Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.5.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji ▌.Člen 45Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 7DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJOČlen 46Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja1.Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.2.Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev.3.Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali(c)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.4.Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:(a)o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter(b)od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.5.Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo.6.Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.Člen 47Dokumentacija o ulovu modroplavutega tunaDržave članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.Člen 48Inšpekcijski preglediDržave članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah.Člen 49Spremljanje z videokameroDržave članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.Člen 50Začetek in izvajanje preiskavČe se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 51.Člen 51Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo1.Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.2.Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju.3.Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa.4.Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za ribogojnico, začne preiskavo. Če plovilo za ulov ali past pluje pod zastavo druge pogodbenice Konvencije, država članica, pristojna za ribogojnico, začne preiskavo v sodelovanju s to pogodbenico Konvencije zastave.5.Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:(a)se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali(b)če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.6.Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.7.Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra. V primeru višje sile pri reji države članice pošljejo rezultate pred 12. septembrom. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.8.Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD.9.Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov.Člen 52Deklaracija o dajanju v kletko za rejo in poročilo o dajanju v kletko za rejo1.V 72 urah po koncu dejavnosti dajanja v kletko za rejo upravljavec ribogojnice pristojnemu organu predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. ▌2.Poleg deklaracije o dajanju v kletko za rejo iz dostavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila in pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.3.Za namen odstavka 2 se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.Člen 53Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole1.Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.2.Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu.3.Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila tistega leta, ki sledi obdobju zadevne kvote.Člen 54Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi1.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem.2.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka.Člen 55Letno poročilo o dajanju v kletko za rejoDržave članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij in poročil o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto pred 31. avgustom. Poročilo vsebuje naslednje informacije:(a)skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;(b)seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;(c)rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke;(d)količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica;(e)količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in(f)količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.Člen 56Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 8SPREMLJANJE IN NADZORČlen 57Sistem za spremljanje plovil1.Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV.2.Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 26(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 26(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.3.Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču, razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem.4.Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki https data feed posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT.5.Države članice zagotovijo, da:(a)se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri;(b)se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;(c)so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;(d)so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.6.Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.ODDELEK 9Inšpekcijski pregledi in izvrševanjeČlen 58Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor1.Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.2.Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.3.Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.4.Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.5.Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.6.Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.Člen 59Inšpekcijski pregledi v primeru kršitevDržava članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:(a)zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali(b)je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 60Navzkrižno preverjanje1.Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu.2.Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji.ODDELEK 10IzvrševanjeČlen 61IzvrševanjeDržava članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55 te uredbe. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo zlasti začasni preklic ali odvzem dovoljenja in/ali naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja. Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna.POGLAVJE 6TrženjeČlen 62Ukrepi za trženje1.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1). so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi ▌ in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna.2.V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če:(a)modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali(b)modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.3.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1.POGLAVJE 7Končne določbeČlen 63OcenaDržave članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.Člen 64FinanciranjeZa namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.Člen 65ZaupnostPodatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 66Postopek za spremembe1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:▌(a)odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot;(b)roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(2), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6);(c)obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);(d)najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1);(e)deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9);(f)informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;(g)nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);(h)razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);(i)razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4);(j)številom plovil iz člena 58(3);(k)prilogami I do XV.2.Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Unijo.Člen 67Izvajanje pooblastila1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za petletno obdobje od začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.3.Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 66. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.6.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.Člen 68Postopek v odboru1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.Člen 69Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:(a)člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;(b)v prilogah I in II se črta izraz Modroplavuti tun: Thunnus thynnus.Člen 70Spremembe Uredbe (EU) 2017/2107V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.Člen 71Spremembe Uredbe (EU) 2019/833V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.Člen 72Razveljavitev1.Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.2.Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.Člen 73Začetek veljavnostiTa uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.Done at ...,Za Evropski parlamentPredsednikZa SvetPredsednik

PRILOGA VII

Osnovni podatki za dovoljenja za ribolov (1)

A.   OPREDELITEV

| 1. | Registrska številka ICCAT |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ime ribiškega plovila |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zunanja identifikacijska številka (črke in številke) |
| --- | --- |

3.

B.   POGOJI RIBOLOVA

| 1. | Datum izdaje |
| --- | --- |

1.

| 2. | Obdobje veljavnosti |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pogoji dovoljenja za ribolov, vključno z vrsto, območjem, ribolovnim orodjem in drugimi pogoji, ki se uporabljajo in izhajajo iz te uredbe in/ali nacionalne zakonodaje, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

3.

| | | Od../../..
  Do../../.. | Od../../..
  Do../../.. | Od../../..
  Do../../.. | Od../../..
  Do../../.. | Od../../..
  Do../../.. | Od../../..
  Do../../.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja | | | | | | | |
| Vrsta | | | | | | | |
| Ribolovno orodje | | | | | | | |
| Drugi pogoji | | | | | | | |

Od../../..

Do../../..

Od../../..

Do../../..

Od../../..

Do../../..

Od../../..

Do../../..

Od../../..

Do../../..

Od../../..

Do../../..

Območja

Vrsta

Ribolovno orodje

Drugi pogoji

---

(1)  V Izvedbeni uredbi (EU) št. 404/2011.

PRILOGA VIII

Regionalni opazovalni program ICCAT

DODELITEV REGIONALNIH OPAZOVALCEV ICCAT

| 1. | Da lahko regionalni opazovalci ICCAT izpolnijo svoje naloge, imajo:






  (a) | dovolj izkušenj za prepoznavanje vrst rib in ribolovnega orodja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

dovolj izkušenj za prepoznavanje vrst rib in ribolovnega orodja;

| (b) | zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT, ki ustreza smernicam ICCAT za usposabljanje in je dokazano s potrdilom držav članic; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT, ki ustreza smernicam ICCAT za usposabljanje in je dokazano s potrdilom držav članic;

| (c) | sposobnost natančnega opazovanja in beleženja; |
| --- | --- |

(c)

sposobnost natančnega opazovanja in beleženja;

| (d) | zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila ali ribogojnice. |
| --- | --- |

(d)

zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila ali ribogojnice.

OBVEZNOSTI REGIONALNEGA OPAZOVALCA ICCAT

| 2. | Regionalni opazovalci ICCAT:






  (a) | so v skladu s smernicami ICCAT opravili tehnično usposabljanje; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

so v skladu s smernicami ICCAT opravili tehnično usposabljanje;

| (b) | so državljani ene od držav članic, vendar po možnosti ne države ribogojnice ali pasti ali države zastave plovila z zaporno plavarico. Če pa se modroplavuti tun nabira iz kletk in se z njim trguje kot s svežim proizvodom, je lahko regionalni opazovalec ICCAT, ki opazuje nabiranje, državljan države članice, ki je pristojna za ribogojnico; |
| --- | --- |

(b)

so državljani ene od držav članic, vendar po možnosti ne države ribogojnice ali pasti ali države zastave plovila z zaporno plavarico. Če pa se modroplavuti tun nabira iz kletk in se z njim trguje kot s svežim proizvodom, je lahko regionalni opazovalec ICCAT, ki opazuje nabiranje, državljan države članice, ki je pristojna za ribogojnico;

| (c) | so sposobni opravljati naloge iz točke 3; |
| --- | --- |

(c)

so sposobni opravljati naloge iz točke 3;

| (d) | so na seznamu regionalnih opazovalcev ICCAT, ki ga vodi ICCAT; |
| --- | --- |

(d)

so na seznamu regionalnih opazovalcev ICCAT, ki ga vodi ICCAT;

| (e) | trenutno nimajo finančnega interesa za ribolov modroplavutega tuna ali koristi od njega. |
| --- | --- |

(e)

trenutno nimajo finančnega interesa za ribolov modroplavutega tuna ali koristi od njega.

NALOGE REGIONALNEGA OPAZOVALCA ICCAT

| 3. | Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti, da:






  (a) | za opazovalce na plovilih z zaporno plavarico: spremljajo, ali plovilo z zaporno plavarico upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT. Regionalni opazovalec zlasti:






  1. | nemudoma sporoči družbi, pristojni za izvajanje programa ICCAT za regionalno opazovanje, morebitno neskladnost s priporočili ICCAT, ki jo je opazil, pri čemer družba to informacijo nemudoma pošlje organom države zastave plovila za ulov; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

za opazovalce na plovilih z zaporno plavarico: spremljajo, ali plovilo z zaporno plavarico upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT. Regionalni opazovalec zlasti:

1.

nemudoma sporoči družbi, pristojni za izvajanje programa ICCAT za regionalno opazovanje, morebitno neskladnost s priporočili ICCAT, ki jo je opazil, pri čemer družba to informacijo nemudoma pošlje organom države zastave plovila za ulov;

| 2. | evidentira opravljene ribiške dejavnosti in o njih poroča; |
| --- | --- |

2.

evidentira opravljene ribiške dejavnosti in o njih poroča;

| 3. | opazuje in ocenjuje ulove ter potrjuje vnose v ladijski dnevnik; |
| --- | --- |

3.

opazuje in ocenjuje ulove ter potrjuje vnose v ladijski dnevnik;

| 4. | izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa plovila z zaporno plavarico; |
| --- | --- |

4.

izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa plovila z zaporno plavarico;

| 5. | opazuje in evidentira plovila, ki morda opravljajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT; |
| --- | --- |

5.

opazuje in evidentira plovila, ki morda opravljajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT;

| 6. | evidentira opravljene dejavnosti prenosa in o njih poroča; |
| --- | --- |

6.

evidentira opravljene dejavnosti prenosa in o njih poroča;

| 7. | preverja lokacijo plovila, ko slednje opravlja prenos; |
| --- | --- |

7.

preverja lokacijo plovila, ko slednje opravlja prenos;

| 8. | opazuje in ocenjuje prenesene proizvode, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov; |
| --- | --- |

8.

opazuje in ocenjuje prenesene proizvode, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov;

| 9. | preveri in zabeleži ime zadevnega ribiškega plovila ter njegovo številko ICCAT; |
| --- | --- |

9.

preveri in zabeleži ime zadevnega ribiškega plovila ter njegovo številko ICCAT;

| 10. | na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje podatkov v okviru naloge II, kadar to zahteva ICCAT Komisija; |
| --- | --- |

10.

na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje podatkov v okviru naloge II, kadar to zahteva ICCAT Komisija;

| (b) | za regionalne opazovalce ICCAT v ribogojnicah in pasteh: spremlja, ali ribogojnica ali past upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT. Regionalni opazovalec ICCAT zlasti:






  1. | preverja podatke v deklaraciji o prenosu, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko in dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

za regionalne opazovalce ICCAT v ribogojnicah in pasteh: spremlja, ali ribogojnica ali past upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT. Regionalni opazovalec ICCAT zlasti:

1.

preverja podatke v deklaraciji o prenosu, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko in dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov;

| 2. | potrjuje podatke v deklaraciji o prenosu, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko in dokumentih o ulovu modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

2.

potrjuje podatke v deklaraciji o prenosu, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko in dokumentih o ulovu modroplavutega tuna;

| 3. | izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa ribogojnice in pasti; |
| --- | --- |

3.

izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa ribogojnice in pasti;

| 4. | sopodpiše deklaracijo o prenosu, deklaracijo o dajanju v kletko za rejo in dokumente o ulovu modroplavutega tuna le, če se strinja, da so informacije v njih skladne z njegovimi opažanji, vključno s skladnim videoposnetkom, kot to zahtevata člen 42(1) in člen 43(1); |
| --- | --- |

4.

sopodpiše deklaracijo o prenosu, deklaracijo o dajanju v kletko za rejo in dokumente o ulovu modroplavutega tuna le, če se strinja, da so informacije v njih skladne z njegovimi opažanji, vključno s skladnim videoposnetkom, kot to zahtevata člen 42(1) in člen 43(1);

| 5. | na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje vzorcev, kot to zahteva Komisija; |
| --- | --- |

5.

na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje vzorcev, kot to zahteva Komisija;

| 6. | registrira in preverja prisotnost kakršne koli vrste oznak, vključno z naravnimi oznakami, in poroča o vseh znakih nedavne odstranitve oznak; |
| --- | --- |

6.

registrira in preverja prisotnost kakršne koli vrste oznak, vključno z naravnimi oznakami, in poroča o vseh znakih nedavne odstranitve oznak;

| (c) | pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu s to točko, pri čemer kapitanu in upravljavcu ribogojnice omogoči, da vanje vključita vse pomembne informacije; |
| --- | --- |

(c)

pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu s to točko, pri čemer kapitanu in upravljavcu ribogojnice omogoči, da vanje vključita vse pomembne informacije;

| (d) | sekretariatu v 20 dneh po koncu obdobja opazovanj predloži splošno poročilo iz točke (c); |
| --- | --- |

(d)

sekretariatu v 20 dneh po koncu obdobja opazovanj predloži splošno poročilo iz točke (c);

| (e) | opravlja vse druge naloge, ki jih določi ICCAT. |
| --- | --- |

(e)

opravlja vse druge naloge, ki jih določi ICCAT.

| 4. | Regionalni opazovalec ICCAT obravnava vse informacije v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi in dejavnostmi prenosa plovil z zapornimi plavaricami ter ribogojnic kot zaupne, pri čemer to zahtevo pisno prizna kot pogoj, da je lahko imenovan za regionalnega opazovalca ICCAT. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regionalni opazovalec ICCAT ravna v skladu z zahtevami iz zakonov in drugih predpisov države zastave ali države ribogojnice, ki je pristojna za plovilo ali ribogojnico, ki ji je regionalni opazovalec ICCAT dodeljen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Regionalni opazovalec ICCAT spoštuje hierarhijo in splošna pravila ravnanja, ki veljajo za vse osebje na plovilu in v ribogojnici, pod pogojem, da ta pravila niso v nasprotju z nalogami regionalnega opazovalca ICCAT na podlagi tega programa ter obveznostmi osebja na plovilu in v ribogojnici iz točke 7 te priloge in člena 39. |
| --- | --- |

6.

OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC ZASTAVE DO REGIONALNIH OPAZOVALCEV ICCAT

| 7. | Države članice, pristojne za plovilo z zaporno plavarico, ribogojnico ali past, poskrbijo, da se regionalnim opazovalcem ICCAT zagotovi:






  (a) | dostop do osebja na plovilu, v ribogojnici in pri pasti ter do orodja, kletk in opreme; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

dostop do osebja na plovilu, v ribogojnici in pri pasti ter do orodja, kletk in opreme;

| (b) | na zahtevo dostop do naslednje opreme, če je na plovilih, ki so jim dodeljeni, da bi lažje opravljali svoje naloge iz točke 3 te priloge:






  1 | satelitske navigacijske opreme; |
| --- | --- | --- |

(b)

na zahtevo dostop do naslednje opreme, če je na plovilih, ki so jim dodeljeni, da bi lažje opravljali svoje naloge iz točke 3 te priloge:

1

satelitske navigacijske opreme;

| 2. | zaslonov radarja, kadar je v uporabi; |
| --- | --- |

2.

zaslonov radarja, kadar je v uporabi;

| 3. | elektronskih sredstev obveščanja; |
| --- | --- |

3.

elektronskih sredstev obveščanja;

| (c) | nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov; |
| --- | --- |

(c)

nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov;

| (d) | ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter primeren prostor na krovu za opravljanje opazovalnih nalog. |
| --- | --- |

(d)

ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter primeren prostor na krovu za opravljanje opazovalnih nalog.

STROŠKI PROGRAMA ICCAT ZA REGIONALNO OPAZOVANJE

| 8. | Vse stroške dejavnosti regionalnih opazovalcev ICCAT krije posamezni upravljavec ribogojnice ali lastnik plovil z zapornimi plavaricami. |
| --- | --- |

8.

PRILOGA IX

Program skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora ICCAT

ICCAT se je na četrtem rednem zasedanju (Madrid, november 1975) in letnem zasedanju leta 2008 v Marakešu dogovorila, da:

ICCAT v skladu z odstavkom 3 člena IX Konvencije priporoča, da se na naslednji način uredi mednarodni nadzor zunaj voda pod nacionalno pristojnostjo, da se zagotovi uporaba Konvencije in veljavnih ukrepov iz Konvencije:

I.   HUDE KRŠITVE

| 1. | Za namene teh postopkov huda kršitev pomeni naslednje kršitve določb ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ki jih je sprejela ICCAT:






  (a) | brez dovoljenja za gospodarski ribolov, ribolovne karte ali dovoljenja za ribolov, ki jo izda pogodbenica Konvencije, ki je država zastave; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

brez dovoljenja za gospodarski ribolov, ribolovne karte ali dovoljenja za ribolov, ki jo izda pogodbenica Konvencije, ki je država zastave;

| (b) | neizpolnjevanje obveznosti vodenja zadostnih evidenc o ulovu in podatkih v zvezi z ulovom v skladu z zahtevami ICCAT za poročanje ali znatno napačno poročanje o takšnih ulovih in/ali podatkih v zvezi z ulovom; |
| --- | --- |

(b)

neizpolnjevanje obveznosti vodenja zadostnih evidenc o ulovu in podatkih v zvezi z ulovom v skladu z zahtevami ICCAT za poročanje ali znatno napačno poročanje o takšnih ulovih in/ali podatkih v zvezi z ulovom;

| (c) | ribolov na zaprtem območju; |
| --- | --- |

(c)

ribolov na zaprtem območju;

| (d) | ribolov med zaprto sezono; |
| --- | --- |

(d)

ribolov med zaprto sezono;

| (e) | namerno jemanje ali zadrževanje vrst v nasprotju z veljavnimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi, ki jih je sprejela ICCAT; |
| --- | --- |

(e)

namerno jemanje ali zadrževanje vrst v nasprotju z veljavnimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi, ki jih je sprejela ICCAT;

| (f) | obsežno kršitev omejitev ulova ali kvot, veljavnih na podlagi predpisov ICCAT; |
| --- | --- |

(f)

obsežno kršitev omejitev ulova ali kvot, veljavnih na podlagi predpisov ICCAT;

| (g) | uporabo prepovedanega ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(g)

uporabo prepovedanega ribolovnega orodja;

| (h) | ponarejanje ali namerno prikrivanje oznak, identitete ali registracije ribiškega plovila; |
| --- | --- |

(h)

ponarejanje ali namerno prikrivanje oznak, identitete ali registracije ribiškega plovila;

| (i) | prikrivanje, nedovoljeno spreminjanje ali uničevanje dokazov, povezanih s preiskavo o kršitvi; |
| --- | --- |

(i)

prikrivanje, nedovoljeno spreminjanje ali uničevanje dokazov, povezanih s preiskavo o kršitvi;

| (j) | številne kršitve, ki skupaj pomenijo hujše neupoštevanje ukrepov, ki jih je uvedla ICCAT; |
| --- | --- |

(j)

številne kršitve, ki skupaj pomenijo hujše neupoštevanje ukrepov, ki jih je uvedla ICCAT;

| (k) | napad, upiranje, ustrahovanje, spolno nadlegovanje, motenje ali neupravičeno oviranje ali zadrževanje pooblaščenega inšpektorja ali opazovalca; |
| --- | --- |

(k)

napad, upiranje, ustrahovanje, spolno nadlegovanje, motenje ali neupravičeno oviranje ali zadrževanje pooblaščenega inšpektorja ali opazovalca;

| (l) | namerno nedovoljeno spreminjanje ali onesposabljanje sistema VMS; |
| --- | --- |

(l)

namerno nedovoljeno spreminjanje ali onesposabljanje sistema VMS;

| (m) | druge kršitve, ki jih lahko določi ICCAT, potem ko so bile vključene v revidirano različico teh postopkov in objavljene; |
| --- | --- |

(m)

druge kršitve, ki jih lahko določi ICCAT, potem ko so bile vključene v revidirano različico teh postopkov in objavljene;

| (n) | ribolov s pomočjo izvidniških letal; |
| --- | --- |

(n)

ribolov s pomočjo izvidniških letal;

| (o) | motenje satelitskega sistema za spremljanje in/ali delovanja plovila brez sistema VMS; |
| --- | --- |

(o)

motenje satelitskega sistema za spremljanje in/ali delovanja plovila brez sistema VMS;

| (p) | prenos brez deklaracije o prenosu; |
| --- | --- |

(p)

prenos brez deklaracije o prenosu;

| (q) | pretovarjanje na morju. |
| --- | --- |

(q)

pretovarjanje na morju.

| 2. | Če pooblaščeni inšpektor med vkrcavanjem in inšpekcijskim pregledom ribiškega plovila ugotovi dejavnost ali okoliščine, ki bi pomenile hudo kršitev, kakor je opredeljena v točki 1, organi države zastave inšpekcijskega plovila takoj neposredno in prek sekretariata ICCAT obvestijo državo zastave ribiškega plovila. V takih primerih inšpektor obvesti tudi vsako inšpekcijsko plovilo države zastave ribiškega plovila, za katero je znano, da je v bližini. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inšpektor ICCAT v ladijski dnevnik ribiškega plovila zabeleži izvedene inšpekcijske preglede in vse ugotovljene kršitve. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Država članica zastave zagotovi, da zadevno ribiško plovilo po inšpekcijskem pregledu iz točke 2 preneha z vsemi ribolovnimi dejavnostmi. Država članica zastave zahteva, da ribiško plovilo v 72 urah odpluje v pristanišče, ki ga je določila in v katerem se bo začela preiskava. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če plovilu ni treba odpluti v pristanišče, država članica zastave pravočasno pošlje ustrezno utemeljitev Evropski komisiji, ki informacije pošlje sekretariatu ICCAT, ta pa jih na zahtevo pošlje drugim pogodbenicam. |
| --- | --- |

5.

II.   IZVAJANJE INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV

| 6. | Inšpekcijske preglede izvajajo inšpektorji, ki jih določijo pogodbenice. Imena pooblaščenih vladnih agencij in vsakega inšpektorja, ki ga za ta namen določijo zadevne vlade, se uradno sporočijo ICCAT. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ladje, ki izvajajo mednarodne postopke vkrcavanja in inšpekcijske preglede v skladu s to prilogo, plujejo pod posebno zastavo ali zastavico, ki jo odobri ICCAT in izda sekretariat ICCAT. Imena ladij, ki se uporabljajo za ta namen, se sporočijo sekretariatu ICCAT takoj, ko je to izvedljivo, in pred začetkom inšpekcijskih dejavnosti. Sekretariat ICCAT da informacije o določenih inšpekcijskih plovilih na voljo vsem pogodbenicam Konvencije, med drugim tudi tako, da jih objavi na svojem spletnem mestu, ki je zaščiteno z geslom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vsak inšpektor ima ustrezen identifikacijski dokument, ki ga izdajo organi države zastave in ima obliko iz točke 21 te priloge. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V skladu z ureditvijo, dogovorjeno na podlagi točke 16, se plovilo, ki pluje pod zastavo pogodbenice in lovi tuna ali tunu podobne vrste rib na območju Konvencije zunaj voda v nacionalni pristojnosti, ustavi, kadar mu ladja, ki pluje pod zastavico ICCAT, opisano v točki 7, in na kateri je inšpektor, da ustrezen signal po mednarodnem kodeksu signalov, razen če dejansko izvaja ribolovne dejavnosti, pri čemer se v takšnem primeru ustavi takoj po koncu takšne dejavnosti. Kapitan plovila inšpekcijski skupini, kot je določena v točki 10, dovoli vkrcanje na plovilo in zagotovi lestev za vkrcanje. Kapitan omogoči inšpekcijski skupini, da preveri opremo, ulov ali orodje in katere koli zadevne dokumente, ki se zdijo inšpektorju potrebni za potrditev skladnosti z veljavnimi priporočili ICCAT v zvezi z državo zastave plovila, ki se pregleduje. Poleg tega lahko inšpektor zahteva tudi potrebne pojasnitve. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Poveljujoči častnik inšpekcijskega plovila velikost inšpekcijske skupine določi ob upoštevanju vseh pomembnih okoliščin. Inšpekcijska skupina je čim manjša, da lahko varno in zanesljivo opravi naloge iz te priloge. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Inšpektor po vkrcanju na plovilo predloži identifikacijski dokument, opisan v točki 8. Inšpektor upošteva splošno priznane mednarodne predpise, postopke in prakse, ki se nanašajo na varnost plovila, ki se pregleduje, in posadke, čim bolj zmanjša motenje ribolovnih dejavnosti ali natovarjanja proizvoda ter se, kolikor je to izvedljivo, izogiba ukrepom, ki bi negativno vplivali na kakovost ulova na krovu.
  Vsak inšpektor omeji poizvedbe na ugotavljanje, ali so priporočila ICCAT, ki veljajo za državo zastave zadevnega plovila, upoštevana. Inšpektor lahko med inšpekcijskim pregledom prosi kapitana ribiškega plovila za potrebno pomoč. Inšpektor pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, ki jo je odobrila ICCAT. Inšpektor podpiše poročilo v prisotnosti kapitana plovila, ki je upravičen, da poročilu priloži ugotovitve, ki se mu zdijo primerne, in jih podpiše. |
| --- | --- |

11.

Vsak inšpektor omeji poizvedbe na ugotavljanje, ali so priporočila ICCAT, ki veljajo za državo zastave zadevnega plovila, upoštevana. Inšpektor lahko med inšpekcijskim pregledom prosi kapitana ribiškega plovila za potrebno pomoč. Inšpektor pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, ki jo je odobrila ICCAT. Inšpektor podpiše poročilo v prisotnosti kapitana plovila, ki je upravičen, da poročilu priloži ugotovitve, ki se mu zdijo primerne, in jih podpiše.

| 12. | Izvod poročila se izroči kapitanu plovila in vladi inšpekcijske skupine, ki predloži izvod ustreznim organom države zastave plovila, ki se pregleduje, in Komisiji ICCAT. Če se ugotovi kakršna koli kršitev priporočil ICCAT, inšpektor, kadar je mogoče, obvesti tudi vsako inšpekcijsko plovilo države zastave ribiškega plovila, za katero je znano, da je v bližini. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Upiranje inšpektorju ali neupoštevanje njegovih navodil država zastave plovila, ki se pregleduje, obravnava podobno kot tako ravnanje do nacionalnega inšpektorja. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inšpektor opravlja svoje dolžnosti, določene s to ureditvijo, v skladu s predpisi iz te uredbe, vendar ostane pod operativnim nadzorom nacionalnih organov in jim odgovarja. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pogodbenice inšpekcijska poročila, obrazce z informacijami o opažanjih v skladu s Priporočilom 94-09 in izjave, ki izhajajo iz inšpekcijskih pregledov dokumentacije s strani tujih inšpektorjev, preučijo ter glede njih sprejmejo ukrepe, določene s to ureditvijo, podobno kot pri poročilih nacionalnih inšpektorjev v skladu z nacionalno zakonodajo. Določbe iz te točke ne nalagajo nobene obveznosti pogodbenici, da poročilu tujega inšpektorja pripiše večjo dokazno vrednost, kot bi jo imelo v državi inšpektorja. Pogodbenice sodelujejo, da bi omogočile sodne ali druge postopke, ki so posledica poročila inšpektorja v skladu s to ureditvijo. |
| --- | --- |

15.

| 16. | (a) | Pogodbenice obvestijo ICCAT do 15. februarja vsako leto o začasnih načrtih za izvajanje inšpekcijskih dejavnosti v tekočem koledarskem letu v skladu s priporočilom, ki se izvaja s to uredbo, ICCAT pa lahko da pogodbenicam predloge za uskladitev nacionalnih dejavnosti na tem področju, vključno s številom inšpektorjev in plovil za prevoz inšpektorjev. |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

Pogodbenice obvestijo ICCAT do 15. februarja vsako leto o začasnih načrtih za izvajanje inšpekcijskih dejavnosti v tekočem koledarskem letu v skladu s priporočilom, ki se izvaja s to uredbo, ICCAT pa lahko da pogodbenicam predloge za uskladitev nacionalnih dejavnosti na tem področju, vključno s številom inšpektorjev in plovil za prevoz inšpektorjev.

| (b) | Ureditev iz Priporočila ICCAT 19-04 in načrti za sodelovanje se uporabljajo med pogodbenicami, razen če se dogovorijo drugače, ICCAT pa je o takem dogovoru uradno obveščena. Izvajanje programa med katerima koli pogodbenicama se do sprejetja takega dogovora prekine, če je katera od njiju o tem obvestila ICCAT. |
| --- | --- |

(b)

Ureditev iz Priporočila ICCAT 19-04 in načrti za sodelovanje se uporabljajo med pogodbenicami, razen če se dogovorijo drugače, ICCAT pa je o takem dogovoru uradno obveščena. Izvajanje programa med katerima koli pogodbenicama se do sprejetja takega dogovora prekine, če je katera od njiju o tem obvestila ICCAT.

| 17. | (a) | Ribolovno orodje se pregleda v skladu z veljavnimi uredbami za podobmočje, na katerem se izvaja inšpekcijski pregled. Inšpektor v inšpekcijskem poročilu o pregledu navede podobmočje, za katero je bil izveden inšpekcijski pregled, in opiše vse ugotovljene kršitve. |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Ribolovno orodje se pregleda v skladu z veljavnimi uredbami za podobmočje, na katerem se izvaja inšpekcijski pregled. Inšpektor v inšpekcijskem poročilu o pregledu navede podobmočje, za katero je bil izveden inšpekcijski pregled, in opiše vse ugotovljene kršitve.

| (b) | Inšpektor ima pravico, da pregleda vse ribolovno orodje, ki se uporablja, in ribolovno orodje na krovu. |
| --- | --- |

(b)

Inšpektor ima pravico, da pregleda vse ribolovno orodje, ki se uporablja, in ribolovno orodje na krovu.

| 18. | Inšpektor pritrdi identifikacijsko oznako, ki jo odobri ICCAT, na vsako pregledano ribolovno orodje, za katero se zdi, da je v nasprotju s priporočili ICCAT, veljavnimi za državo zastave zadevnega plovila, in to zabeleži v inšpekcijsko poročilo. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inšpektor lahko posname fotografije orodja, opreme, dokumentacije in katerega koli drugega potrebnega elementa tako, da razkrivajo elemente, ki po njegovem mnenju niso v skladu z veljavno uredbo; v tem primeru se fotografirani predmeti navedejo v poročilu, kopije fotografij pa se priložijo izvodu poročila za državo zastave. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Inšpektor po potrebi pregleda ves ulov na krovu, da ugotovi skladnost s priporočili ICCAT. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Službena izkaznica inšpektorjev ima naslednjo obliko:


  C5062021SL14110120210427SL0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu Sveta (EU) 2021/764.)C5062021SL14210120210427SL0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/819.)C5062021SL14310120210427SL0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/820.)C5062021SL14410120210427SL0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/836.)C5062021SL16010120210428SL0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odboraUL C ...,v skladu z rednim zakonodajnim postopkomStališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021.,ob upoštevanju naslednjega:(1)Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)., je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.(2)Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ESSklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1). odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.(3)Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v AtlantikuMednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34). (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).(4)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04), ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.(5)S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in SvetaUredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1)..(6)ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04.(7)S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07Priporočilo ICCAT o gojenju modroplavutega tuna., 18-10Priporočilo ICCAT o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT., 96-14Priporočilo ICCAT o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice., 13-13Priporočilo ICCAT o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije. and 16-15Priporočilo ICCAT o pretovarjanju..(8)Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročiloPoročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko (SCRS), Madrid, 1.–5. oktober 2018. Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta.(9)V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.(10)Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.(11)Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1). so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1). je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.(12)Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.(13)V skladu s Priporočilom ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23). omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.(14)Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja.(15)V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1). je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je predlagala novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.(16)Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016UL L 123, 12.5.2016, str. 1.. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti.(17)Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.(18)Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)..(19)Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.(20)S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1). in (EU) 2019/833Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1). Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).. Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).. Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.(21)S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:POGLAVJE ISPLOŠNE DOLOČBEČlen 1Predmet urejanjaTa uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).Člen 2Področje uporabeTa uredba se uporablja za:(a)ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije inpretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;(b)ribogojnice Unije;(c)ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;(d)plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.Člen 3CiljCilj te uredbe je izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.Člen 4Razmerje do drugih aktov UnijeČe v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:(1)Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike;(2)Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;(3)Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81). o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot;(4)Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);(5)Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).. o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi.Člen 5Opredelitev pojmovV tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:(1)ICCAT pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(2)Konvencija pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(3)ribiško plovilo pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;(4)živi modroplavuti tun pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌;(5)SCRS pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;(6)rekreacijski ribolov pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌;(7)športni ribolov pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;(8)vlačilec pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk;(9)plovilo za predelavo pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;(10)pomožno plovilo pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;(11)past pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja;(12)zaporna plavarica pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;(13)dajanje v kletko za rejo pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje;(14)plovilo za ulov pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;(15)ribogojnica pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;(16)gojenje ali pitanje pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;(17)nabiranje pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;(18)stereoskopska kamera pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov;(19)plovilo za mali priobalni ribolov je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:(a)skupna dolžina < 12 m;(b)plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;(c)ribolovna potovanja so krajša od 24 ur;(d)največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali(e)plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;(20)skupna ribolovna dejavnost pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev;(21)dejavni ribolov pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;(22)dokument BCD pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;(23)dokument eBCD pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;(24)območje Konvencije pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;(25)pretovarjanje pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;(26)kontrolni prenos pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;(27)nadzorna kamera pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;(28)pogodbenica Konvencije pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;(29)veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;(30)prenos pomeni vsak prenos:(a)živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos;(b)živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos;(c)kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;(d)kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici;(e)živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;(31)gospodarski subjekt pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;(32)skupina ribolovnega orodja pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;(33)ribolovni napor pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;(34)pristojna država članica pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.POGLAVJE IIUPRAVLJALNI UKREPIČlen 6Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva1.Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.2.Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi.3.Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.Člen 7Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani▌1.▌ Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, iz ulova predhodnih let v ribogojnici se lahko dovoli le, če država članica razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji ▌. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz členov ▌53 in 61.2.Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se množično nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka ustreznega vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.3.Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.Člen 8Prenos neporabljenih kvotPrenos neporabljenih kvot ni dovoljen.Člen 9Prenosi kvot1.Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot.2.Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.Člen 10Odbitki od kvot v primeru prelovaKadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 11Letni ribolovni načrti1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije za plovila za ulov in pasti:(a)kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;(b)kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;(c)ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;(d)odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;(e)informacije o določenih pristaniščih;(f)pravila o prilovu in(g)število plovil za ulov, daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.2.Države članice, ki imajo majhna plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna, si prizadevajo tem plovilom dodeliti posebno sektorsko kvoto in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.3.Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.4.Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.5.Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.Člen 12Dodelitev ribolovnih možnostiDržave članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter ▌ tudi pravično porazdelijo nacionalne kvote med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.Člen 13Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivostiVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil za ulov in pasti prilagodijo tako, da se zagotovi, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov in pastem dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti Unije za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.Člen 14Letni načrti inšpekcijskih pregledovVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s:(a)cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;(b)nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 15Letni načrti upravljanja gojenja1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.2.Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.3.Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.4.Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.5.Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, in z uvozom živih modroplavutih tunov iz druge države članice ali pogodbene stranke.6.Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.7.Po potrebi države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo spremenjene načrte upravljanja gojenja.Člen 16Posredovanje letnih načrtov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte:(a)letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;(b)letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;(c)letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in(d)letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.2.Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev.3.Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku iz tega člena, Komisija lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT predložila načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ter vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice. Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v načrt Unije ali v predloge za spremembo načrta Unije, če so skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.POGLAVJE IIITEHNIČNI UKREPIČlen 17Ribolovne sezone1.Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija.2.Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija.3.Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.4.Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vremenskih razmer med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele vremenske razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10 ▌. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS.5.Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.6.Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.Člen 18Obveznost iztovarjanjaDoločbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.Člen 19Najmanjša referenčna velikost ohranjanja1.Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.2.Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih:(a)modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;(b)modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in(c)modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.3.Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.4.Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.5.Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.Člen 20Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti1.Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova glede na število modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.2.Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.3.Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.4.Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.Člen 21Prilov1.Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt.2.Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.3.Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.4.Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.5.Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, te države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V teh primerih sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.6.Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD.Člen 22Uporaba zračnih sredstevZa iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.POGLAVJE IVREKREACIJSKI RIBOLOVČlen 23Posebna kvota za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način ulovi in izpusti. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte.2.Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.Člen 24Posebni pogoji za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna, dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo ICCAT dajo Komisiji na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Seznam, ki ga Komisija elektronsko predloži ICCAT, vsebuje naslednje informacije za vsako plovilo:(a)ime plovila;(b)registrsko številko;(c)številko v evidenci ICCAT (če obstaja);(d)morebitna prejšnja imena ter(e)ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.2.V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.3.Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.4.Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in po potrebi dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.5.Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.Člen 25Ulov, označevanje in izpust1.Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način ulovi in izpusti, ki ga izvajajo izključno plovila za športni ribolov, lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način ulovi, označi in izpusti, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.2.Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti iz odstavka 1.3.Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti:(a)predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;(b)skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe;(c)zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in(d)Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu.4.Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način ulovi, označi in izpusti, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.POGLAVJE VNADZORNI UKREPIODDELEK 1SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTIČlen 26Seznami in evidence plovil1.Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil:(a)seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in(b)seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.2.Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.3.Informacije o plovilih iz točk (a) in (b) odstavka 1▌ vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9)..4.Komisija naknadne predložitve ne sprejme.5.Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede:(a)vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter(b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.6.Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.Člen 27Dovoljenja za ribolov za plovila1.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.2.Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.3.Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.Člen 28Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna1.Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.2.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.3.Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.4.Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.Člen 29Informacije o ribolovnih dejavnostih1.Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:(a)ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;(b)obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;(c)skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);(d)skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter(e)skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).2.Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije:(a)ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in(b)skupni ulov modroplavutega tuna.3.Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.Člen 30Skupne ribolovne dejavnosti1.Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.2.Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.3.Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic konvencije.4.Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:(a)zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;(b)identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti;(c)individualne kvote plovil;(d)ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in(e)informacije o namembnih ribogojnicah.5.Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.6.V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.ODDELEK 2EVIDENTIRANJE ULOVAČlen 31Zahteve glede evidentiranja1.Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.2.Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.Člen 32Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti1.Poveljniki plovil Unije za ulov, ki aktivno lovijo, svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III, ali v obliki, ki jo zahteva država članica.2.Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.3.Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.4.Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.ODDELEK 3IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJEČlen 33Določena pristanišča1.Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT.2.Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:(a)določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;(b)določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter(c)določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.3.S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa.Člen 34Predhodno obvestilo o iztovarjanju1.Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.2.Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo:(a)predvideni čas prihoda;(b)ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;(c)informacije o geografskem območju ulova;(d)zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil.3.Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.4.Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.5.Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.6.Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.Člen 35Pretovarjanje1.Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.2.Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.3.Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V.4.Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.5.Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.6.Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.7.Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.ODDELEK 4OBVEZNOSTI POROČANJAČlen 36Tedenska poročila o količinahVsaka država članica ▌ Komisiji pošlje tedenska poročila o ulovu. Ta poročila vključujejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja▌. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.Člen 37Informacije o izčrpanju kvot1.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.2.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.3.Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.ODDELEK 5OPAZOVALNI PROGRAMIČlen 38Nacionalni opazovalni program1.Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:(a)20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m);(b)20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m);(c)20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m);(d)100 % vlačilcev;(e)100 % dejavnosti nabiranja iz pasti.Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.2.Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:(a)spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;(b)evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:(a)količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);(b)območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;(c)merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;(d)datumom ulova;(c)preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;(d)opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.3.Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.4Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno.5.Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:(a)reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;(b)zanesljive protokole za zbiranje podatkov;(c)opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;(d)kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.Člen 39Regionalni opazovalni program ICCAT1.Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.2.Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:(a)na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;(b)pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;(c)pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos;(d)med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo;(e)pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah;(f)pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter(g)med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje.3.Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna.4.Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem, ko država članica ribogojnice za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja v več kot eni ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja, če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.5.Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:(a)opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;(b)podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;(c)znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev.6.Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.ODDELEK 6DEJAVNOSTI PRENOSAČlen 40Dovoljenje za prenos1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:(a)ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT;(b)predvideni čas prenosa;(c)ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;(d)informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk;(e)ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter(f)namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna.2.Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki.3.Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje državo članico ribogojnice, nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo.4.Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.5.Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.6.Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo.Člen 41Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna1.Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo;(c)plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali(d)vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje.2.Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.3.Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.Člen 42Deklaracija o prenosu1.Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici.2.Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke ITD (MS-20**/xxx/ITD).3.Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu rib. Izvod deklaracije obdrži poveljnik plovila za ulov ali ▌ pasti in vlačilca.4.Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.5.Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.Člen 43Spremljanje z videokamero1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.2.Ko Stalni odbor za raziskave in statistiko od Komisije zahteva kopije videoposnetkov, države članice te kopije ▌predložijo Komisiji, ta pa jih ▌ posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.Člen 44Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav1.Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:(a)evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;(b)opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter(c)preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42.2.Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi.3.Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin.4.Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.5.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji ▌.Člen 45Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 7DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJOČlen 46Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja1.Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.2.Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev.3.Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali(c)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.4.Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:(a)o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter(b)od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.5.Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo.6.Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.Člen 47Dokumentacija o ulovu modroplavutega tunaDržave članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.Člen 48Inšpekcijski preglediDržave članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah.Člen 49Spremljanje z videokameroDržave članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.Člen 50Začetek in izvajanje preiskavČe se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 51.Člen 51Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo1.Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.2.Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju.3.Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa.4.Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za ribogojnico, začne preiskavo. Če plovilo za ulov ali past pluje pod zastavo druge pogodbenice Konvencije, država članica, pristojna za ribogojnico, začne preiskavo v sodelovanju s to pogodbenico Konvencije zastave.5.Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:(a)se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali(b)če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.6.Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.7.Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra. V primeru višje sile pri reji države članice pošljejo rezultate pred 12. septembrom. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.8.Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD.9.Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov.Člen 52Deklaracija o dajanju v kletko za rejo in poročilo o dajanju v kletko za rejo1.V 72 urah po koncu dejavnosti dajanja v kletko za rejo upravljavec ribogojnice pristojnemu organu predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. ▌2.Poleg deklaracije o dajanju v kletko za rejo iz dostavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila in pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.3.Za namen odstavka 2 se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.Člen 53Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole1.Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.2.Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu.3.Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila tistega leta, ki sledi obdobju zadevne kvote.Člen 54Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi1.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem.2.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka.Člen 55Letno poročilo o dajanju v kletko za rejoDržave članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij in poročil o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto pred 31. avgustom. Poročilo vsebuje naslednje informacije:(a)skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;(b)seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;(c)rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke;(d)količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica;(e)količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in(f)količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.Člen 56Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 8SPREMLJANJE IN NADZORČlen 57Sistem za spremljanje plovil1.Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV.2.Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 26(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 26(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.3.Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču, razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem.4.Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki https data feed posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT.5.Države članice zagotovijo, da:(a)se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri;(b)se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;(c)so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;(d)so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.6.Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.ODDELEK 9Inšpekcijski pregledi in izvrševanjeČlen 58Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor1.Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.2.Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.3.Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.4.Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.5.Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.6.Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.Člen 59Inšpekcijski pregledi v primeru kršitevDržava članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:(a)zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali(b)je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 60Navzkrižno preverjanje1.Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu.2.Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji.ODDELEK 10IzvrševanjeČlen 61IzvrševanjeDržava članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55 te uredbe. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo zlasti začasni preklic ali odvzem dovoljenja in/ali naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja. Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna.POGLAVJE 6TrženjeČlen 62Ukrepi za trženje1.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1). so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi ▌ in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna.2.V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če:(a)modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali(b)modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.3.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1.POGLAVJE 7Končne določbeČlen 63OcenaDržave članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.Člen 64FinanciranjeZa namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.Člen 65ZaupnostPodatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 66Postopek za spremembe1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:▌(a)odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot;(b)roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(2), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6);(c)obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);(d)najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1);(e)deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9);(f)informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;(g)nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);(h)razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);(i)razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4);(j)številom plovil iz člena 58(3);(k)prilogami I do XV.2.Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Unijo.Člen 67Izvajanje pooblastila1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za petletno obdobje od začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.3.Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 66. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.6.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.Člen 68Postopek v odboru1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.Člen 69Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:(a)člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;(b)v prilogah I in II se črta izraz Modroplavuti tun: Thunnus thynnus.Člen 70Spremembe Uredbe (EU) 2017/2107V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.Člen 71Spremembe Uredbe (EU) 2019/833V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.Člen 72Razveljavitev1.Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.2.Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.Člen 73Začetek veljavnostiTa uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.Done at ...,Za Evropski parlamentPredsednikZa SvetPredsednik |
| --- | --- |

21.

Image 5C5062021SL14110120210427SL0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa Sveta (EU) 2021/... o vzpostavitvi Posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Sklepa 2013/743/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu Sveta (EU) 2021/764.)C5062021SL14210120210427SL0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev)(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/819.)C5062021SL14310120210427SL0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) za obdobje 2021–2027: spodbujanje talentov in zmogljivosti Evrope za inovacije ter razveljavitvi Sklepa št. 1312/2013/EU(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/820.)C5062021SL14410120210427SL0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/836.)C5062021SL16010120210428SL0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odboraUL C ...,v skladu z rednim zakonodajnim postopkomStališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021.,ob upoštevanju naslednjega:(1)Cilj skupne ribiške politike, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22)., je zagotoviti izkoriščanje morskih bioloških virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.(2)Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ESSklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1). odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.(3)Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v AtlantikuMednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34). (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).(4)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT, da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna (vzpostavljenega s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04), ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.(5)S Priporočilom 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07 o spremembi Priporočila 14-04 o vzpostavitvi načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki se je v pravu Unije izvajal z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlament in SvetaUredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1)..(6)ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s priporočilom 18-02. S priporočilom 19-04 je razveljavila in nadomestila priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravu Unije izvajati priporočilo 19-04.(7)S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07Priporočilo ICCAT o gojenju modroplavutega tuna., 18-10Priporočilo ICCAT o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT., 96-14Priporočilo ICCAT o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice., 13-13Priporočilo ICCAT o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije. and 16-15Priporočilo ICCAT o pretovarjanju..(8)Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji skupne ribiške politike, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročiloPoročilo Stalnega odbora za raziskave in statistiko (SCRS), Madrid, 1.–5. oktober 2018. Stalnega odbora za raziskave in statistiko iz leta 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ribolovno umrljivostjo, ki je skladna z doseganjem največjega trajnostnega donosa (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos. B0,1 navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta ter je ne dosega za visoko raven prirasta.(9)V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice ▌ spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in malem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.(10)Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega priobalnega ribolova. Poleg ustreznih določb priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med ladjevje za mali priobalni ribolov, ladjevje za obrtniški ribolov in večje ladjevje v skladu z obveznostmi iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.(11)Za zagotovitev skladnosti s skupno ribiško politiko je bila sprejeta zakonodaja Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Zlasti je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili skupne ribiške politike. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1). so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1). je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, kot so dovoljenja za ribolov in dovoljenja za gospodarski ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04. Zato navedenih določb ni treba vključiti v to uredbo.(12)Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.(13)V skladu s Priporočilom ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči, enako pa velja tudi za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz Konvencije ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23). omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 so uvedene nekatere določbe Priporočila ICCAT 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo dodeljeno kvoto ali mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Takih obveznosti zavržkov in izpusta zato ni treba vključiti v to uredbo in ta uredba zato ne bo vplivala na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.(14)Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na letnem zasedanju leta 2018 dogovorjeno, naj pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, zagotovijo popolno sledljivost dejavnosti dajanja v kletke za rejo ter izvajajo naključne kontrole na podlagi analize tveganja.(15)V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1). je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: dokument eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili 17-09 in 11-20 o uporabi dokumenta eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je predlagala novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o dokumentu eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.(16)Ob upoštevanju, da pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja ICCAT v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi vidiki: ▌ roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prenosa neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditvijo izpusta rib. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016UL L 123, 12.5.2016, str. 1.. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, na katerih se pripravljajo delegirani akti.(17)Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in vsako leto pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in prenosu, minimalne informacije za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokol o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki se izvajajo s prilogami I–XV k tej uredbi. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje delegiranega akta o spremembi ali dopolnitvi prilog I–XV v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi priporočili ICCAT. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na strokovni ravni, in da se navedena posvetovanja izvajajo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.(18)Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov živega modroplavutega tuna (dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v kletko za rejo, gojenjem, nabiranjem in prestavitvijo), so zelo dinamična. Nenehno se razvijajo nove tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova (npr. stereoskopske kamere in alternativne metode), ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, določenih v tej uredbi. Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)..(19)Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.(20)S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1). in (EU) 2019/833Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1). Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).. Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).. Uredbe (EU) 2017/2107, (ES) št. 1936/2001 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.(21)S priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo staleža modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:POGLAVJE ISPLOŠNE DOLOČBEČlen 1Predmet urejanjaTa uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).Člen 2Področje uporabeTa uredba se uporablja za:(a)ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije inpretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;(b)ribogojnice Unije;(c)ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;(d)plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.Člen 3CiljCilj te uredbe je izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.Člen 4Razmerje do drugih aktov UnijeČe v tej uredbi ni določeno drugače, se določbe te uredbe uporabljajo brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:(1)Uredbo (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike;(2)Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje;(3)Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81). o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot;(4)Uredbo (EU) 2017/2107 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);(5)Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).. o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi.Člen 5Opredelitev pojmovV tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:(1)ICCAT pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(2)Konvencija pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;(3)ribiško plovilo pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;(4)živi modroplavuti tun pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče ▌;(5)SCRS pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;(6)rekreacijski ribolov pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire ▌;(7)športni ribolov pomeni nekomercialni ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;(8)vlačilec pomeni vsako plovilo za vlečenje kletk;(9)plovilo za predelavo pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;(10)pomožno plovilo pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;(11)past pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do nabiranja ali gojenja;(12)zaporna plavarica pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;(13)dajanje v kletko za rejo pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz kletke za prenos ali pasti v kletke za gojenje ali pitanje;(14)plovilo za ulov pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;(15)ribogojnica pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali zapornimi plavaricami. V ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;(16)gojenje ali pitanje pomeni dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;(17)nabiranje pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;(18)stereoskopska kamera pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katerim se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter natančneje določita število in teža modroplavutih tunov;(19)plovilo za mali priobalni ribolov je plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:(a)skupna dolžina < 12 m;(b)plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;(c)ribolovna potovanja so krajša od 24 ur;(d)največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali(e)plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;(20)skupna ribolovna dejavnost pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico na podlagi predhodno dogovorjenega ključa za dodelitev;(21)dejavni ribolov pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;(22)dokument BCD pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;(23)dokument eBCD pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;(24)območje Konvencije pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;(25)pretovarjanje pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo. Vendar se razkladanje mrtvih modroplavutih tunov iz mreže zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;(26)kontrolni prenos pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo izvajalcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;(27)nadzorna kamera pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;(28)pogodbenica Konvencije pomeni pogodbenico Konvencije in sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;(29)veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;(30)prenos pomeni vsak prenos:(a)živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v kletko za prenos;(b)živih modroplavutih tunov iz kletke za prenos v drugo kletko za prenos;(c)kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;(d)kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene kletke v drugo v isti ribogojnici;(e)živih modroplavutih tunov iz pasti v kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;(31)gospodarski subjekt pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodne verige, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;(32)skupina ribolovnega orodja pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;(33)ribolovni napor pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;(34)pristojna država članica pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.POGLAVJE IIUPRAVLJALNI UKREPIČlen 6Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva1.Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov, daljša od 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.2.Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od zadevnih plovil za ulov zahteva, naj takoj odplujejo v pristanišče, ki ga določi.3.Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.Člen 7Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani▌1.▌ Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili nabrani, iz ulova predhodnih let v ribogojnici se lahko dovoli le, če država članica razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji ▌. Navedeni sistem je sestavni del načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 13, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe iz členov ▌53 in 61.2.Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnih nabiranjih v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni, za katere se v letu ulova ni izvedlo množično nabiranje v ribogojnicah, prenesejo v druge kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se množično nabiranje ni izvedlo, se izvede letno z uporabo enakega postopka ustreznega vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.3.Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.Člen 8Prenos neporabljenih kvotPrenos neporabljenih kvot ni dovoljen.Člen 9Prenosi kvot1.Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred prenosom kvot.2.Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.Člen 10Odbitki od kvot v primeru prelovaKadar države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in te neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 11Letni ribolovni načrti1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije za plovila za ulov in pasti:(a)kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;(b)kjer je primerno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;(c)ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;(d)odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;(e)informacije o določenih pristaniščih;(f)pravila o prilovu in(g)število plovil za ulov, daljših od 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.2.Države članice, ki imajo majhna plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna, si prizadevajo tem plovilom dodeliti posebno sektorsko kvoto in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.3.Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Sektorska kvota je vključena v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje njene porabe pa so jasno določeni v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.4.Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, opredeljena v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.5.Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta pošlje vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.Člen 12Dodelitev ribolovnih možnostiDržave članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter ▌ tudi pravično porazdelijo nacionalne kvote med posamezne segmente flote, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in malemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.Člen 13Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivostiVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Države članice v navedenem načrtu število ribiških plovil za ulov in pasti prilagodijo tako, da se zagotovi, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov in pastem dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Države članice ribolovne zmogljivosti prilagodijo z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti Unije za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20-odstotno odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.Člen 14Letni načrti inšpekcijskih pregledovVsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Države članice svoje zadevne načrte predložijo Komisiji. Navedeni načrti se pripravijo v skladu s:(a)cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnemu programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;(b)nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 15Letni načrti upravljanja gojenja1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.2.Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.3.Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.4.Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v evidenci ICCAT o ribogojnicah modroplavutega tuna registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.5.Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, in z uvozom živih modroplavutih tunov iz druge države članice ali pogodbene stranke.6.Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je Stalni odbor za raziskave in statistiko naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.7.Po potrebi države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo spremenjene načrte upravljanja gojenja.Člen 16Posredovanje letnih načrtov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji pošlje naslednje načrte:(a)letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;(b)letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;(c)letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in(d)letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.2.Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev.3.Če država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne posreduje v roku iz tega člena, Komisija lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT predložila načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ter vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice. Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v načrt Unije ali v predloge za spremembo načrta Unije, če so skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.POGLAVJE IIITEHNIČNI UKREPIČlen 17Ribolovne sezone1.Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija.2.Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija.3.Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahteva, naj se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli do 15. julija.4.Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vremenskih razmer med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele vremenske razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10 ▌. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji VMS.5.Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.6.Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.Člen 18Obveznost iztovarjanjaDoločbe tega poglavja ne posegajo v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.Člen 19Najmanjša referenčna velikost ohranjanja1.Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi če je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.2.Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, tj. 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih:(a)modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantskem oceanu s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;(b)modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in(c)modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.3.Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.4.Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.5.Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.Člen 20Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti1.Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova glede na število modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.2.Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.3.Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.4.Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.Člen 21Prilov1.Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji posreduje svoj letni ribolovni načrt.2.Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno določeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu osebkov. Izračun po številu osebkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.3.Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.4.Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.5.Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, te države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V teh primerih sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o takih količinah takega prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.6.Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo upoštevanje tega člena. Navedeni prilov se lahko trži, če ima dokument eBCD.Člen 22Uporaba zračnih sredstevZa iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.POGLAVJE IVREKREACIJSKI RIBOLOVČlen 23Posebna kvota za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način ulovi in izpusti. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji posredujejo svoje ribolovne načrte.2.Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.Člen 24Posebni pogoji za rekreacijski ribolov1.Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna, dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo ICCAT dajo Komisiji na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Seznam, ki ga Komisija elektronsko predloži ICCAT, vsebuje naslednje informacije za vsako plovilo:(a)ime plovila;(b)registrsko številko;(c)številko v evidenci ICCAT (če obstaja);(d)morebitna prejšnja imena ter(e)ime in naslov lastnika(-ov) in nosilca(-ev) dejavnosti.2.V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.3.Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.4.Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in po potrebi dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.5.Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskega ribolova. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.Člen 25Ulov, označevanje in izpust1.Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način ulovi in izpusti, ki ga izvajajo izključno plovila za športni ribolov, lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način ulovi, označi in izpusti, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.2.Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti iz odstavka 1.3.Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način ulovi, označi in izpusti:(a)predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;(b)skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost z določbami te uredbe;(c)zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja osebkov, in(d)Komisiji letno predložijo poročilo o izvedenih znanstvenih dejavnostih, in sicer vsaj 50 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu. Komisija zadevno poročilo posreduje ICCAT 60 dni pred zasedanjem Stalnega odbora za raziskave in statistiko v naslednjem letu.4.Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način ulovi, označi in izpusti, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.POGLAVJE VNADZORNI UKREPIODDELEK 1SEZNAMI IN EVIDENCE PLOVIL IN PASTIČlen 26Seznami in evidence plovil1.Države članice Komisiji vsako leto elektronsko in v obliki, določeni v zadnji različici smernic ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html za predložitev podatkov in informacij, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja predložijo naslednja seznama plovil:(a)seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in(b)seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.Komisija te informacije sekretariatu ICCAT pošlje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.2.Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.3.Informacije o plovilih iz točk (a) in (b) odstavka 1▌ vsebujejo ime plovila ter registrsko številko flote Unije (CFR), kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9)..4.Komisija naknadne predložitve ne sprejme.5.Naknadne spremembe seznamov iz odstavkov 1 in 3 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem takoj obvesti Komisijo ter pri tem navede:(a)vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter(b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.6.Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.Člen 27Dovoljenja za ribolov za plovila1.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov, opisanih v členu 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.2.Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidenci ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.3.Ko se šteje, da je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.Člen 28Seznami in evidence pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna1.Vsaka država članica v okviru svojih ribolovnih načrtov v elektronski obliki pošlje Komisiji seznam pasti, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije pošlje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.2.Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s pravili iz te uredbe.3.Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.4.Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.Člen 29Informacije o ribolovnih dejavnostih1.Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija uradno sporoči podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:(a)ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;(b)obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;(c)skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);(d)skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter(e)skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).2.Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji pošljejo naslednje informacije:(a)ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in(b)skupni ulov modroplavutega tuna.3.Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.Člen 30Skupne ribolovne dejavnosti1.Kakršne koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.2.Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.3.Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic konvencije.4.Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:(a)zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;(b)identiteto zadevnih nosilcev dejavnosti;(c)individualne kvote plovil;(d)ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in(e)informacije o namembnih ribogojnicah.5.Vsaka država članica vsaj deset dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji pošlje informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj pet dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.6.V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, pošljejo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.ODDELEK 2EVIDENTIRANJE ULOVAČlen 31Zahteve glede evidentiranja1.Poveljniki plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.2.Poveljniki vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.Člen 32Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo poveljniki plovil in upravljavci pasti1.Poveljniki plovil Unije za ulov, ki aktivno lovijo, svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Poveljniki poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III, ali v obliki, ki jo zahteva država članica.2.Poveljniki plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, in sicer tudi v primeru dejavnosti z ničelnim ulovom. Poveljnik plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave posredujejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.3.Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih morajo svojim državam članicam zastave z elektronskimi sredstvi poslati v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.4.Poveljniki plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo najpozneje v torek do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.ODDELEK 3IZTOVARJANJE IN PRETOVARJANJEČlen 33Določena pristanišča1.Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je odobreno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije nemudoma sporoči sekretariatu ICCAT.2.Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:(a)določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;(b)določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter(c)določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.3.S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, nabrani iz pasti/kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se to izvede v prisotnosti nadzornega organa.Člen 34Predhodno obvestilo o iztovarjanju1.Za poveljnike ribiških plovil Unije, ki so dolga 12 metrov ali več in vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.2.Poveljniki ribiških plovil Unije, ki so krajša od 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali njihovi zastopniki pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče uradno sporočijo:(a)predvideni čas prihoda;(b)ocenjeno količino modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;(c)informacije o geografskem območju ulova;(d)zunanjo identifikacijsko številko in ime ribiških plovil.3.Kadar lahko države članice v skladu z veljavno zakonodajo Unije uporabljajo krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Kadar so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.4.Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.5.Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.6.Poveljniki plovila Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Poveljnik plovila za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.Člen 35Pretovarjanje1.Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.2.Brez poseganja v zahteve iz člena 52(2) in (3) ter členov 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.3.Poveljnik prejemnega ribiškega plovila ali njegov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega poveljnik plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo v Prilogi V.4.Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.5.Poveljniki ribiških plovil Unije deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Poveljniki ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko dokumenta eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.6.Država pristanišča v petih dneh po koncu pretovarjanja organu pogodbenice Konvencije ali države članice zastave ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.7.Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.ODDELEK 4OBVEZNOSTI POROČANJAČlen 36Tedenska poročila o količinahVsaka država članica ▌ Komisiji pošlje tedenska poročila o ulovu. Ta poročila vključujejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja▌. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.Člen 37Informacije o izčrpanju kvot1.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpane 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.2.Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Skupaj z navedenimi informacijami se predloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.3.Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.ODDELEK 5OPAZOVALNI PROGRAMIČlen 38Nacionalni opazovalni program1.Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na plovila in pasti, dejavna v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:(a)20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 m);(b)20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 m);(c)20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 m);(d)100 % vlačilcev;(e)100 % dejavnosti nabiranja iz pasti.Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.2.Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:(a)spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;(b)evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:(a)količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);(b)območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno dolžino in širino;(c)merilom napora (npr. število nizov, število trnkov itd.), kot je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;(d)datumom ulova;(c)preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;(d)opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.3.Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.4Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji, ta pa jih pošlje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko ali sekretariatu ICCAT, kakor je primerno.5.Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:(a)reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;(b)zanesljive protokole za zbiranje podatkov;(c)opazovalce, ki so pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;(d)kolikor je mogoče majhno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.Člen 39Regionalni opazovalni program ICCAT1.Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.2.Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:(a)na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;(b)pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;(c)pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v kletke za prenos;(d)med vsakim prenosom iz ene ribogojnice v drugo;(e)pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v kletko za rejo v ribogojnicah;(f)pri vsakem nabiranju modroplavutega tuna v ribogojnicah ter(g)med izpustom modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje.3.Plovila z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ne smejo loviti modroplavutega tuna.4.Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primerih višje sile in po tem, ko država članica ribogojnice za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja v več kot eni ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja, če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.5.Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:(a)opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;(b)podpisovanje deklaracij ICCAT o prenosu in dokumentov BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v deklaracije o prenosu in dokumente BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;(c)znanstveno delo na podlagi smernic Stalnega odbora za raziskave in statistiko, vključno z zbiranjem vzorcev.6.Poveljniki in posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.ODDELEK 6DEJAVNOSTI PRENOSAČlen 40Dovoljenje za prenos1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali njegov zastopnik ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder zadevni prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno uradno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:(a)ime in številka plovila za ulov, ribogojnice ali pasti v evidenci ICCAT;(b)predvideni čas prenosa;(c)ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;(d)informacije o lokaciji (zemljepisna širina/dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke kletk;(e)ime vlačilca, število prenesenih kletk in po potrebi številka v evidenci ICCAT ter(f)namembno pristanišče, ribogojnica ali kletka za modroplavutega tuna.2.Države članice za namene odstavka 1 vsaki kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več kletk za prenos, je potrebna le ena deklaracija o prenosu, vendar se številke vseh uporabljenih kletk za prenos evidentirajo v deklaraciji o prenosu, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni kletki.3.Za dodelitev številk kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje državo članico ribogojnice, nato tej kodi sledijo tri številke. Edinstvene številke kletk so trajne in jih ni mogoče prenesti z ene kletke na drugo.4.Država članica iz odstavka 1 poveljniku ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.5.Država članica iz odstavka 1 prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.6.Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v kletko za rejo.Člen 41Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna1.Država članica, pristojna za plovilo za ulov, vlačilec, ribogojnico ali past, zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega uradnega obvestila o prenosu meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali ni imela dovoljenja za dajanje v kletko za rejo;(c)plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali(d)vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom za spremljanje plovil ali enakovredno napravo za sledenje.2.Če prenos ni odobren, država članica iz odstavka 1, če je primerno, poveljniku plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.3.Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Poveljnik ali njegov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.Člen 42Deklaracija o prenosu1.Poveljniki plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo deklaracijo ICCAT o prenosu, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi IV, in jo pošljejo pristojni državi članici.2.Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce deklaracije o prenosu. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke ITD (MS-20**/xxx/ITD).3.Prenosu je priložena izvirna deklaracija o prenosu rib. Izvod deklaracije obdrži poveljnik plovila za ulov ali ▌ pasti in vlačilca.4.Poveljniki plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.5.Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.Člen 43Spremljanje z videokamero1.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.2.Ko Stalni odbor za raziskave in statistiko od Komisije zahteva kopije videoposnetkov, države članice te kopije ▌predložijo Komisiji, ta pa jih ▌ posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.Člen 44Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav1.Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:(a)evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;(b)opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter(c)preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in deklaraciji ICCAT o prenosu iz člena 42.2.Če se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v kletko za rejo in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek dokumenta BCD pa se ne potrdi.3.Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko poveljnik plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva odobritev za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost videoposnetka ne omogoča ocene količin, vključenih v prenos, nadzorni organi pristojne države članice odredijo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ne omogoči ocene prenesenih količin.4.Regionalni opazovalec ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, deklaracijo o prenosu podpiše le, če so njegova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz deklaracije o prenosu skladne z njegovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalec ICCAT preveri tudi, da je bila deklaracija ICCAT o prenosu posredovana poveljniku vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kjer je primerno. Če se opazovalec ICCAT ne strinja z deklaracijo o prenosu, v deklaracije o prenosu in dokumente BCD navede svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.5.Poveljnik plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni deklaracijo ICCAT o prenosu in jo pošlje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice deklaracijo o prenosu posredujejo Komisiji ▌.Člen 45Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo določb iz tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 7DEJAVNOSTI DAJANJA V KLETKO ZA REJOČlen 46Dovoljenje za dajanje v kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja1.Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno kletko za rejo je kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen morajo biti v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.2.Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo, zaprosi za odobritev.3.Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo, če meni, da:(a)plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;(b)plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočila količine rib ali(c)plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.4.Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v kletko za rejo:(a)o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter(b)od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.5.Dajanje v kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v kletko za rejo.6.Ribe se dajo v kletke za rejo pred 22. avgustom posameznega leta, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v kletko za rejo. Ribe se v kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.Člen 47Dokumentacija o ulovu modroplavutega tunaDržave članice, pristojne za ribogojnice, prepovejo dajanje modroplavutega tuna v kletko za rejo, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.Člen 48Inšpekcijski preglediDržave članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo ustrezne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v kletko za rejo v ribogojnicah.Člen 49Spremljanje z videokameroDržave članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v kletk za rejo se posname videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.Člen 50Začetek in izvajanje preiskavČe se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v kletko za rejo iz člena 51.Člen 51Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v kletko za rejo1.Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.2.Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na letnem zasedanju.3.Države članice, pristojne za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporočijo rezultate tega programa.4.Ko rezultati programa pokažejo, da se količine modroplavutega tuna v kletkah razlikujejo od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za ribogojnico, začne preiskavo. Če plovilo za ulov ali past pluje pod zastavo druge pogodbenice Konvencije, država članica, pristojna za ribogojnico, začne preiskavo v sodelovanju s to pogodbenico Konvencije zastave.5.Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:(a)se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali(b)če rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.6.Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v kletko za rejo in ustrezni oddelki dokumenta BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je izdan nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.7.Države članice Komisiji rezultate programa pošljejo vsako leto do 1. septembra. V primeru višje sile pri reji države članice pošljejo rezultate pred 12. septembrom. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra v oceno posreduje Stalnemu odboru za raziskave in statistiko.8.Živi modroplavuti tun se iz ene kletke za rejo v drugo ne prenese brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število osebkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos med gojenjem evidentira v sistemu eBCD.9.Razlika med količinama modroplavutega tuna iz poročil o ulovu s plovilom za ulov ali pastjo in količinami, ugotovljenimi z nadzornimi kamerami ob dajanju v kletke za rejo, ki znaša 10 % ali več, pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila za ulov ali pasti. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih nadaljnjih ukrepov.Člen 52Deklaracija o dajanju v kletko za rejo in poročilo o dajanju v kletko za rejo1.V 72 urah po koncu dejavnosti dajanja v kletko za rejo upravljavec ribogojnice pristojnemu organu predloži deklaracijo o dajanju v kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV. ▌2.Poleg deklaracije o dajanju v kletko za rejo iz dostavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila in pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.3.Za namen odstavka 2 se dejavnost dajanja v kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena morebitna začeta preiskava ali dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.Člen 53Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole1.Države članice, pristojne za ribogojnice, vzpostavijo sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.2.Nadzorni organi držav članic, pristojnih za ribogojnice, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v kletke za rejo v naslednjem letu.3.Za namene odstavka 2 vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje aprila tistega leta, ki sledi obdobju zadevne kvote.Člen 54Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi1.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, pa tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter nacionalnim opazovalcem.2.Vsaka država članica, pristojna za ribogojnice, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali manipulacije izvirnega videoposnetka.Člen 55Letno poročilo o dajanju v kletko za rejoDržave članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij in poročil o dajanju v kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija pošljejo poročilo o dajanju v kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija pošlje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto pred 31. avgustom. Poročilo vsebuje naslednje informacije:(a)skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;(b)seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;(c)rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, pa tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 osebkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med nabiranjem v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim nabiranjem in zajema vse kletke;(d)količine modroplavutega tuna, danega v kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije predloži ribogojnica;(e)količine modroplavutega tuna, danega v kletke za rejo v prejšnjem letu, in(f)količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.Člen 56Izvedbeni aktiKomisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.ODDELEK 8SPREMLJANJE IN NADZORČlen 57Sistem za spremljanje plovil1.Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem za spremljanje plovil v skladu s Prilogo XV.2.Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz točke (a) člena 26(1) ali seznam plovil iz točke (b) člena 26(1), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj pet dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj pet dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.3.Poveljnik ali njegov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču, razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem.4.Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki https data feed posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila z elektronskimi sredstvi pošlje sekretariatu ICCAT.5.Države članice zagotovijo, da:(a)se sporočila VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji pošljejo vsaj vsaki dve uri;(b)se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, v skladu s členom 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;(c)so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;(d)so sporočila, posredovana Komisiji, skladna s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.6.Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.ODDELEK 9Inšpekcijski pregledi in izvrševanjeČlen 58Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor1.Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.2.Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.3.Če dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, če države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali če se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.4.Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.5.Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.6.Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.Člen 59Inšpekcijski pregledi v primeru kršitevDržava članica zastave zagotovi, da se fizični pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:(a)zadevno ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali(b)je zadevno ribiško plovilo kršilo določbe te uredbe ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 60Navzkrižno preverjanje1.Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in po potrebi dokumentov eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosih/pretovarjanju in dokumentov o ulovu.2.Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanje v kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot je račun in/ali potrdilo o prodaji.ODDELEK 10IzvrševanjeČlen 61IzvrševanjeDržava članica, pristojna za ribogojnico(-e) modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89 do 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, če je bilo v skladu z njeno zakonodajo ugotovljeno, da ta ribogojnica ne izpolnjuje določb členov 45 do 55 te uredbe. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo zlasti začasni preklic ali odvzem dovoljenja in/ali naložitev denarnih kazni, odvisno od teže kaznivega dejanja. Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna.POGLAVJE 6TrženjeČlen 62Ukrepi za trženje1.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1). so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, določena v tej uredbi ▌ in zakonodaji Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna.2.V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, če:(a)modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova ▌modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali(b)modroplavutega tuna ulovi ribiško plovilo ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.3.Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki niso skladne z uredbami iz odstavka 1.POGLAVJE 7Končne določbeČlen 63OcenaDržave članice Komisiji na njeno zahtevo nemudoma predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.Člen 64FinanciranjeZa namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in SvetaUredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.Člen 65ZaupnostPodatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti v skladu s členoma 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.Člen 66Postopek za spremembe1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:▌(a)odstopanji od prepovedi v skladu s členom 8 o prenosu neporabljenih kvot;(b)roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(7), člena 51(1), člena 52(2), člena 55, člena 57(5)(b) in člena 58(6);(c)obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);(d)najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v členu 19(1) in (2) ter členu 20(1);(e)deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(9);(f)informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;(g)nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);(h)razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);(i)razlogi za zaseg ulova in nalog za izpust rib iz člena 46(4);(j)številom plovil iz člena 58(3);(k)prilogami I do XV.2.Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo le na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Unijo.Člen 67Izvajanje pooblastila1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za petletno obdobje od začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.3.Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 66. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.6.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.Člen 68Postopek v odboru1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.Člen 69Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:(a)člen 3(g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;(b)v prilogah I in II se črta izraz Modroplavuti tun: Thunnus thynnus.Člen 70Spremembe Uredbe (EU) 2017/2107V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.Člen 71Spremembe Uredbe (EU) 2019/833V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.Člen 72Razveljavitev1.Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.2.Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI.Člen 73Začetek veljavnostiTa uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.Done at ...,Za Evropski parlamentPredsednikZa SvetPredsednik

PRILOGA X

Minimalni standardi za postopke za snemanje s kamero

Dejavnosti prenosa

| 1. | Elektronska pomnilniška naprava, ki vsebuje izvirni videoposnetek, se takoj, ko je to mogoče, po končani dejavnosti prenosa zagotovi regionalnemu opazovalcu ICCAT, ki jo takoj označi z inicialkami in tako prepreči morebitno manipulacijo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izvirni videoposnetek se celotno obdobje veljavnosti dovoljenja hrani na krovu plovila za ulov ali pa ga hrani upravljavec ribogojnice ali pasti, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za vsak videoposnetek se naredita dve kopiji. Ena kopija se pošlje prisotnemu regionalnemu opazovalcu ICCAT na krovu plovila z zaporno plavarico, druga pa nacionalnemu opazovalcu na krovu vlačilca, pri čemer slednja kopija spremlja deklaracijo o prenosu in zadevni ulov, na katerega se nanaša. Ta postopek se uporablja le za nacionalne opazovalce v primeru prenosov med vlačilci. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na začetku in/ali koncu vsakega videoposnetka je prikazana številka dovoljenja ICCAT za prenos. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ves čas posnetka sta prikazana čas in datum videoposnetka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pred začetkom prenosa videoposnetek prikazuje, kako se odpira(-jo) in zapira(-jo) mreža/vrata ter ali sprejemne in oddajne kletke že vsebujejo modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videoposnetek je neprekinjen, tj. brez kakršnih koli prekinitev in rezov, ter zajema celotno dejavnost prenosa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videoposnetek je dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Če videoposnetek ni dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo, ▌
  se opravi kontrolni
  prenos.
  Upravljavec lahko od organov zastave plovila ali pasti zahteva, da se izvede kontrolni prenos. Če upravljavec ne zahteva takega kontrolnega prenosa ali če rezultat prostovoljnega prenosa ni zadovoljiv, nadzorni organi zahtevajo toliko kontrolnih prenosov, kot je potrebno, dokler ni na voljo dovolj kakovosten videoposnetek. Kontrolni
  prenos vključuje prenos vseh modroplavutih tunov
  iz
  sprejemne kletke v drugo kletko, ki mora biti prazna.
  Pri ribah, ujetih v past, je mogoče modroplavute tune, ki so že bili preneseni iz pasti v sprejemno kletko, poslati nazaj v past, pri čemer se pod nadzorom regionalnega opazovalca ICCAT kontrolni prenos prekliče. |
| --- | --- |

9.

Dajanje v kletko za rejo

| 1. | Elektronska pomnilniška naprava, ki vsebuje izvirni videoposnetek, se takoj, ko je to mogoče, po končani dejavnosti dajanja v kletko za rejo zagotovi regionalnemu opazovalcu ICCAT, ki jo takoj označi z inicialkami in tako prepreči morebitno manipulacijo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izvirni videoposnetek celotno obdobje veljavnosti dovoljenja hrani upravljavec ribogojnice, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za vsak videoposnetek se naredita dve kopiji. Ena kopija se pošlje regionalnemu opazovalcu ICCAT v ribogojnici. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na začetku in/ali koncu vsakega videoposnetka je prikazana številka dovoljenja ICCAT za dajanje v kletko za rejo. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ves čas posnetka sta prikazana čas in datum videoposnetka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pred začetkom dajanja v kletko za rejo videoposnetek prikazuje, kako se odpira(-jo) in zapira(-jo) mreža/vrata ter ali sprejemne in oddajne kletke že vsebujejo modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videoposnetek je neprekinjen, tj. brez kakršnih koli prekinitev in rezov, ter zajema celotno dejavnost dajanja v kletko za rejo. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videoposnetek je dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Če videoposnetek ni dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo, nadzorni organi zahtevajo novo dejavnost dajanja v kletko za rejo. Nova dejavnost dajanja v kletko za rejo vključuje prenos vseh modroplavutih tunov v sprejemni kletki za gojenje v drugo kletko za gojenje, ki je prazna. |
| --- | --- |

9.

PRILOGA XI

Standardi in postopki za sisteme stereoskopskih kamer pri dejavnostih dajanja v kletko za rejo

A.   Uporaba sistemov stereoskopskih kamer

Uporaba sistemov stereoskopskih kamer se pri dejavnostih dajanja v kletko za rejo, kot določa člen 50, izvaja v skladu z naslednjim:

| 1. | Intenzivnost vzorčenja živih rib ni manjša od 20 % vseh rib v kletkah. Kadar je to tehnično izvedljivo, je vzorčenje živih rib zaporedno, tako da se izmeri vsak peti primerek; takšen vzorec sestavljajo ribe, izmerjene na razdalji med 2 in 8 metri od kamere. |
| --- | --- |

1.

Intenzivnost vzorčenja živih rib ni manjša od 20 % vseh rib v kletkah. Kadar je to tehnično izvedljivo, je vzorčenje živih rib zaporedno, tako da se izmeri vsak peti primerek; takšen vzorec sestavljajo ribe, izmerjene na razdalji med 2 in 8 metri od kamere.

| 2. | Zapornica za prenos, ki povezuje oddajno in prejemno kletko, meri največ 10 metrov v širino in največ 10 metrov v višino. |
| --- | --- |

2.

Zapornica za prenos, ki povezuje oddajno in prejemno kletko, meri največ 10 metrov v širino in največ 10 metrov v višino.

| 3. | Kadar meritve dolžine rib pokažejo večmodalno porazdelitev (dve ali več skupin različnih velikosti), se omogoči uporaba več kot enega pretvorbenega algoritma za isti postopek dajanja v kletko za rejo; najnovejši algoritmi, ki jih določi SCRS, se uporabljajo za pretvorbo dolžine ribe do razcepa repne plavuti v skupno težo glede na kategorijo velikosti rib, izmerjenih med postopkom dajanja v kletko za rejo. |
| --- | --- |

3.

Kadar meritve dolžine rib pokažejo večmodalno porazdelitev (dve ali več skupin različnih velikosti), se omogoči uporaba več kot enega pretvorbenega algoritma za isti postopek dajanja v kletko za rejo; najnovejši algoritmi, ki jih določi SCRS, se uporabljajo za pretvorbo dolžine ribe do razcepa repne plavuti v skupno težo glede na kategorijo velikosti rib, izmerjenih med postopkom dajanja v kletko za rejo.

| 4. | Preverjanje stereoskopskih meritev dolžine se izvede pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo z uporabo merilne lestvice na razdalji med 2 in 8 metri. |
| --- | --- |

4.

Preverjanje stereoskopskih meritev dolžine se izvede pred vsako dejavnostjo dajanja v kletko za rejo z uporabo merilne lestvice na razdalji med 2 in 8 metri.

| 5. | Pri sporočanju rezultatov stereoskopskega programa se v informacijah navede dovoljeno odstopanje, ki je značilno za tehnične specifikacije sistema stereoskopske kamere in ni večje od +/– 5 %. |
| --- | --- |

5.

Pri sporočanju rezultatov stereoskopskega programa se v informacijah navede dovoljeno odstopanje, ki je značilno za tehnične specifikacije sistema stereoskopske kamere in ni večje od +/– 5 %.

| 6. | Poročilo o rezultatih stereoskopskega programa vključuje podatke o vseh zgoraj navedenih tehničnih specifikacijah, vključno z intenzivnostjo vzorčenja, metodologijo vzorčenja, razdaljo od kamere, merami zapornice za prenos in algoritmi (razmerje med dolžino-težo). Stalni odbor za raziskave in statistiko pregleda te specifikacije in po potrebi zagotovi priporočila za njihovo spremembo. |
| --- | --- |

6.

Poročilo o rezultatih stereoskopskega programa vključuje podatke o vseh zgoraj navedenih tehničnih specifikacijah, vključno z intenzivnostjo vzorčenja, metodologijo vzorčenja, razdaljo od kamere, merami zapornice za prenos in algoritmi (razmerje med dolžino-težo). Stalni odbor za raziskave in statistiko pregleda te specifikacije in po potrebi zagotovi priporočila za njihovo spremembo.

| 7. | V primerih, ko posnetki stereoskopskih kamer niso dovolj kakovostni za oceno teže modroplavutega tuna v kletkah, organi države članice, pristojne za plovilo za ulov, past ali ribogojnico, odredijo novo dejavnost dajanja v kletko za rejo. |
| --- | --- |

7.

V primerih, ko posnetki stereoskopskih kamer niso dovolj kakovostni za oceno teže modroplavutega tuna v kletkah, organi države članice, pristojne za plovilo za ulov, past ali ribogojnico, odredijo novo dejavnost dajanja v kletko za rejo.

B.   Predstavitev in uporaba rezultatov programov

| 1. | Odločitve glede razlik med poročilom o ulovu in rezultati programa stereoskopskih sistemov se sprejmejo na ravni skupne ribolovne dejavnosti ali skupnega ulova iz pasti, in sicer za ulove skupne ribolovne dejavnosti in iz pasti, namenjene za ribogojnico, ki vključuje eno samo pogodbenico Konvencije in/ali državo članico. Odločitev glede razlik med poročilom o ulovu in rezultati programa stereoskopskih sistemov se sprejme na ravni dejavnosti dajanja v kletko za rejo za skupne ribolovne dejavnosti, ki vključujejo več kot eno pogodbenico Konvencije in/ali državo članico, razen če ni drugače dogovorjeno z vsemi organi pogodbenice Konvencije in/ali države članice, pod zastavo katere plujejo plovila za ulov, ki sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Država članica, ki je pristojna za ribogojnico,
  v petnajstih dneh od datuma dajanja v kletko za rejo
  državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovilo za ulov ali past, in Komisiji predloži poročilo ter naslednje dokumente:






  (a) | tehnično poročilo stereoskopskega sistema, ki vsebuje:






  — | splošne informacije: vrsta, kraj, kletka, datum, algoritem; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

tehnično poročilo stereoskopskega sistema, ki vsebuje:

—

splošne informacije: vrsta, kraj, kletka, datum, algoritem;

| — | statistične podatke o velikosti: povprečna teža in dolžina, najmanjša teža in dolžina, največja teža in dolžina, število vzorčenih rib, porazdelitev teže, porazdelitev velikosti; |
| --- | --- |

—

statistične podatke o velikosti: povprečna teža in dolžina, najmanjša teža in dolžina, največja teža in dolžina, število vzorčenih rib, porazdelitev teže, porazdelitev velikosti;

| (b) | podrobne rezultate programa, vključno z velikostjo in težo vsake vzorčene ribe; |
| --- | --- |

(b)

podrobne rezultate programa, vključno z velikostjo in težo vsake vzorčene ribe;

| (c) | poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje:






  — | splošne informacije o dejavnosti: številka dejavnosti dajanja v kletko za rejo, ime ribogojnice, številka kletke, številka dokumenta o ulovu modroplavutega tuna, številka ITD, ime in zastava plovila za ulov ali pasti, ime in zastava vlačilca, datum dejavnosti stereoskopskih sistemov ter ime datoteke s posnetkom; |
| --- | --- | --- |

(c)

poročilo o dajanju v kletko za rejo, ki vsebuje:

—

splošne informacije o dejavnosti: številka dejavnosti dajanja v kletko za rejo, ime ribogojnice, številka kletke, številka dokumenta o ulovu modroplavutega tuna, številka ITD, ime in zastava plovila za ulov ali pasti, ime in zastava vlačilca, datum dejavnosti stereoskopskih sistemov ter ime datoteke s posnetkom;

| — | algoritem za pretvorbo dolžine v težo, |
| --- | --- |

—

algoritem za pretvorbo dolžine v težo,

| — | primerjavo med količinami, prijavljenimi v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, in količinami, ugotovljenimi s stereoskopskim sistemom, glede na število rib, povprečno težo in skupno težo (enačba za izračun razlike je: (stereoskopski sistem – dokument o ulovu modroplavutega tuna)/stereoskopski sistem * 100), |
| --- | --- |

—

primerjavo med količinami, prijavljenimi v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, in količinami, ugotovljenimi s stereoskopskim sistemom, glede na število rib, povprečno težo in skupno težo (enačba za izračun razlike je: (stereoskopski sistem – dokument o ulovu modroplavutega tuna)/stereoskopski sistem * 100),

| — | dovoljeno odstopanje sistema, |
| --- | --- |

—

dovoljeno odstopanje sistema,

| — | za poročila o dajanju v kletko za rejo, ki se nanašajo na skupne ribolovne dejavnosti/pasti, zadnje poročilo o dajanju v kletko za rejo vsebuje tudi povzetek vseh informacij iz prejšnjih poročil o dajanju v kletko za rejo. |
| --- | --- |

—

za poročila o dajanju v kletko za rejo, ki se nanašajo na skupne ribolovne dejavnosti/pasti, zadnje poročilo o dajanju v kletko za rejo vsebuje tudi povzetek vseh informacij iz prejšnjih poročil o dajanju v kletko za rejo.

| 3. | Ob prejemu poročila o dajanju v kletko za rejo organi države članice plovila za ulov ali pasti sprejmejo vse potrebne ukrepe, kadar:






  (a) | je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, znotraj razpona rezultatov stereoskopskega sistema:






  — | izpust se ne odredi, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, znotraj razpona rezultatov stereoskopskega sistema:

—

izpust se ne odredi,

| — | v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer ali nadomestnih tehnik) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni; |
| --- | --- |

—

v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer ali nadomestnih tehnik) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni;

| (b) | je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, pod najnižjo vrednostjo razpona rezultatov stereoskopskega sistema:






  — | odredi se izpust in uporabi se najnižja vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema, |
| --- | --- | --- |

(b)

je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, pod najnižjo vrednostjo razpona rezultatov stereoskopskega sistema:

—

odredi se izpust in uporabi se najnižja vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema,

| — | dejavnosti izpusta se izvedejo v skladu s postopki iz člena 41(2) in Priloge XII, |
| --- | --- |

—

dejavnosti izpusta se izvedejo v skladu s postopki iz člena 41(2) in Priloge XII,

| — | po izvedbi dejavnosti izpusta se v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer, zmanjšano za število izpuščenih rib) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni; |
| --- | --- |

—

po izvedbi dejavnosti izpusta se v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer, zmanjšano za število izpuščenih rib) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni;

| (c) | skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, presega najvišjo vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema:






  — | izpust se ne odredi, |
| --- | --- | --- |

(c)

skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, presega najvišjo vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema:

—

izpust se ne odredi,

| — | v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se ustrezno spremenijo skupna teža (uporabi se najvišja vrednost v razponu rezultatov stereoskopskega sistema), število rib (uporabijo se rezultati nadzornih kamer) in povprečna teža. |
| --- | --- |

—

v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se ustrezno spremenijo skupna teža (uporabi se najvišja vrednost v razponu rezultatov stereoskopskega sistema), število rib (uporabijo se rezultati nadzornih kamer) in povprečna teža.

| 4. | Pri kakršni koli pomembni spremembi dokumenta o ulovu modroplavutega tuna so vrednosti (število in teža) v oddelku 2 skladne s tistimi v oddelku 6, vrednosti v oddelkih 3, 4 in 6 pa niso višje od tistih v oddelku 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V primeru nadomestila za razlike, ugotovljene v posameznih poročilih o dajanju v mrežasto kletko med vsemi dejavnostmi dajanja v mrežasto kletko iz skupne ribolovne dejavnosti/pasti, ne glede na to, ali je bil odrejen izpust, je treba vse ustrezne dokumente o ulovu modroplavutega tuna spremeniti na podlagi najnižjega razpona rezultatov stereoskopskega sistema. Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na izpuščene količine modroplavutega tuna, se prav tako spremenijo, da bodo odražali težo/število izpusta. Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na modroplavutega tuna, ki ni bil izpuščen, vendar se rezultati stereoskopskih sistemov ali nadomestnih tehnik zanj razlikujejo od rezultatov iz poročil o ulovu in prenosu, se prav tako spremenijo, da odražajo te razlike.
  Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na ulove, pri katerih so bile ribe izpuščene, se prav tako spremenijo tako, da bo upoštevana teža/število izpustov. |
| --- | --- |

5.

Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na ulove, pri katerih so bile ribe izpuščene, se prav tako spremenijo tako, da bo upoštevana teža/število izpustov.

PRILOGA XII

Protokol o izpustu

| 1. | Izpust modroplavutega tuna iz kletk za gojenje v morje se posname s kamero v prisotnosti regionalnega opazovalca ICCAT, ki sestavi poročilo in ga skupaj z videoposnetkom predloži sekretariatu ICCAT. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ko se izda nalog za izpust, upravljavec ribogojnice zahteva napotitev regionalnega opazovalca ICCAT. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izpust modroplavutega tuna iz kletk za prenos ali pasti v morje opazuje nacionalni opazovalec države članice, pristojne za vlačilca ali kletko, ki sestavi poročilo in ga predloži pristojnim nadzornim organom države članice. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pred izpustom lahko nadzorni organi države članice odredijo kontrolni prenos z uporabo standardnih in/ali stereoskopskih kamer za oceno števila in teže rib, ki jih je treba sprostiti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Organi držav članic lahko izvajajo kakršne koli dodatne ukrepe, ki se jim zdijo potrebni, da bi se izpusti izvajali ob najprimernejšem času in na najprimernejšem kraju ter da bi se povečala verjetnost, da se bodo ribe vrnile k svojemu staležu. Upravljavec je odgovoren za preživetje rib do izpusta. Ta izpust se izvede v treh tednih po zaključku dejavnosti dajanja v kletko za rejo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Po zaključku dejavnosti nabiranja se ribe, ki ostanejo v ribogojnici in ki niso zajete v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, izpustijo v skladu s postopki iz člena 4i(2) in iz te priloge. |
| --- | --- |

6.

PRILOGA XIII

Ravnanje z mrtvimi ribami

Med ribolovnimi dejavnostmi s plovili z zaporno plavarico se količine rib, ki so bile najdene mrtve v zaporni plavarici, vpišejo v dnevnik ribiškega plovila in se ustrezno odštejejo od kvot države članice.

Evidentiranje mrtvih rib med prvim prenosom in ravnanje z njimi:

| 1. | Upravljavcu vlačilca se predloži dokument o ulovu modroplavutega tuna z izpolnjenim oddelkom 2 (skupni ulov), oddelkom 3 (trgovina z živimi ribami) in oddelkom 4 (prenos – vključno z „mrtvimi“ ribami).
  Skupne količine, navedene v oddelkih 3 in 4, so enake količinam, navedenim v oddelku 2. Dokumentu o ulovu modroplavutega tuna je priložen izvirnik deklaracije ICCAT o prenosu (ITD) v skladu z določbami te uredbe. Količine, sporočene v ITD (prenesene žive), so enake količinam, ki so navedene v oddelku 3 v pripadajočem dokumentu o ulovu modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

1.

Upravljavcu vlačilca se predloži dokument o ulovu modroplavutega tuna z izpolnjenim oddelkom 2 (skupni ulov), oddelkom 3 (trgovina z živimi ribami) in oddelkom 4 (prenos – vključno z „mrtvimi“ ribami).

Skupne količine, navedene v oddelkih 3 in 4, so enake količinam, navedenim v oddelku 2. Dokumentu o ulovu modroplavutega tuna je priložen izvirnik deklaracije ICCAT o prenosu (ITD) v skladu z določbami te uredbe. Količine, sporočene v ITD (prenesene žive), so enake količinam, ki so navedene v oddelku 3 v pripadajočem dokumentu o ulovu modroplavutega tuna.

| 2. | Kopija dokumenta o ulovu modroplavutega tuna z oddelkom 8 (informacije o trgovanju) se izpolni in preda upravljavcu pomožnega plovila, ki prevaža mrtvega modroplavutega tuna na kopno (ali zadrži na plovilu za ulov, če to iztovarja neposredno na kopno). Tem mrtvim ribam in kopiji dokumenta o ulovu modroplavutega tuna se priloži izvod ITD. |
| --- | --- |

2.

Kopija dokumenta o ulovu modroplavutega tuna z oddelkom 8 (informacije o trgovanju) se izpolni in preda upravljavcu pomožnega plovila, ki prevaža mrtvega modroplavutega tuna na kopno (ali zadrži na plovilu za ulov, če to iztovarja neposredno na kopno). Tem mrtvim ribam in kopiji dokumenta o ulovu modroplavutega tuna se priloži izvod ITD.

| 3. | Količine mrtvih rib se zabeležijo v dokument o ulovu modroplavutega tuna plovila za ulov, ki je ulov opravilo, ali, v primeru skupne ribolovne dejavnosti, v dokument o ulovu modroplavutega tuna plovil za ulov ali plovila, ki pluje pod drugo zastavo in je udeleženo v skupni ribolovni dejavnosti. |
| --- | --- |

3.

Količine mrtvih rib se zabeležijo v dokument o ulovu modroplavutega tuna plovila za ulov, ki je ulov opravilo, ali, v primeru skupne ribolovne dejavnosti, v dokument o ulovu modroplavutega tuna plovil za ulov ali plovila, ki pluje pod drugo zastavo in je udeleženo v skupni ribolovni dejavnosti.

PRILOGA XIV

Deklaracija ICCAT o dajanju v kletko za rejo (1)

| Ime plovila | Zastava | Registrska številka Številka kletke | Datum ulova | Območje ulova Zemljepisna dolžina Zemljepisna širina | številka eBCD | datum eBCD | Datum dajanja v kletko za rejo | Količina, dana v kletko (v tonah) | Število rib, danih v kletko za pitanje | Sestava po velikosti | Ribogojnica (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Ime plovila

Zastava

Registrska številka Številka kletke

Datum ulova

Območje ulova Zemljepisna dolžina Zemljepisna širina

številka eBCD

datum eBCD

Datum dajanja v kletko za rejo

Količina, dana v kletko (v tonah)

Število rib, danih v kletko za pitanje

Sestava po velikosti

Ribogojnica (*1)

---

(1)  To je Deklaracija o dajanju v kletko za rejo iz Priporočila ICCAT 06-07.

(*1)  Ribogojnica z dovoljenjem za pitanje modroplavutega tuna, ulovljenega na območju Konvencije.

PRILOGA XV

Minimalni standardi za vzpostavitev sistema za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT (1)

| 1. | Ne glede na strožje zahteve, ki se lahko uporabljajo pri posameznih vrstah ribolova ICCAT, vsaka država članica zastave izvaja sistem za spremljanje plovil (v nadaljnjem besedilu: sistem VMS) za svoja ribiška plovila, katerih dolžina čez vse je več kot 15 metrov in za katera je bil odobren ribolov v vodah izven pristojnosti države članice zastave, in:






  (a) | zahteva, da so njena ribiška plovila opremljena z avtonomnim sistemom, v katerega ni mogoče neopazno nedovoljeno posegati, ki neprenehoma, avtomatično in neodvisno od posredovanja plovila posreduje sporočila centru za spremljanje ribištva (v nadaljnjem besedilu: FMC) države članice zastave, da država članica zastave ribiškega plovila spremlja položaj, smer in hitrost navedenega ribiškega plovila; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

zahteva, da so njena ribiška plovila opremljena z avtonomnim sistemom, v katerega ni mogoče neopazno nedovoljeno posegati, ki neprenehoma, avtomatično in neodvisno od posredovanja plovila posreduje sporočila centru za spremljanje ribištva (v nadaljnjem besedilu: FMC) države članice zastave, da država članica zastave ribiškega plovila spremlja položaj, smer in hitrost navedenega ribiškega plovila;

| (b) | zagotovi, da satelitska sledilna naprava, nameščena na krovu ribiškega plovila, neprenehno zbira in FMC države članice zastave posreduje naslednje podatke:






  — | identifikacijo plovila; |
| --- | --- | --- |

(b)

zagotovi, da satelitska sledilna naprava, nameščena na krovu ribiškega plovila, neprenehno zbira in FMC države članice zastave posreduje naslednje podatke:

—

identifikacijo plovila;

| — | geografski položaj plovila (zemljepisna dolžina in zemljepisna širina) s toleranco, manjšo od 500 metrov, in 99-odstotnim intervalom zaupanja ter |
| --- | --- |

—

geografski položaj plovila (zemljepisna dolžina in zemljepisna širina) s toleranco, manjšo od 500 metrov, in 99-odstotnim intervalom zaupanja ter

| — | datum in uro; |
| --- | --- |

—

datum in uro;

| (c) | zagotovi, da FMC države članice zastave prejme samodejno obvestilo, če je komunikacija med FMC in satelitsko sledilno napravo prekinjena; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da FMC države članice zastave prejme samodejno obvestilo, če je komunikacija med FMC in satelitsko sledilno napravo prekinjena;

| (d) | v sodelovanju z obalno državo zagotovi, da se tudi sporočila o položaju, ki jih posredujejo njena plovila, ko delujejo v vodah v pristojnosti navedene obalne države, samodejno in v realnem času pošiljajo FMC obalne države, ki je odobrila dejavnost. Pri izvajanju te določbe je treba ustrezno pozornost nameniti zmanjšanju operativnih stroškov, tehničnih težav in upravnega bremena, povezanih s pošiljanjem teh sporočil; |
| --- | --- |

(d)

v sodelovanju z obalno državo zagotovi, da se tudi sporočila o položaju, ki jih posredujejo njena plovila, ko delujejo v vodah v pristojnosti navedene obalne države, samodejno in v realnem času pošiljajo FMC obalne države, ki je odobrila dejavnost. Pri izvajanju te določbe je treba ustrezno pozornost nameniti zmanjšanju operativnih stroškov, tehničnih težav in upravnega bremena, povezanih s pošiljanjem teh sporočil;

| (e) | za zagotovitev pošiljanja in prejemanja sporočil o položaju, kot je opisano v točki (d), FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države izmenjata svoje kontaktne podatke in se nemudoma obvestita o kakršnih koli spremembah teh informacij. FMC obalne države obvesti državo članico zastave ali FMC pogodbenice Konvencije o kakršni koli prekinitvi sprejemanja zaporednih sporočil o položaju. Pošiljanje sporočil o položaju med FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države se izvaja elektronsko po sistemu varnega komuniciranja. |
| --- | --- |

(e)

za zagotovitev pošiljanja in prejemanja sporočil o položaju, kot je opisano v točki (d), FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države izmenjata svoje kontaktne podatke in se nemudoma obvestita o kakršnih koli spremembah teh informacij. FMC obalne države obvesti državo članico zastave ali FMC pogodbenice Konvencije o kakršni koli prekinitvi sprejemanja zaporednih sporočil o položaju. Pošiljanje sporočil o položaju med FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države se izvaja elektronsko po sistemu varnega komuniciranja.

| 2. | Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se sporočila VMS pošiljajo in prejemajo, kot je določeno v odstavku 1, in te informacije uporabijo za stalno spremljanje položaja svojih plovil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vsaka država članica zagotovi, da kapitani ribiških plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, zagotovijo, da so satelitske sledilne naprave stalno in neprekinjeno operativne ter se informacije iz odstavka 1(b) zbirajo in pošiljajo vsaj enkrat na uro za plovila z zaporno plavarico in vsaj enkrat na dve uri za vsa ostala plovila. Poleg tega države članice zahtevajo, naj njihovi upravljavci plovil zagotovijo, da:






  (a) | se v satelitsko sledilno napravo nedovoljeno ne posega na noben način; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

se v satelitsko sledilno napravo nedovoljeno ne posega na noben način;

| (b) | se podatki VMS v ničemer ne spreminjajo; |
| --- | --- |

(b)

se podatki VMS v ničemer ne spreminjajo;

| (c) | antene, povezane s satelitsko sledilno napravo, niso na noben način blokirane; |
| --- | --- |

(c)

antene, povezane s satelitsko sledilno napravo, niso na noben način blokirane;

| (d) | je satelitska sledilna naprava nameščena v ribiško plovilo in se na noben način namerno ne posega v oskrbo z električno energijo ter |
| --- | --- |

(d)

je satelitska sledilna naprava nameščena v ribiško plovilo in se na noben način namerno ne posega v oskrbo z električno energijo ter

| (e) | satelitska sledilna naprava ni odstranjena s plovila, razen zaradi popravila ali zamenjave. |
| --- | --- |

(e)

satelitska sledilna naprava ni odstranjena s plovila, razen zaradi popravila ali zamenjave.

| 4. | V primeru tehnične okvare ali nedelovanja satelitske sledilne naprave, nameščene na krovu ribiškega plovila, se naprava popravi ali zamenja v enem mesecu od časa dogodka, razen če je bilo plovilo odstranjeno s seznama pooblaščenih plovil za industrijski ribolov, kadar je to ustrezno, ali za plovila, za katera ni potrebna vključitev na seznam plovil z dovoljenjem ICCAT, dovoljenje za ribolov na območjih zunaj pristojnosti države Konvencije, ki je država zastave, ne velja več. Plovilo s pokvarjeno satelitsko sledilno napravo ne sme začeti ribolovnega potovanja. Ko naprava preneha delovati ali ima tehnično okvaro med ribolovnim potovanjem, se popravilo ali zamenjava izvede takoj, ko plovilo vstopi v pristanišče; ribiško plovilo ne sme začeti ribolovnega potovanja, dokler se satelitska sledilna naprava ne popravi ali zamenja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vsaka država članica ali pogodbenica Konvencije zagotovi, da ribiško plovilo s pokvarjeno satelitsko sledilno napravo FMC vsaj enkrat na dan pošlje poročila z informacijami iz odstavka 1(b) z drugimi komunikacijskimi sredstvi (radio, spletno poročanje, elektronska pošta, telefaks ali teleks). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice ali pogodbenica Konvencije lahko dovolijo plovilu, da izklopi svojo satelitsko sledilno napravo, samo če plovilo dlje časa ne bo opravljalo ribolova (na primer v suhem doku zaradi popravila), in o tem vnaprej obvesti pristojne organe svoje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije. Preden plovilo zapusti pristanišče, je treba ponovno aktivirati satelitsko sledilno napravo ter zbrati in poslati vsaj eno poročilo. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  To je Priporočilo ICCAT 18-10 o minimalnih standardih za sisteme za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT.

PRILOGA XVI

Korelacijska tabela med Uredbo (EU) 2016/1627 in to uredbo

| Uredba (EU) 2016/1627 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 1 |
| Člen 3 | Člen 5 |
| Člen 4 | — |
| Člen 5 | Člen 6 |
| Člen 6 | Člen 11 |
| Člen 7 | Člen 12 |
| Člen 8 | Člen 13 |
| Člen 9 | Člen 14 |
| Člen 10 | Člen 16 |
| Člen 11 | Člen 17 in Priloga I |
| Člen 12 | Člen 17 in Priloga I |
| Člen 13 | Člen 18 |
| Člen 14 | Člen 19 |
| Člen 15 | Člen 20 |
| Člen 16 | Člen 21 |
| Člen 17 | Člen 25 |
| Člen 18 | Člen 22 |
| Člen 19 | Člen 23 |
| Člen 20 | Člen 26 |
| Člen 21 | Člen 4 |
| Člen 22 | Člen 27 |
| Člen 23 | Člen 28 |
| Člen 24 | Člen 30 |
| Člen 25 | Člen 31 |
| Člen 26 | Člen 32 |
| Člen 27 | Člen 36 |
| Člen 28 | Člen 37 |
| Člen 29 | Člen 29 |
| Člen 30 | Člen 33 |
| Člen 31 | Člen 34 |
| Člen 32 | Člen 35 |
| Člen 33 | Člen 40 |
| Člen 34 | Člen 41 |
| Člen 35 | Člen 43 |
| Člen 36 | Člen 44 |
| Člen 37 | Člen 51 |
| Člen 38 | Člen 42 |
| Člen 39 | Člen 45 |
| Člen 40 | Člen 46 |
| Člen 41 | Člen 46 |
| Člen 42 | Člen 47 |
| Člen 43 | Člen 48 |
| Člen 44 | Člen 49 |
| Člen 45 | Člen 50 |
| Člen 46 | Člen 51 |
| Člen 47 | Člen 55 |
| Člen 48 | Člen 56 |
| Člen 49 | Člen 57 |
| Člen 50 | Člen 38 |
| Člen 51 | Člen 39 |
| Člen 52 | Člen 58 |
| Člen 53 | Člen 15 |
| Člen 54 | Člen 59 |
| Člen 55 | Člen 60 |
| Člen 56 | Člen 62 |
| Člen 57 | Člen 63 |
| Člen 58 | Člen 64 |
| Člen 59 | Člen 68 |
| Člen 60 | Člen 70 |
| Člen 61 | Člen 71 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga V |
| Priloga IV | Priloga VI |
| Priloga V | Priloga III |
| Priloga VI | Priloga IV |
| Priloga VII | Priloga VIII |
| Priloga VIII | Priloga IX |
| Priloga IX | Priloga X |
| Priloga X | Priloga XI |
| Priloga XI | Priloga XII |
| Priloga XII | Priloga XIII |

Uredba (EU) 2016/1627

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 1

Člen 3

Člen 5

Člen 4

—

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 11

Člen 7

Člen 12

Člen 8

Člen 13

Člen 9

Člen 14

Člen 10

Člen 16

Člen 11

Člen 17 in Priloga I

Člen 12

Člen 17 in Priloga I

Člen 13

Člen 18

Člen 14

Člen 19

Člen 15

Člen 20

Člen 16

Člen 21

Člen 17

Člen 25

Člen 18

Člen 22

Člen 19

Člen 23

Člen 20

Člen 26

Člen 21

Člen 4

Člen 22

Člen 27

Člen 23

Člen 28

Člen 24

Člen 30

Člen 25

Člen 31

Člen 26

Člen 32

Člen 27

Člen 36

Člen 28

Člen 37

Člen 29

Člen 29

Člen 30

Člen 33

Člen 31

Člen 34

Člen 32

Člen 35

Člen 33

Člen 40

Člen 34

Člen 41

Člen 35

Člen 43

Člen 36

Člen 44

Člen 37

Člen 51

Člen 38

Člen 42

Člen 39

Člen 45

Člen 40

Člen 46

Člen 41

Člen 46

Člen 42

Člen 47

Člen 43

Člen 48

Člen 44

Člen 49

Člen 45

Člen 50

Člen 46

Člen 51

Člen 47

Člen 55

Člen 48

Člen 56

Člen 49

Člen 57

Člen 50

Člen 38

Člen 51

Člen 39

Člen 52

Člen 58

Člen 53

Člen 15

Člen 54

Člen 59

Člen 55

Člen 60

Člen 56

Člen 62

Člen 57

Člen 63

Člen 58

Člen 64

Člen 59

Člen 68

Člen 60

Člen 70

Člen 61

Člen 71

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga V

Priloga IV

Priloga VI

Priloga V

Priloga III

Priloga VI

Priloga IV

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga VIII

Priloga IX

Priloga IX

Priloga X

Priloga X

Priloga XI

Priloga XI

Priloga XII

Priloga XII

Priloga XIII

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/217 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/217

---

P9_TA(2021)0144

Obravnavanje razširjanja terorističnih spletnih vsebin ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14308/1/2020 – C9-0113/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14308/1/2020 – C9-0113/2021),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja češke poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja češke poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0640),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0133/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0133/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0421.

(2)  UL C 110, 22.3.2019, str. 67.

---

četrtek, 29. april 2021

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/218 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/218

---

P9_TA(2021)0145

Digitalno zeleno potrdilo – državljani Unije

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 29. aprila 2021, o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 25, razen kjer je drugače navedeno]

(2021/C 506/40)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

UREDBA (EU) 2021/... EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (▌potrdilo EU o COVID-19)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 21(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vsak državljan Unije ima pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev. Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa podrobna pravila za uveljavljanje te pravice. |
| --- | --- |

(1)

Vsak državljan Unije ima pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev. Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa podrobna pravila za uveljavljanje te pravice.

| (1a) | Omogočanje svobode gibanja je eden od ključnih pogojev za začetek gospodarskega okrevanja. |
| --- | --- |

(1a)

Omogočanje svobode gibanja je eden od ključnih pogojev za začetek gospodarskega okrevanja.

| (2) | Generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je 30. januarja 2020 zaradi svetovnega izbruha koronavirusa hudega akutnega respiratornega sindroma 2 (v nadaljnjem besedilu: SARS-CoV2), ki povzroča koronavirusno bolezen 2019 (v nadaljnjem besedilu: COVID-19), razglasil izredne razmere mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju. SZO je 11. marca 2020 ocenila, da je COVID-19 mogoče opredeliti kot pandemijo. |
| --- | --- |

(2)

Generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je 30. januarja 2020 zaradi svetovnega izbruha koronavirusa hudega akutnega respiratornega sindroma 2 (v nadaljnjem besedilu: SARS-CoV2), ki povzroča koronavirusno bolezen 2019 (v nadaljnjem besedilu: COVID-19), razglasil izredne razmere mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju. SZO je 11. marca 2020 ocenila, da je COVID-19 mogoče opredeliti kot pandemijo.

| (3) | Države članice so za omejitev širjenja virusa sprejele različne ukrepe in nekateri med njimi, na primer omejitve vstopa, odreditev karantene/samoosamitve ali test na okužbo s SARS-CoV-2 za čezmejne potnike, so vplivali na pravico državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic.
  Te omejitve imajo škodljive posledice za državljane in podjetja, zlasti za čezmejne in sezonske delavce. |
| --- | --- |

(3)

Države članice so za omejitev širjenja virusa sprejele različne ukrepe in nekateri med njimi, na primer omejitve vstopa, odreditev karantene/samoosamitve ali test na okužbo s SARS-CoV-2 za čezmejne potnike, so vplivali na pravico državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic.
  Te omejitve imajo škodljive posledice za državljane in podjetja, zlasti za čezmejne in sezonske delavce.

| (4) | Dne 13. oktobra 2020 je Svet sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (3). To priporočilo določa usklajen pristop v zvezi z naslednjimi ključnimi točkami: uporaba skupnih meril in pragov pri odločanju, ali naj se uvedejo omejitve prostega gibanja, kartiranje tveganja za prenos COVID-19 na podlagi dogovorjenih barvnih oznak in usklajen pristop k morebitnim ukrepom, ki se lahko ustrezno uporabljajo za osebe, ki potujejo med območji, odvisno od stopnje tveganja za prenos na teh območjih. V priporočilu je glede na njihov poseben položaj poudarjeno tudi, da bi morali biti potniki iz nujnih razlogov, kot so navedeni v točki 19 priporočila, in čezmejni delavci, katerih življenja so še posebej prizadeta zaradi takih omejitev, zlasti tisti, ki izvajajo kritične funkcije ali so bistveni za kritično infrastrukturo, ▌izvzeti iz omejitev potovanj, povezanih s COVID-19. |
| --- | --- |

(4)

Dne 13. oktobra 2020 je Svet sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (3). To priporočilo določa usklajen pristop v zvezi z naslednjimi ključnimi točkami: uporaba skupnih meril in pragov pri odločanju, ali naj se uvedejo omejitve prostega gibanja, kartiranje tveganja za prenos COVID-19 na podlagi dogovorjenih barvnih oznak in usklajen pristop k morebitnim ukrepom, ki se lahko ustrezno uporabljajo za osebe, ki potujejo med območji, odvisno od stopnje tveganja za prenos na teh območjih. V priporočilu je glede na njihov poseben položaj poudarjeno tudi, da bi morali biti potniki iz nujnih razlogov, kot so navedeni v točki 19 priporočila, in čezmejni delavci, katerih življenja so še posebej prizadeta zaradi takih omejitev, zlasti tisti, ki izvajajo kritične funkcije ali so bistveni za kritično infrastrukturo, ▌izvzeti iz omejitev potovanj, povezanih s COVID-19.

| (5) | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) z uporabo meril in pragov iz Priporočila (EU) 2020/1475 enkrat tedensko objavlja zemljevid držav članic, razčlenjen po regijah, ki državam članicam pomaga pri odločanju (4). |
| --- | --- |

(5)

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) z uporabo meril in pragov iz Priporočila (EU) 2020/1475 enkrat tedensko objavlja zemljevid držav članic, razčlenjen po regijah, ki državam članicam pomaga pri odločanju (4).

| (6) | Kot je poudarjeno v Priporočilu (EU) 2020/1475, bi morale vse omejitve prostega gibanja oseb znotraj Unije, uvedene zaradi omejevanja širjenja COVID-19, temeljiti na konkretnih in omejenih razlogih javnega interesa, tj. varovanje javnega zdravja. Take omejitve je treba uporabljati ob upoštevanju splošnih načel prava Unije, zlasti načel sorazmernosti in nediskriminacije. Sprejeti ukrepi
  bi morali biti zato strogo omejeni glede področja in časa uporabe, v skladu s prizadevanjem za ponovno polno delovanje schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah, in
  ne bi smeli presegati tistega, kar je nujno potrebno za varovanje javnega zdravja. Poleg tega bi morali biti skladni z ukrepi, ki jih je Unija sprejela za zagotovitev nemotenega prostega pretoka blaga in osnovnih storitev na enotnem trgu, vključno s pretokom medicinske opreme ter gibanja
  medicinskega in zdravstvenega
  osebja prek tako imenovanih mejnih prehodov z „zelenimi voznimi pasovi“ iz Sporočila Komisije o izvajanju zelenih voznih pasov iz Smernic glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev (5). |
| --- | --- |

(6)

Kot je poudarjeno v Priporočilu (EU) 2020/1475, bi morale vse omejitve prostega gibanja oseb znotraj Unije, uvedene zaradi omejevanja širjenja COVID-19, temeljiti na konkretnih in omejenih razlogih javnega interesa, tj. varovanje javnega zdravja. Take omejitve je treba uporabljati ob upoštevanju splošnih načel prava Unije, zlasti načel sorazmernosti in nediskriminacije. Sprejeti ukrepi
  bi morali biti zato strogo omejeni glede področja in časa uporabe, v skladu s prizadevanjem za ponovno polno delovanje schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah, in
  ne bi smeli presegati tistega, kar je nujno potrebno za varovanje javnega zdravja. Poleg tega bi morali biti skladni z ukrepi, ki jih je Unija sprejela za zagotovitev nemotenega prostega pretoka blaga in osnovnih storitev na enotnem trgu, vključno s pretokom medicinske opreme ter gibanja
  medicinskega in zdravstvenega
  osebja prek tako imenovanih mejnih prehodov z „zelenimi voznimi pasovi“ iz Sporočila Komisije o izvajanju zelenih voznih pasov iz Smernic glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev (5).

| (7) | V skladu z dosedanjimi medicinskimi dognanji je pri osebah, ki so cepljene, pri osebah z negativnim rezultatom testa NAAT, opravljenega pred manj kot [72 urami], pri osebah z negativnim rezultatom hitrega antigenskega testa, opravljenega pred manj kot [24 urami] , in pri osebah s pozitivnim rezultatom testa na specifična protitelesa za koničasti protein, ki je bil opravljen v zadnjih [šestih mesecih] , znatno zmanjšano tveganje za okužbo drugih oseb s SARS-CoV-2.
  Prosto gibanje oseb, ki
  glede na trdne znanstvene dokaze
  ne predstavljajo
  znatnega
  tveganja za javno zdravje, na primer zato, ker so imune in ne morejo prenašati virusa SARS-CoV-2, ne bi smelo biti omejeno, saj take omejitve ne bi bile potrebne za dosego zastavljenega cilja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z dosedanjimi medicinskimi dognanji je pri osebah, ki so cepljene, pri osebah z negativnim rezultatom testa NAAT, opravljenega pred manj kot [72 urami], pri osebah z negativnim rezultatom hitrega antigenskega testa, opravljenega pred manj kot [24 urami] , in pri osebah s pozitivnim rezultatom testa na specifična protitelesa za koničasti protein, ki je bil opravljen v zadnjih [šestih mesecih] , znatno zmanjšano tveganje za okužbo drugih oseb s SARS-CoV-2.
  Prosto gibanje oseb, ki
  glede na trdne znanstvene dokaze
  ne predstavljajo
  znatnega
  tveganja za javno zdravje, na primer zato, ker so imune in ne morejo prenašati virusa SARS-CoV-2, ne bi smelo biti omejeno, saj take omejitve ne bi bile potrebne za dosego zastavljenega cilja.

| (7a) | Da bi bila uporaba potrdil harmonizirana, bi bilo treba v tej uredbi določiti trajanje njihove veljavnosti. Vendar v tem trenutku še vedno ni jasno, ali cepivo preprečuje prenos COVID-19. Prav tako ni dovolj dokazov o tem, kako dolgo po okrevanju po predhodni okužbi traja učinkovita zaščita pred COVID-19. Zato bi morali omogočiti, da se trajanje veljavnosti potrdil prilagodi na podlagi tehničnega in znanstvenega napredka. |
| --- | --- |

(7a)

Da bi bila uporaba potrdil harmonizirana, bi bilo treba v tej uredbi določiti trajanje njihove veljavnosti. Vendar v tem trenutku še vedno ni jasno, ali cepivo preprečuje prenos COVID-19. Prav tako ni dovolj dokazov o tem, kako dolgo po okrevanju po predhodni okužbi traja učinkovita zaščita pred COVID-19. Zato bi morali omogočiti, da se trajanje veljavnosti potrdil prilagodi na podlagi tehničnega in znanstvenega napredka.

| (8) | Številne države članice so začele ali nameravajo začeti izvajati pobude za izdajo potrdil o cepljenju. Da pa bi jih lahko učinkovito uporabljali v čezmejnem okviru, ko državljani uveljavljajo svoje pravice do prostega gibanja, morajo biti ta potrdila
  o cepljenju
  popolnoma interoperabilna,
  usklajena,
  varna in preverljiva. Države članice morajo sprejeti skupno dogovorjen pristop glede vsebine, oblike, načel, tehničnih standardov
  in ravni zaščite
  takih potrdil. |
| --- | --- |

(8)

Številne države članice so začele ali nameravajo začeti izvajati pobude za izdajo potrdil o cepljenju. Da pa bi jih lahko učinkovito uporabljali v čezmejnem okviru, ko državljani uveljavljajo svoje pravice do prostega gibanja, morajo biti ta potrdila
  o cepljenju
  popolnoma interoperabilna,
  usklajena,
  varna in preverljiva. Države članice morajo sprejeti skupno dogovorjen pristop glede vsebine, oblike, načel, tehničnih standardov
  in ravni zaščite
  takih potrdil.

| (9) | Enostranski ukrepi na tem področju lahko močno ovirajo uveljavljanje ▌prostega gibanja,
  pa tudi onemogočajo ustrezno delovanje notranjega trga, vključno s turističnim sektorjem,
  saj se nacionalni organi in izvajalci storitev potniškega prevoza, kot so letalski, železniški, avtobusni ali trajektni prevozniki,
  srečujejo
  s številnimi različnimi oblikami dokumentov, ne le glede statusa cepljenja osebe, temveč tudi glede testov in morebitnega prebolenega COVID-19. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(9)

Enostranski ukrepi na tem področju lahko močno ovirajo uveljavljanje ▌prostega gibanja,
  pa tudi onemogočajo ustrezno delovanje notranjega trga, vključno s turističnim sektorjem,
  saj se nacionalni organi in izvajalci storitev potniškega prevoza, kot so letalski, železniški, avtobusni ali trajektni prevozniki,
  srečujejo
  s številnimi različnimi oblikami dokumentov, ne le glede statusa cepljenja osebe, temveč tudi glede testov in morebitnega prebolenega COVID-19. [Sprememba 8]

| (9a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 3. marca 2021 o oblikovanju strategije EU za trajnostni turizem pozval k harmoniziranemu pristopu k turizmu po vsej EU, in sicer z izvajanjem skupnih meril za varno potovanje, ki bi jih oblikovali s protokolom EU za zdravstveno varnost v zvezi z zahtevami glede testiranja in karantene, pozval pa je tudi k uvedbi skupnega potrdila o cepljenju, ko bo na voljo dovolj dokazov, da cepljene osebe virusa ne prenašajo, ali vzajemnega priznavanja postopkov cepljenja. |
| --- | --- |

(9a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 3. marca 2021 o oblikovanju strategije EU za trajnostni turizem pozval k harmoniziranemu pristopu k turizmu po vsej EU, in sicer z izvajanjem skupnih meril za varno potovanje, ki bi jih oblikovali s protokolom EU za zdravstveno varnost v zvezi z zahtevami glede testiranja in karantene, pozval pa je tudi k uvedbi skupnega potrdila o cepljenju, ko bo na voljo dovolj dokazov, da cepljene osebe virusa ne prenašajo, ali vzajemnega priznavanja postopkov cepljenja.

| (10) | Brez poseganja v skupne ukrepe o prehajanju notranjih meja, določene v schengenskem pravnem redu, zlasti v Uredbi (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6)

  , in
  da bi olajšali uveljavljanje pravice do ▌gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, bi bilo treba vzpostaviti skupen okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 z imenom „▌potrdilo
  EU o COVID-19
  “
  , ki bi bil zavezujoč in bi se moral neposredno uporabljati v vseh državah članicah
  .
  Vsa prometna vozlišča Evropske unije, kot so letališča, pristanišča ter železniške in avtobusne postaje, kjer naj bi se potrdilo EU o COVID-19 preverjalo, bi morala za to preverjanje uporabljati standardizirana in skupna merila in postopke, in sicer na podlagi smernic, ki bi jih pripravila Komisija. |
| --- | --- |

(10)

Brez poseganja v skupne ukrepe o prehajanju notranjih meja, določene v schengenskem pravnem redu, zlasti v Uredbi (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6)

  , in
  da bi olajšali uveljavljanje pravice do ▌gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, bi bilo treba vzpostaviti skupen okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 z imenom „▌potrdilo
  EU o COVID-19
  “
  , ki bi bil zavezujoč in bi se moral neposredno uporabljati v vseh državah članicah
  .
  Vsa prometna vozlišča Evropske unije, kot so letališča, pristanišča ter železniške in avtobusne postaje, kjer naj bi se potrdilo EU o COVID-19 preverjalo, bi morala za to preverjanje uporabljati standardizirana in skupna merila in postopke, in sicer na podlagi smernic, ki bi jih pripravila Komisija.

| (10a) | Države članice bi morale pri uporabi te uredbe priznavati vse vrste potrdil, izdanih v skladu s to uredbo. Interoperabilni certifikati bi morali imeti v času svoje veljavnosti enako vrednost. |
| --- | --- |

(10a)

Države članice bi morale pri uporabi te uredbe priznavati vse vrste potrdil, izdanih v skladu s to uredbo. Interoperabilni certifikati bi morali imeti v času svoje veljavnosti enako vrednost.

| (11) | Ta uredba
  naj bi olajšala uporabo načel sorazmernosti in nediskriminacije v zvezi z morebitnimi omejitvami prostega gibanja in drugih temeljnih pravic zaradi pandemije COVID-19, ob čemer naj bi hkrati zagotovila visoko raven varovanja javnega zdravja, in
  ni namenjena olajševanju ali spodbujanju sprejemanja omejitev potovanja v zvezi s pravico do prostega gibanja ali drugih temeljnih pravic v odziv na pandemijo.
  Še
  naprej
  bi se morale
  uporabljati izjeme od omejitve prostega gibanja zaradi pandemije COVID-19 iz Priporočila (EU) 2020/1475.
  V primeru, da bi bilo treba potrdila, uvedena s to uredbo, preverjati, to samo po sebi ne bi smelo biti razlog za začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Kontrole na notranjih mejah bi morale ostati skrajni ukrep, za katerega veljajo posebna pravila iz Uredbe (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba
  naj bi olajšala uporabo načel sorazmernosti in nediskriminacije v zvezi z morebitnimi omejitvami prostega gibanja in drugih temeljnih pravic zaradi pandemije COVID-19, ob čemer naj bi hkrati zagotovila visoko raven varovanja javnega zdravja, in
  ni namenjena olajševanju ali spodbujanju sprejemanja omejitev potovanja v zvezi s pravico do prostega gibanja ali drugih temeljnih pravic v odziv na pandemijo.
  Še
  naprej
  bi se morale
  uporabljati izjeme od omejitve prostega gibanja zaradi pandemije COVID-19 iz Priporočila (EU) 2020/1475.
  V primeru, da bi bilo treba potrdila, uvedena s to uredbo, preverjati, to samo po sebi ne bi smelo biti razlog za začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. Kontrole na notranjih mejah bi morale ostati skrajni ukrep, za katerega veljajo posebna pravila iz Uredbe (EU) 2016/399.

| (12) | Skupni pristop za izdajanje, preverjanje in priznavanje takih interoperabilnih potrdil temelji na zaupanju. Lažna potrdila o COVID-19 lahko pomenijo znatno tveganje za javno zdravje. Organi v eni državi članici potrebujejo zagotovilo, da so informacije na potrdilu, izdanem v drugi državi članici, verodostojne, da niso bile ponarejene, da pripadajo osebi, ki jih je predložila, in da ima vsak, ki te informacije preverja, dostop le do najmanjšega potrebnega obsega informacij. |
| --- | --- |

(12)

Skupni pristop za izdajanje, preverjanje in priznavanje takih interoperabilnih potrdil temelji na zaupanju. Lažna potrdila o COVID-19 lahko pomenijo znatno tveganje za javno zdravje. Organi v eni državi članici potrebujejo zagotovilo, da so informacije na potrdilu, izdanem v drugi državi članici, verodostojne, da niso bile ponarejene, da pripadajo osebi, ki jih je predložila, in da ima vsak, ki te informacije preverja, dostop le do najmanjšega potrebnega obsega informacij.

| (13) | Tveganje, ki ga predstavljajo lažna potrdila o COVID-19, je realno. Europol je 1. februarja 2021 izdal obvestilo za zgodnje opozarjanje o nezakoniti prodaji lažnih potrdil o negativnih testih na COVID-19 (7). Glede na razpoložljivost in lahko dostopnost tehnologije, kot so tiskalniki visoke ločljivosti in različna programska oprema za urejanje grafike, lahko goljufi izdajo visokokakovostna lažna ali ponarejena potrdila. Poroča se o primerih nezakonite prodaje lažnih potrdil o testih, ki vključujejo organizirane skupine ponarejevalcev in posamezne oportunistične goljufe, ki prodajajo lažna potrdila na spletu in drugje. |
| --- | --- |

(13)

Tveganje, ki ga predstavljajo lažna potrdila o COVID-19, je realno. Europol je 1. februarja 2021 izdal obvestilo za zgodnje opozarjanje o nezakoniti prodaji lažnih potrdil o negativnih testih na COVID-19 (7). Glede na razpoložljivost in lahko dostopnost tehnologije, kot so tiskalniki visoke ločljivosti in različna programska oprema za urejanje grafike, lahko goljufi izdajo visokokakovostna lažna ali ponarejena potrdila. Poroča se o primerih nezakonite prodaje lažnih potrdil o testih, ki vključujejo organizirane skupine ponarejevalcev in posamezne oportunistične goljufe, ki prodajajo lažna potrdila na spletu in drugje.

| (14) | Da bi
  države članice
  zagotovile interoperabilnost
  in
  enak dostop, tudi za ranljive osebe, kot so invalidi, in za osebe z omejenim dostopom do digitalnih tehnologij, bi morale
  potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , izdajati v digitalni ali papirni obliki ali obeh
  , kot bi želel prosilec za potrdilo
  . To bi moralo prosilcu za potrdilo omogočiti, da zahteva in prejme izvod potrdila v papirni obliki
  in/
  ali da potrdilo shrani in prikaže na mobilni napravi. Potrdila bi morala vsebovati interoperabilno, digitalno berljivo črtno kodo, ki
  bi vsebovala izključno
  ustrezne podatke v zvezi s potrdili. Države članice bi morale z elektronskimi žigi ▌zajamčiti verodostojnost, veljavnost in celovitost potrdil. Potrdilo bi moralo informacije vsebovati tudi v človeku berljivi obliki, in sicer natisnjene ali prikazane v golem besedilu. Oblika potrdil bi morala biti lahko razumljiva ter zagotavljati enostavnost in prijaznost do uporabnika.
  Informacije in oblika bi morale biti predstavljene na način, dostopen za invalide, v skladu z zahtevami glede dostopnosti informacij, tudi digitalnih, določenimi v Direktivi (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta
   (8). Da bi preprečili oviranje prostega gibanja, bi bilo treba potrdila izdajati brezplačno,
  osebe
  pa bi
  morale
  imeti pravico zahtevati njihovo izdajo. Države članice bi morale potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , izdajati samodejno, na zahtevo
  pa le potrdilo o preboleli bolezni
  , pri čemer bi morale zagotoviti, da jih je mogoče enostavno
  in hitro
  pridobiti, in po potrebi nuditi potrebno podporo za zagotovitev enakega dostopa vsem
  osebam
  .
  Za kritje vseh dodatnih stroškov za tehnično, digitalno in prometno infrastrukturo, potrebno za uvedbo potrdil o cepljenju, bi morali biti zadevni subjekti upravičeni do sredstev iz skladov in programov Unije. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(14)

Da bi
  države članice
  zagotovile interoperabilnost
  in
  enak dostop, tudi za ranljive osebe, kot so invalidi, in za osebe z omejenim dostopom do digitalnih tehnologij, bi morale
  potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , izdajati v digitalni ali papirni obliki ali obeh
  , kot bi želel prosilec za potrdilo
  . To bi moralo prosilcu za potrdilo omogočiti, da zahteva in prejme izvod potrdila v papirni obliki
  in/
  ali da potrdilo shrani in prikaže na mobilni napravi. Potrdila bi morala vsebovati interoperabilno, digitalno berljivo črtno kodo, ki
  bi vsebovala izključno
  ustrezne podatke v zvezi s potrdili. Države članice bi morale z elektronskimi žigi ▌zajamčiti verodostojnost, veljavnost in celovitost potrdil. Potrdilo bi moralo informacije vsebovati tudi v človeku berljivi obliki, in sicer natisnjene ali prikazane v golem besedilu. Oblika potrdil bi morala biti lahko razumljiva ter zagotavljati enostavnost in prijaznost do uporabnika.
  Informacije in oblika bi morale biti predstavljene na način, dostopen za invalide, v skladu z zahtevami glede dostopnosti informacij, tudi digitalnih, določenimi v Direktivi (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta
   (8). Da bi preprečili oviranje prostega gibanja, bi bilo treba potrdila izdajati brezplačno,
  osebe
  pa bi
  morale
  imeti pravico zahtevati njihovo izdajo. Države članice bi morale potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , izdajati samodejno, na zahtevo
  pa le potrdilo o preboleli bolezni
  , pri čemer bi morale zagotoviti, da jih je mogoče enostavno
  in hitro
  pridobiti, in po potrebi nuditi potrebno podporo za zagotovitev enakega dostopa vsem
  osebam
  .
  Za kritje vseh dodatnih stroškov za tehnično, digitalno in prometno infrastrukturo, potrebno za uvedbo potrdil o cepljenju, bi morali biti zadevni subjekti upravičeni do sredstev iz skladov in programov Unije. [Sprememba 17]

| (14a) | Cepiva bi bilo treba obravnavati kot svetovne javne dobrine, ki morajo biti na voljo celotnemu prebivalstvu, zato bi morale države članice vsem državljanom zagotoviti pravičen in brezplačen dostop do njih. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti tudi enostaven, pravočasen in brezplačen splošni dostop do testiranja na COVID-19 ter testiranje omogočiti na vseh prometnih vozliščih. Izdajanje potrdil na podlagi člena 3(1) ne bi smelo povzročiti različne obravnave in diskriminacije na podlagi statusa cepljenja ali potrdila iz členov 5, 6 in 7. |
| --- | --- |

(14a)

Cepiva bi bilo treba obravnavati kot svetovne javne dobrine, ki morajo biti na voljo celotnemu prebivalstvu, zato bi morale države članice vsem državljanom zagotoviti pravičen in brezplačen dostop do njih. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti tudi enostaven, pravočasen in brezplačen splošni dostop do testiranja na COVID-19 ter testiranje omogočiti na vseh prometnih vozliščih. Izdajanje potrdil na podlagi člena 3(1) ne bi smelo povzročiti različne obravnave in diskriminacije na podlagi statusa cepljenja ali potrdila iz členov 5, 6 in 7.

| (15) | Varnost, verodostojnost, celovitost in veljavnost potrdil, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , ter njihova skladnost z zakonodajo Unije o varstvu podatkov so ključnega pomena za njihovo priznavanje v vseh državah članicah. Zato je treba vzpostaviti okvir zaupanja, ki bo določal pravila in infrastrukturo za zanesljivo in varno izdajanje ter preverjanje potrdil.
  Razviti bi bilo treba infrastrukturo, ki bi delovala na vseh elektronskih napravah in bila zaščitena pred kibernetskimi grožnjami, pri čemer bi bilo treba dati prednost uporabi tehnologije Unije. Okvir zaupanja bi moral zagotoviti, da se potrdilo lahko preveri zunaj spleta in ne da bi bil izdajatelj obveščen o tem, torej da ob imetnikovi predložitvi potrdila noben izdajatelj certifikatov ali tretja oseba o tem nista obveščena.
  Okvir zaupanja bi moral temeljiti na opisu interoperabilnosti zdravstvenih spričeval (9), ki ga je 12. marca 2021 sprejela mreža e-zdravje, vzpostavljena v skladu s členom 14 Direktive 2011/24/EU (10).
  Okvir zaupanja bi zato moral temeljiti na infrastrukturi javnih ključev, pri kateri bi veriga zaupanja potekala od zdravstvenih organov držav članic do posameznih izdajateljev potrdil. Okvir zaupanja bi moral omogočiti odkrivanje goljufij, zlasti ponarejanja. Za vsako cepljenje, test ali prebolelo bolezen bi bilo treba izdati ločeno neodvisno potrdilo, na katerem ne bi bilo podatkov o predhodnih potrdilih imetnika. |
| --- | --- |

(15)

Varnost, verodostojnost, celovitost in veljavnost potrdil, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , ter njihova skladnost z zakonodajo Unije o varstvu podatkov so ključnega pomena za njihovo priznavanje v vseh državah članicah. Zato je treba vzpostaviti okvir zaupanja, ki bo določal pravila in infrastrukturo za zanesljivo in varno izdajanje ter preverjanje potrdil.
  Razviti bi bilo treba infrastrukturo, ki bi delovala na vseh elektronskih napravah in bila zaščitena pred kibernetskimi grožnjami, pri čemer bi bilo treba dati prednost uporabi tehnologije Unije. Okvir zaupanja bi moral zagotoviti, da se potrdilo lahko preveri zunaj spleta in ne da bi bil izdajatelj obveščen o tem, torej da ob imetnikovi predložitvi potrdila noben izdajatelj certifikatov ali tretja oseba o tem nista obveščena.
  Okvir zaupanja bi moral temeljiti na opisu interoperabilnosti zdravstvenih spričeval (9), ki ga je 12. marca 2021 sprejela mreža e-zdravje, vzpostavljena v skladu s členom 14 Direktive 2011/24/EU (10).
  Okvir zaupanja bi zato moral temeljiti na infrastrukturi javnih ključev, pri kateri bi veriga zaupanja potekala od zdravstvenih organov držav članic do posameznih izdajateljev potrdil. Okvir zaupanja bi moral omogočiti odkrivanje goljufij, zlasti ponarejanja. Za vsako cepljenje, test ali prebolelo bolezen bi bilo treba izdati ločeno neodvisno potrdilo, na katerem ne bi bilo podatkov o predhodnih potrdilih imetnika.

| (16) | V skladu s to uredbo bi morala vsa potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  ,
  osebam
  iz člena 3 Direktive 2004/38/ES, tj. državljanom Unije in njihovim družinskim članom
  , vključno z državljani čezmorskih držav in ozemelj iz člena 355(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),
  ne glede na njihovo državljanstvo, izdati država članica cepljenja ali testa ali država članica, v kateri se nahaja oseba, ki je prebolela bolezen. Kjer je ustrezno ali primerno, bi bilo treba potrdila izdati
  drugi osebi
  v imenu cepljene ali testirane osebe oziroma osebe, ki je prebolela bolezen, na primer
  zakonitemu skrbniku
  v imenu oseb, ki jim je bila odvzeta poslovna sposobnost, ali staršem v imenu njihovih otrok. Za potrdila ne bi smela biti potrebna legalizacija ali
  katere koli
  druge podobne formalnosti. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s to uredbo bi morala vsa potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  ,
  osebam
  iz člena 3 Direktive 2004/38/ES, tj. državljanom Unije in njihovim družinskim članom
  , vključno z državljani čezmorskih držav in ozemelj iz člena 355(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),
  ne glede na njihovo državljanstvo, izdati država članica cepljenja ali testa ali država članica, v kateri se nahaja oseba, ki je prebolela bolezen. Kjer je ustrezno ali primerno, bi bilo treba potrdila izdati
  drugi osebi
  v imenu cepljene ali testirane osebe oziroma osebe, ki je prebolela bolezen, na primer
  zakonitemu skrbniku
  v imenu oseb, ki jim je bila odvzeta poslovna sposobnost, ali staršem v imenu njihovih otrok. Za potrdila ne bi smela biti potrebna legalizacija ali
  katere koli
  druge podobne formalnosti.

| (16a) | Omejitve v zvezi s čezmejnimi potovanji so zlasti moteče za osebe, ki dnevno ali pogosto prečkajo mejo, da odidejo na delo ali v šolo, obiščejo bližnje sorodnike, poiščejo zdravstveno oskrbo ali pa skrbijo za bližnje. Potrdilo EU o COVID-19 bi moralo olajšati prosto gibanje obmejnih prebivalcev, sezonskih in začasnih čezmejnih delavcev ter delavcev v prevozništvu. |
| --- | --- |

(16a)

Omejitve v zvezi s čezmejnimi potovanji so zlasti moteče za osebe, ki dnevno ali pogosto prečkajo mejo, da odidejo na delo ali v šolo, obiščejo bližnje sorodnike, poiščejo zdravstveno oskrbo ali pa skrbijo za bližnje. Potrdilo EU o COVID-19 bi moralo olajšati prosto gibanje obmejnih prebivalcev, sezonskih in začasnih čezmejnih delavcev ter delavcev v prevozništvu.

| (16b) | Ob upoštevanju uvodne izjave (14a) te uredbe ter odstavkov 6 in 19 Priporočila (EU) 2020/1475 bi morale države članice posebno pozornost nameniti posebnostim čezmejnih regij, najbolj oddaljenih regij, eksklav in geografsko izoliranih območij ter potrebi po sodelovanju na lokalni in regionalni ravni, pa tudi osebam, ki se štejejo za obmejne delavce, čezmejne delavce in obmejne prebivalce ter prebivajo v drugi državi članici, v katero se praviloma vračajo vsak dan ali vsaj enkrat tedensko. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(16b)

Ob upoštevanju uvodne izjave (14a) te uredbe ter odstavkov 6 in 19 Priporočila (EU) 2020/1475 bi morale države članice posebno pozornost nameniti posebnostim čezmejnih regij, najbolj oddaljenih regij, eksklav in geografsko izoliranih območij ter potrebi po sodelovanju na lokalni in regionalni ravni, pa tudi osebam, ki se štejejo za obmejne delavce, čezmejne delavce in obmejne prebivalce ter prebivajo v drugi državi članici, v katero se praviloma vračajo vsak dan ali vsaj enkrat tedensko. [Sprememba 18]

| (17) | Potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , bi se lahko izdala tudi državljanom ali rezidentom Andore, Monaka, San Marina in Vatikana/Svetega sedeža ▌. |
| --- | --- |

(17)

Potrdila, ki sestavljajo ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , bi se lahko izdala tudi državljanom ali rezidentom Andore, Monaka, San Marina in Vatikana/Svetega sedeža ▌.

| (18) | ▌Sporazumi o prostem pretoku oseb, ki so jih sklenile Unija in njene države članice z nekaterimi tretjimi državami, omogočajo omejitev prostega gibanja iz razlogov javnega zdravja. Kadar tak sporazum ne vsebuje mehanizma za vključitev aktov Evropske unije, bi bilo treba potrdila, izdana upravičencem takih sporazumov, sprejeti pod pogoji iz te uredbe. To bi moralo biti pogojeno z izvedbenim aktom, ki ga sprejme Komisija, ki določa, da takšna tretja država izdaja potrdila v skladu s to uredbo in je dala uradna zagotovila, da bo priznala potrdila, ki so jih izdale države članice. |
| --- | --- |

(18)

▌Sporazumi o prostem pretoku oseb, ki so jih sklenile Unija in njene države članice z nekaterimi tretjimi državami, omogočajo omejitev prostega gibanja iz razlogov javnega zdravja. Kadar tak sporazum ne vsebuje mehanizma za vključitev aktov Evropske unije, bi bilo treba potrdila, izdana upravičencem takih sporazumov, sprejeti pod pogoji iz te uredbe. To bi moralo biti pogojeno z izvedbenim aktom, ki ga sprejme Komisija, ki določa, da takšna tretja država izdaja potrdila v skladu s to uredbo in je dala uradna zagotovila, da bo priznala potrdila, ki so jih izdale države članice.

| (19) | Uredba (EU) 2021/XXXX se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe te uredbe in ki zakonito prebivajo ali se zadržujejo na ozemlju države, za katero se uporablja navedena uredba, in ki imajo v skladu s pravom Unije pravico potovati v druge države. |
| --- | --- |

(19)

Uredba (EU) 2021/XXXX se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe te uredbe in ki zakonito prebivajo ali se zadržujejo na ozemlju države, za katero se uporablja navedena uredba, in ki imajo v skladu s pravom Unije pravico potovati v druge države.

| (20) | Namen okvira, ki se bo vzpostavil za namene te uredbe, bi moral biti doseči skladnost z globalnimi pobudami ali podobnimi pobudami,
  oblikovanimi skupaj s tretjimi državami, ki so tesne partnerice Evropske unije, pri čemer bi morali biti v te pobude vključeni
  SZO
  in Mednarodna organizacija civilnega letalstva
  . To bi moralo po možnosti vključevati interoperabilnost med tehnološkimi sistemi, vzpostavljenimi na svetovni ravni, in sistemi, vzpostavljenimi za namene te uredbe, da se olajša prosto gibanje znotraj Unije, vključno s sodelovanjem v infrastrukturi javnih ključev ali dvostransko izmenjavo javnih ključev. Da bi se olajšalo uveljavljanje pravice do prostega gibanja državljanov Unije, ki so bili cepljeni
  ali testirani
  v tretjih državah
  ali v čezmorskih državah in na ozemljih iz člena 355(2) PDEU ali iz njene Priloge II ali na Ferskih otokih
  , bi morala ta uredba določati priznavanje potrdil, ki jih tretje države
  ali čezmorske države in ozemlja ali ozemlje Ferski otoki
  izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so ta potrdila izdana v skladu s standardi, ki so enakovredni standardom, določenim v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(20)

Namen okvira, ki se bo vzpostavil za namene te uredbe, bi moral biti doseči skladnost z globalnimi pobudami ali podobnimi pobudami,
  oblikovanimi skupaj s tretjimi državami, ki so tesne partnerice Evropske unije, pri čemer bi morali biti v te pobude vključeni
  SZO
  in Mednarodna organizacija civilnega letalstva
  . To bi moralo po možnosti vključevati interoperabilnost med tehnološkimi sistemi, vzpostavljenimi na svetovni ravni, in sistemi, vzpostavljenimi za namene te uredbe, da se olajša prosto gibanje znotraj Unije, vključno s sodelovanjem v infrastrukturi javnih ključev ali dvostransko izmenjavo javnih ključev. Da bi se olajšalo uveljavljanje pravice do prostega gibanja državljanov Unije, ki so bili cepljeni
  ali testirani
  v tretjih državah
  ali v čezmorskih državah in na ozemljih iz člena 355(2) PDEU ali iz njene Priloge II ali na Ferskih otokih
  , bi morala ta uredba določati priznavanje potrdil, ki jih tretje države
  ali čezmorske države in ozemlja ali ozemlje Ferski otoki
  izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so ta potrdila izdana v skladu s standardi, ki so enakovredni standardom, določenim v skladu s to uredbo.

| (21) | Da bi olajšali prosto gibanje
  in da bi se lahko omejitve prostega gibanja, ki trenutno veljajo med pandemijo COVID-19, odpravile na usklajen način na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov
  ter smernic Odbora za zdravstveno varnost, Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni in Evropske agencije za zdravila
  , bi bilo treba vzpostaviti interoperabilno potrdilo o cepljenju. To potrdilo o cepljenju bi moralo biti namenjeno potrditvi, da je bil imetnik cepljen proti COVID-19 v državi članici
  , in bi moralo biti podlaga za izvzetje iz omejitev prostega gibanja
  . Potrdilo bi moralo vsebovati samo informacije, potrebne za jasno identifikacijo imetnika, in informacije o cepivu proti COVID-19 ter številko, datum in kraj cepljenja. Države članice bi morale izdati potrdila o cepljenju za osebe, ki se cepijo s cepivi, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ▌. |
| --- | --- |

(21)

Da bi olajšali prosto gibanje
  in da bi se lahko omejitve prostega gibanja, ki trenutno veljajo med pandemijo COVID-19, odpravile na usklajen način na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov
  ter smernic Odbora za zdravstveno varnost, Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni in Evropske agencije za zdravila
  , bi bilo treba vzpostaviti interoperabilno potrdilo o cepljenju. To potrdilo o cepljenju bi moralo biti namenjeno potrditvi, da je bil imetnik cepljen proti COVID-19 v državi članici
  , in bi moralo biti podlaga za izvzetje iz omejitev prostega gibanja
  . Potrdilo bi moralo vsebovati samo informacije, potrebne za jasno identifikacijo imetnika, in informacije o cepivu proti COVID-19 ter številko, datum in kraj cepljenja. Države članice bi morale izdati potrdila o cepljenju za osebe, ki se cepijo s cepivi, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ▌.

| (22) | Osebe, ki so bile cepljene pred datumom začetka uporabe te uredbe, tudi v okviru kliničnega preskušanja, bi morale prav tako imeti
  pravico
  , da pridobijo potrdilo o cepljenju proti COVID-19, ki je v skladu s to uredbo. Hkrati bi morale države članice še naprej imeti možnost, da izdajajo dokazila o cepljenju v drugih oblikah za druge namene, zlasti za zdravstvene namene. |
| --- | --- |

(22)

Osebe, ki so bile cepljene pred datumom začetka uporabe te uredbe, tudi v okviru kliničnega preskušanja, bi morale prav tako imeti
  pravico
  , da pridobijo potrdilo o cepljenju proti COVID-19, ki je v skladu s to uredbo. Hkrati bi morale države članice še naprej imeti možnost, da izdajajo dokazila o cepljenju v drugih oblikah za druge namene, zlasti za zdravstvene namene.

| (23) | V skladu z načelom nediskriminacije bi morale
  države članice ▌ta potrdila o cepljenju izdati tudi državljanom Unije in njihovim družinskim članom, ki so bili
  s cepivom proti COVID-19, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet na podlagi Uredbe (ES) št. 726/2004,
  cepljeni v tretji državi in v ta namen predložijo zanesljivo dokazilo.
  Poleg tega bi morale države članice imeti možnost, da potrdila o cepljenju izdajo tudi državljanom Unije in njihovim družinskim članom, ki so bili v tretji državi cepljeni s cepivom, ki je bilo uvrščeno na seznam cepiv za nujno uporabo SZO, in v ta namen predložijo verodostojno dokazilo. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z načelom nediskriminacije bi morale
  države članice ▌ta potrdila o cepljenju izdati tudi državljanom Unije in njihovim družinskim članom, ki so bili
  s cepivom proti COVID-19, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet na podlagi Uredbe (ES) št. 726/2004,
  cepljeni v tretji državi in v ta namen predložijo zanesljivo dokazilo.
  Poleg tega bi morale države članice imeti možnost, da potrdila o cepljenju izdajo tudi državljanom Unije in njihovim družinskim članom, ki so bili v tretji državi cepljeni s cepivom, ki je bilo uvrščeno na seznam cepiv za nujno uporabo SZO, in v ta namen predložijo verodostojno dokazilo.

| (24) | Mreža e-zdravje je 27. januarja 2021 sprejela smernice o dokazilu o cepljenju za zdravstvene namene, ki jih je posodobila 12. marca 2021 (12). Te smernice, zlasti preferenčni standardi za oznake, bi morale biti podlaga za tehnične specifikacije, sprejete za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Mreža e-zdravje je 27. januarja 2021 sprejela smernice o dokazilu o cepljenju za zdravstvene namene, ki jih je posodobila 12. marca 2021 (12). Te smernice, zlasti preferenčni standardi za oznake, bi morale biti podlaga za tehnične specifikacije, sprejete za namene te uredbe.

| (25) | Več držav članic je že zdaj izvzelo cepljene osebe iz nekaterih omejitev prostega gibanja znotraj Unije. Države članice
  bi morale
  dokazilo o cepljenju
  priznati kot podlago za
  izvzetje iz omejitev prostega gibanja, uvedenih v skladu s pravom Unije, zaradi omejevanja širjenja COVID-19, kot so zahteve za karanteno/samoosamitev ali testiranje na okužbo s SARS-CoV-2,
  in
  bi morale pod enakimi pogoji priznati tudi veljavna potrdila o cepljenju, ki jih izdajo druge države članice v skladu s to uredbo. Za to priznanje bi morali veljati enaki pogoji, kar pomeni, da bi morala na primer država članica, kadar meni, da zadostuje en sam odmerek uporabljenega cepiva, to priznati tudi imetnikom potrdila o cepljenju, na katerem je naveden en odmerek istega cepiva. Iz razlogov javnega zdravja bi bilo treba to obveznost omejiti na osebe, ki so prejele cepivo proti COVID-19, za katero je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ▌, ali cepiva, ki so bila uvrščena na seznam cepiv za nujno uporabo SZO. |
| --- | --- |

(25)

Več držav članic je že zdaj izvzelo cepljene osebe iz nekaterih omejitev prostega gibanja znotraj Unije. Države članice
  bi morale
  dokazilo o cepljenju
  priznati kot podlago za
  izvzetje iz omejitev prostega gibanja, uvedenih v skladu s pravom Unije, zaradi omejevanja širjenja COVID-19, kot so zahteve za karanteno/samoosamitev ali testiranje na okužbo s SARS-CoV-2,
  in
  bi morale pod enakimi pogoji priznati tudi veljavna potrdila o cepljenju, ki jih izdajo druge države članice v skladu s to uredbo. Za to priznanje bi morali veljati enaki pogoji, kar pomeni, da bi morala na primer država članica, kadar meni, da zadostuje en sam odmerek uporabljenega cepiva, to priznati tudi imetnikom potrdila o cepljenju, na katerem je naveden en odmerek istega cepiva. Iz razlogov javnega zdravja bi bilo treba to obveznost omejiti na osebe, ki so prejele cepivo proti COVID-19, za katero je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ▌, ali cepiva, ki so bila uvrščena na seznam cepiv za nujno uporabo SZO.

| (26) | Preprečiti je treba
  vsako (neposredno ali posredno)
  diskriminacijo oseb, ki niso cepljene, na primer iz zdravstvenih razlogov, ker niso del ciljne skupine, za katero se cepivo trenutno
  uporablja
  , ali ker še niso imele priložnosti ali so se odločile, da se ne bodo cepile
  , ali ker za določene starostne skupine, npr. za otroke, cepivo še ni na voljo
  . Zato posedovanje potrdila o cepljenju ali posedovanje potrdila o cepljenju, na katerem je navedeno določeno cepivo, ne bi smelo biti pogoj za uveljavljanje pravic do prostega gibanja ▌in ne more biti pogoj
  za prosto gibanje znotraj Unije in
  uporabo storitev čezmejnega potniškega prevoza, kot so letalski, železniški, avtobusni, trajektni
  ali drug
  prevoz. |
| --- | --- |

(26)

Preprečiti je treba
  vsako (neposredno ali posredno)
  diskriminacijo oseb, ki niso cepljene, na primer iz zdravstvenih razlogov, ker niso del ciljne skupine, za katero se cepivo trenutno
  uporablja
  , ali ker še niso imele priložnosti ali so se odločile, da se ne bodo cepile
  , ali ker za določene starostne skupine, npr. za otroke, cepivo še ni na voljo
  . Zato posedovanje potrdila o cepljenju ali posedovanje potrdila o cepljenju, na katerem je navedeno določeno cepivo, ne bi smelo biti pogoj za uveljavljanje pravic do prostega gibanja ▌in ne more biti pogoj
  za prosto gibanje znotraj Unije in
  uporabo storitev čezmejnega potniškega prevoza, kot so letalski, železniški, avtobusni, trajektni
  ali drug
  prevoz.

| (26a) | Cepiva proti COVID-19 je treba proizvajati v velikem obsegu, cenovno ugodno in jih razdeliti po vsem svetu, da so na voljo tam, kjer so potrebna, ter jih množično uporabljati v lokalnih skupnostih. [Sprememba 21/rev] |
| --- | --- |

(26a)

Cepiva proti COVID-19 je treba proizvajati v velikem obsegu, cenovno ugodno in jih razdeliti po vsem svetu, da so na voljo tam, kjer so potrebna, ter jih množično uporabljati v lokalnih skupnostih. [Sprememba 21/rev]

| (26b) | Obvladovanje pandemije COVID-19 je pogoj za socialno in gospodarsko okrevanje ter za učinkovitost prizadevanj za okrevanje. Razvoj cepiv proti COVID-19 je bistvenega pomena. Težave, povezane z resnimi kršitvami časovnih načrtov za proizvodnjo in dobavo cepiv so zelo zaskrbljujoče. [Sprememba 22/rev] |
| --- | --- |

(26b)

Obvladovanje pandemije COVID-19 je pogoj za socialno in gospodarsko okrevanje ter za učinkovitost prizadevanj za okrevanje. Razvoj cepiv proti COVID-19 je bistvenega pomena. Težave, povezane z resnimi kršitvami časovnih načrtov za proizvodnjo in dobavo cepiv so zelo zaskrbljujoče. [Sprememba 22/rev]

| (27) | Številne države članice od oseb, ki potujejo na njihovo ozemlje, zahtevajo, da pred prihodom ali po njem opravijo test na okužbo s SARS-CoV-2. Na začetku pandemije COVID-19 so se države članice običajno zanašale na polimerazno verižno reakcijo z reverzno transkriptazo (RT-PCR), ki je diagnostika s pomnoževanjem nukleinske kisline (NAAT) za COVID-19, ki jo Svetovna zdravstvena organizacija ter Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni štejeta za „zlati standard“, tj. najzanesljivejšo metodologijo za testiranje primerov in stikov (13). Ko se je pandemija razvijala, je na evropskem trgu postajala čedalje bolj dostopna nova generacija hitrejših in cenejših testov; gre za tako imenovane hitre antigenske teste, ki odkrivajo prisotnost virusnih beljakovin (antigenov) za odkrivanje aktivne okužbe. Komisija je 18. novembra 2020 sprejela Priporočilo Komisije (EU) 2020/1743 o uporabi hitrih antigenskih testov za diagnosticiranje okužbe s SARS-CoV-2 (14). |
| --- | --- |

(27)

Številne države članice od oseb, ki potujejo na njihovo ozemlje, zahtevajo, da pred prihodom ali po njem opravijo test na okužbo s SARS-CoV-2. Na začetku pandemije COVID-19 so se države članice običajno zanašale na polimerazno verižno reakcijo z reverzno transkriptazo (RT-PCR), ki je diagnostika s pomnoževanjem nukleinske kisline (NAAT) za COVID-19, ki jo Svetovna zdravstvena organizacija ter Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni štejeta za „zlati standard“, tj. najzanesljivejšo metodologijo za testiranje primerov in stikov (13). Ko se je pandemija razvijala, je na evropskem trgu postajala čedalje bolj dostopna nova generacija hitrejših in cenejših testov; gre za tako imenovane hitre antigenske teste, ki odkrivajo prisotnost virusnih beljakovin (antigenov) za odkrivanje aktivne okužbe. Komisija je 18. novembra 2020 sprejela Priporočilo Komisije (EU) 2020/1743 o uporabi hitrih antigenskih testov za diagnosticiranje okužbe s SARS-CoV-2 (14).

| (28) | Svet je 22. januarja 2021 sprejel Priporočilo Sveta 2021/C 24/01 o skupnem okviru za uporabo in validacijo hitrih antigenskih testov ter vzajemno priznavanje rezultatov testov na COVID-19 v EU (15), v katerem je določen razvoj skupnega seznama hitrih antigenskih testov na COVID-19. Na tej podlagi se je Odbor za zdravstveno varnost 18. februarja 2021 dogovoril o skupnem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, izbiri hitrih antigenskih testov, katerih rezultate bodo države članice vzajemno priznavale, in skupnem standardiziranem naboru podatkov, ki jih je treba vključiti v potrdila o rezultatih testov na COVID-19 (16). |
| --- | --- |

(28)

Svet je 22. januarja 2021 sprejel Priporočilo Sveta 2021/C 24/01 o skupnem okviru za uporabo in validacijo hitrih antigenskih testov ter vzajemno priznavanje rezultatov testov na COVID-19 v EU (15), v katerem je določen razvoj skupnega seznama hitrih antigenskih testov na COVID-19. Na tej podlagi se je Odbor za zdravstveno varnost 18. februarja 2021 dogovoril o skupnem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, izbiri hitrih antigenskih testov, katerih rezultate bodo države članice vzajemno priznavale, in skupnem standardiziranem naboru podatkov, ki jih je treba vključiti v potrdila o rezultatih testov na COVID-19 (16).

| (29) | Kljub tem skupnim prizadevanjem imajo
  osebe
  , ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, še vedno težave, ko poskušajo rezultate testov, opravljenih v eni državi članici, uporabiti v drugi. Njihove težave so pogosto povezane z jezikom, v katerem se izda rezultat testa, ▌s pomanjkanjem zaupanja v verodostojnost predloženega dokumenta
  in s stroški testov
  . |
| --- | --- |

(29)

Kljub tem skupnim prizadevanjem imajo
  osebe
  , ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, še vedno težave, ko poskušajo rezultate testov, opravljenih v eni državi članici, uporabiti v drugi. Njihove težave so pogosto povezane z jezikom, v katerem se izda rezultat testa, ▌s pomanjkanjem zaupanja v verodostojnost predloženega dokumenta
  in s stroški testov
  .

| (30) | Za izboljšanje priznavanja rezultatov testov, opravljenih v drugi državi članici, ko se ti rezultati predložijo za namene uveljavljanja pravice do prostega gibanja, bi bilo treba uvesti interoperabilno potrdilo o testu, ki bi vsebovalo
  le nujno
  potrebne informacije za jasno identifikacijo imetnika ter vrsto, datum in rezultat testa na okužbo s SARS-CoV-2. Za zagotovitev zanesljivosti rezultatov testa bi se morala potrdila o testu na podlagi te uredbe izdajati samo za rezultate testov NAAT in hitrih antigenskih testov s seznama, sestavljenega na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01. Podlaga za tehnične specifikacije, sprejete za namene te uredbe, bi moral biti skupni standardizirani nabor podatkov, ki se jih vključi v potrdila o rezultatih testov na COVID-19, o katerih se je dogovoril Odbor za zdravstveno varnost na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01, zlasti preferenčni standardi za oznake. |
| --- | --- |

(30)

Za izboljšanje priznavanja rezultatov testov, opravljenih v drugi državi članici, ko se ti rezultati predložijo za namene uveljavljanja pravice do prostega gibanja, bi bilo treba uvesti interoperabilno potrdilo o testu, ki bi vsebovalo
  le nujno
  potrebne informacije za jasno identifikacijo imetnika ter vrsto, datum in rezultat testa na okužbo s SARS-CoV-2. Za zagotovitev zanesljivosti rezultatov testa bi se morala potrdila o testu na podlagi te uredbe izdajati samo za rezultate testov NAAT in hitrih antigenskih testov s seznama, sestavljenega na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01. Podlaga za tehnične specifikacije, sprejete za namene te uredbe, bi moral biti skupni standardizirani nabor podatkov, ki se jih vključi v potrdila o rezultatih testov na COVID-19, o katerih se je dogovoril Odbor za zdravstveno varnost na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01, zlasti preferenčni standardi za oznake.

| (31) | Države članice, ki zahtevajo dokazilo o testu na okužbo s SARS-CoV-2
  kot podlago za izvzetje iz
  omejitev prostega gibanja, uvedenih za omejitev širjenja COVID-19, bi morale priznavati potrdila o testih, ki jih države članice izdajo v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(31)

Države članice, ki zahtevajo dokazilo o testu na okužbo s SARS-CoV-2
  kot podlago za izvzetje iz
  omejitev prostega gibanja, uvedenih za omejitev širjenja COVID-19, bi morale priznavati potrdila o testih, ki jih države članice izdajo v skladu s to uredbo.

| (31a) | Protitelesa za virus SARS-CoV-2 nastanejo bodisi po naravni okužbi – ki ji sledi klinična bolezen ali ne – bodisi po cepljenju. Medtem ko še nimamo zanesljivih podatkov o obstojnosti teh protiteles po cepljenju, obstajajo številni dokazi, da se naravno nastala protitelesa zaznajo še več mesecev po okužbi. S testiranjem na protitelesa tako lahko identificiramo osebe, ki so bile predhodno okužene in ki so morda razvile imunski odziv ter za katere je zato zelo malo verjetno, da se bodo ponovno okužile ali da bodo okužile druge. |
| --- | --- |

(31a)

Protitelesa za virus SARS-CoV-2 nastanejo bodisi po naravni okužbi – ki ji sledi klinična bolezen ali ne – bodisi po cepljenju. Medtem ko še nimamo zanesljivih podatkov o obstojnosti teh protiteles po cepljenju, obstajajo številni dokazi, da se naravno nastala protitelesa zaznajo še več mesecev po okužbi. S testiranjem na protitelesa tako lahko identificiramo osebe, ki so bile predhodno okužene in ki so morda razvile imunski odziv ter za katere je zato zelo malo verjetno, da se bodo ponovno okužile ali da bodo okužile druge.

| (32) | Glede na obstoječe dokaze je lahko test oseb, ki so prebolele COVID-19, na SARS-CoV-2 določen čas po nastopu simptomov še vedno pozitiven (17). Če se od teh oseb zahteva, da za uveljavljanje pravice do prostega gibanja prej opravijo test, jim lahko to dejansko prepreči potovanje, čeprav niso več kužne. Za olajšanje prostega gibanja in zagotovitev, da se lahko omejitve prostega gibanja, ki trenutno veljajo med pandemijo COVID-19, odpravijo na usklajen način na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov, bi bilo treba uvesti interoperabilno potrdilo o preboleli bolezni, ki bi vsebovalo potrebne informacije za jasno identifikacijo zadevne osebe in datum predhodnega pozitivnega testa na okužbo s SARS-CoV-2. ▌Po navedbah Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni nedavni dokazi kažejo, da kljub trosenju živih virusov SARS-CoV-2 med desetim in dvajsetim dnevom po nastopu simptomov prepričljive epidemiološke študije niso pokazale nadaljnjega prenašanja bolezni po desetem dnevu.
  Ne glede na to bi se moralo še vedno uporabljati previdnostno načelo.
  Komisijo bi bilo treba pooblastiti za spremembo
  obdobja veljavnosti, začetka in konca obdobja,
  na podlagi smernic Odbora za zdravstveno varnost ali ECDC, ki podrobno preučuje dokazno podlago za trajanje pridobljene imunosti po preboleli bolezni.
  Poleg tega bi morali imeti posamezniki, če so asimptomatski, možnost opravljanja zelo specifičnega testa za odkrivanje protiteles za koničasti protein. |
| --- | --- |

(32)

Glede na obstoječe dokaze je lahko test oseb, ki so prebolele COVID-19, na SARS-CoV-2 določen čas po nastopu simptomov še vedno pozitiven (17). Če se od teh oseb zahteva, da za uveljavljanje pravice do prostega gibanja prej opravijo test, jim lahko to dejansko prepreči potovanje, čeprav niso več kužne. Za olajšanje prostega gibanja in zagotovitev, da se lahko omejitve prostega gibanja, ki trenutno veljajo med pandemijo COVID-19, odpravijo na usklajen način na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov, bi bilo treba uvesti interoperabilno potrdilo o preboleli bolezni, ki bi vsebovalo potrebne informacije za jasno identifikacijo zadevne osebe in datum predhodnega pozitivnega testa na okužbo s SARS-CoV-2. ▌Po navedbah Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni nedavni dokazi kažejo, da kljub trosenju živih virusov SARS-CoV-2 med desetim in dvajsetim dnevom po nastopu simptomov prepričljive epidemiološke študije niso pokazale nadaljnjega prenašanja bolezni po desetem dnevu.
  Ne glede na to bi se moralo še vedno uporabljati previdnostno načelo.
  Komisijo bi bilo treba pooblastiti za spremembo
  obdobja veljavnosti, začetka in konca obdobja,
  na podlagi smernic Odbora za zdravstveno varnost ali ECDC, ki podrobno preučuje dokazno podlago za trajanje pridobljene imunosti po preboleli bolezni.
  Poleg tega bi morali imeti posamezniki, če so asimptomatski, možnost opravljanja zelo specifičnega testa za odkrivanje protiteles za koničasti protein.

| (33) | Že zdaj je več držav članic iz nekaterih omejitev prostega gibanja znotraj Unije izvzelo osebe, ki so bolezen prebolele.
  Države
  članice
  bi morale priznati
  dokazilo o preboleli bolezni, da bi omogočile izvzetje iz omejitev prostega gibanja, uvedenih v skladu s pravom Unije, zaradi omejevanja širjenja SARS-CoV-2, kot so zahteve po karanteni/samoosamitvi ali testiranju na okužbo s SARS-CoV-2,
  in
  pod enakimi pogoji priznati tudi veljavna potrdila o preboleli bolezni, ki jih izdajo druge države članice v skladu s to uredbo. Mreža e-zdravje v sodelovanju z Odborom za zdravstveno varnost pripravlja tudi smernice o potrdilih o preboleli bolezni in ustreznih naborih podatkov. |
| --- | --- |

(33)

Že zdaj je več držav članic iz nekaterih omejitev prostega gibanja znotraj Unije izvzelo osebe, ki so bolezen prebolele.
  Države
  članice
  bi morale priznati
  dokazilo o preboleli bolezni, da bi omogočile izvzetje iz omejitev prostega gibanja, uvedenih v skladu s pravom Unije, zaradi omejevanja širjenja SARS-CoV-2, kot so zahteve po karanteni/samoosamitvi ali testiranju na okužbo s SARS-CoV-2,
  in
  pod enakimi pogoji priznati tudi veljavna potrdila o preboleli bolezni, ki jih izdajo druge države članice v skladu s to uredbo. Mreža e-zdravje v sodelovanju z Odborom za zdravstveno varnost pripravlja tudi smernice o potrdilih o preboleli bolezni in ustreznih naborih podatkov.

| (34) | Da bi Komisija lahko hitro oblikovala skupno stališče, bi morala imeti možnost, da zaprosi Odbor za zdravstveno varnost, ustanovljen s členom 17 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), naj izda smernice o razpoložljivih znanstvenih dokazih o učinkih zdravstvenih dogodkov, dokumentiranih v potrdilih, uvedenih v skladu s to uredbo, vključno z učinkovitostjo in trajanjem imunosti, ki jo zagotavljajo cepiva proti COVID-19, o tem, ali cepiva preprečujejo asimptomatsko okužbo in prenos virusa, o položaju oseb, ki so prebolele bolezen, in o učinkih novih različic virusa SARS-CoV-2 na cepljene osebe in na osebe, ki so že bile okužene.
  Na podlagi teh informacij bi lahko osnovali priporočila Sveta, da bi omogočili usklajen pristop za odpravo omejitev prostega gibanja imetnikov potrdil. |
| --- | --- |

(34)

Da bi Komisija lahko hitro oblikovala skupno stališče, bi morala imeti možnost, da zaprosi Odbor za zdravstveno varnost, ustanovljen s členom 17 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), naj izda smernice o razpoložljivih znanstvenih dokazih o učinkih zdravstvenih dogodkov, dokumentiranih v potrdilih, uvedenih v skladu s to uredbo, vključno z učinkovitostjo in trajanjem imunosti, ki jo zagotavljajo cepiva proti COVID-19, o tem, ali cepiva preprečujejo asimptomatsko okužbo in prenos virusa, o položaju oseb, ki so prebolele bolezen, in o učinkih novih različic virusa SARS-CoV-2 na cepljene osebe in na osebe, ki so že bile okužene.
  Na podlagi teh informacij bi lahko osnovali priporočila Sveta, da bi omogočili usklajen pristop za odpravo omejitev prostega gibanja imetnikov potrdil.

| (35) | Za zagotovitev enotnih pogojev uvedbe potrdil okvira zaupanja v skladu s to uredbo bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19). |
| --- | --- |

(35)

Za zagotovitev enotnih pogojev uvedbe potrdil okvira zaupanja v skladu s to uredbo bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

| (36) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, če je to potrebno iz skrajno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za izdajo interoperabilnih potrdil, ali če so na voljo novi znanstveni dokazi. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, če je to potrebno iz skrajno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za izdajo interoperabilnih potrdil, ali če so na voljo novi znanstveni dokazi.

| (37) | Za obdelavo osebnih podatkov pri izvajanju te uredbe, se uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (20). Ta uredba vzpostavlja pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 6(1)(c) in člena 9(2)(g) Uredbe (EU) 2016/679, ki je potrebna za izdajanje in preverjanje interoperabilnih potrdil iz te uredbe.
  Uredba
  ne ureja obdelave osebnih podatkov v zvezi z dokumentacijo o cepljenju, testiranju ali preboleli bolezni za druge namene, na primer za namene farmakovigilance ali vodenja posameznih osebnih zdravstvenih evidenc. Pravna podlaga za obdelavo za druge namene mora biti določena v nacionalnem pravu, ki mora biti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(37)

Za obdelavo osebnih podatkov pri izvajanju te uredbe, se uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (20). Ta uredba vzpostavlja pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 6(1)(c) in člena 9(2)(g) Uredbe (EU) 2016/679, ki je potrebna za izdajanje in preverjanje interoperabilnih potrdil iz te uredbe.
  Uredba
  ne ureja obdelave osebnih podatkov v zvezi z dokumentacijo o cepljenju, testiranju ali preboleli bolezni za druge namene, na primer za namene farmakovigilance ali vodenja posameznih osebnih zdravstvenih evidenc. Pravna podlaga za obdelavo za druge namene mora biti določena v nacionalnem pravu, ki mora biti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu podatkov.

| (38) | V skladu z načelom najmanjšega obsega osebnih podatkov bi morala potrdila vsebovati le osebne podatke,
  ki so nujno potrebni
  za lažje uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji med pandemijo COVID-19. V tej uredbi bi bilo treba določiti posebne kategorije osebnih podatkov in podatkovnih polj, ki jih je treba vključiti v potrdila. |
| --- | --- |

(38)

V skladu z načelom najmanjšega obsega osebnih podatkov bi morala potrdila vsebovati le osebne podatke,
  ki so nujno potrebni
  za lažje uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji med pandemijo COVID-19. V tej uredbi bi bilo treba določiti posebne kategorije osebnih podatkov in podatkovnih polj, ki jih je treba vključiti v potrdila.

| (39) | Za namene te uredbe osebnih podatkov ni treba prenašati/izmenjevati prek meja ▌.
  V skladu s pristopom infrastrukture javnih ključev je treba le javne ključe izdajateljev prenesti ali do njih dostopati čezmejno, kar bo zagotovljeno s portalom za interoperabilnost, ki ga vzpostavi in vzdržuje Komisija.
  Zlasti bi
  moralo potrdilo skupaj z javnim ključem izdajatelja
  omogočati preverjanje verodostojnosti
  in celovitosti
  potrdila
  ter odkrivanje goljufij
  .
  V skladu z načelom privzetega varstva podatkov bi bilo treba uporabljati tehnike preverjanja, ki ne zahtevajo prenosa osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(39)

Za namene te uredbe osebnih podatkov ni treba prenašati/izmenjevati prek meja ▌.
  V skladu s pristopom infrastrukture javnih ključev je treba le javne ključe izdajateljev prenesti ali do njih dostopati čezmejno, kar bo zagotovljeno s portalom za interoperabilnost, ki ga vzpostavi in vzdržuje Komisija.
  Zlasti bi
  moralo potrdilo skupaj z javnim ključem izdajatelja
  omogočati preverjanje verodostojnosti
  in celovitosti
  potrdila
  ter odkrivanje goljufij
  .
  V skladu z načelom privzetega varstva podatkov bi bilo treba uporabljati tehnike preverjanja, ki ne zahtevajo prenosa osebnih podatkov.

| (40) | Ta uredba
  prepoveduje hrambo
  osebnih podatkov, ki jih s potrdila pridobijo ciljna država članica potovanja ali izvajalci storitev čezmejnega potniškega prevoza ▌.
  Ta uredba ne ustvarja pravne podlage za vzpostavitev repozitorija podatkovne zbirke na ravni držav članic ali Unije ali prek digitalne infrastrukture okvira zaupanja. |
| --- | --- |

(40)

Ta uredba
  prepoveduje hrambo
  osebnih podatkov, ki jih s potrdila pridobijo ciljna država članica potovanja ali izvajalci storitev čezmejnega potniškega prevoza ▌.
  Ta uredba ne ustvarja pravne podlage za vzpostavitev repozitorija podatkovne zbirke na ravni držav članic ali Unije ali prek digitalne infrastrukture okvira zaupanja.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (41a) | Jasna, celovita in pravočasna komunikacija z javnostjo o izdaji, uporabi in sprejemanju posameznih vrst potrdil v sklopu potrdil EU o COVID-19 je bistvena, če želimo zagotoviti predvidljivost potovanj in pravno varnost. Komisija bi morala podpreti prizadevanja držav članic v zvezi s tem, na primer z zagotavljanjem informacij, ki jih posredujejo države članice, na spletni platformi „Re-open EU“. |
| --- | --- |

(41a)

Jasna, celovita in pravočasna komunikacija z javnostjo o izdaji, uporabi in sprejemanju posameznih vrst potrdil v sklopu potrdil EU o COVID-19 je bistvena, če želimo zagotoviti predvidljivost potovanj in pravno varnost. Komisija bi morala podpreti prizadevanja držav članic v zvezi s tem, na primer z zagotavljanjem informacij, ki jih posredujejo države članice, na spletni platformi „Re-open EU“.

| (42) | V skladu s Priporočilom (EU) 2020/1475 bi bilo treba vse omejitve prostega gibanja oseb znotraj Unije, uvedene za omejitev širjenja virusa SARS-CoV-2, odpraviti takoj, ko epidemiološke razmere to omogočajo. To velja tudi za obveznosti predložitve dokumentov, razen tistih, ki jih zahteva pravo Unije, zlasti Direktiva 2004/38/ES, kot so potrdila iz te uredbe. ▌ |
| --- | --- |

(42)

V skladu s Priporočilom (EU) 2020/1475 bi bilo treba vse omejitve prostega gibanja oseb znotraj Unije, uvedene za omejitev širjenja virusa SARS-CoV-2, odpraviti takoj, ko epidemiološke razmere to omogočajo. To velja tudi za obveznosti predložitve dokumentov, razen tistih, ki jih zahteva pravo Unije, zlasti Direktiva 2004/38/ES, kot so potrdila iz te uredbe. ▌

| (43) | Ta uredba bi se morala začeti uporabljati v 12 mesecih od datuma začetka njene veljavnosti. Štiri mesece po datumu začetka veljavnosti te uredbe in najpozneje tri mesece pred koncem njene uporabe bi morala
  Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti
  poročilo
  o uporabi te uredbe, tudi o njenem vplivu na prosto gibanje, temeljne pravice in varstvo osebnih podatkov, oceno najnovejših tehnologij cepiv in testiranja ter o uporabi potrdila EU o COVID-19 v državah članicah za namene, ki so predvideni v nacionalni zakonodaji, ne pa v tej uredbi. |
| --- | --- |

(43)

Ta uredba bi se morala začeti uporabljati v 12 mesecih od datuma začetka njene veljavnosti. Štiri mesece po datumu začetka veljavnosti te uredbe in najpozneje tri mesece pred koncem njene uporabe bi morala
  Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti
  poročilo
  o uporabi te uredbe, tudi o njenem vplivu na prosto gibanje, temeljne pravice in varstvo osebnih podatkov, oceno najnovejših tehnologij cepiv in testiranja ter o uporabi potrdila EU o COVID-19 v državah članicah za namene, ki so predvideni v nacionalni zakonodaji, ne pa v tej uredbi.

| (44) | Da bi upoštevali epidemiološke razmere in napredek pri zajezitvi pandemije COVID-19 ter zagotovili interoperabilnost z mednarodnimi standardi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z uporabo nekaterih členov te uredbe ▌. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (21). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(44)

Da bi upoštevali epidemiološke razmere in napredek pri zajezitvi pandemije COVID-19 ter zagotovili interoperabilnost z mednarodnimi standardi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z uporabo nekaterih členov te uredbe ▌. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (21). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (45) | Ker ciljev te uredbe, to je olajšati prosto gibanje v Uniji med pandemijo COVID-19 z uvedbo interoperabilnih potrdil o imetnikovem statusu glede cepljenja, testa in prebolele bolezni, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(45)

Ker ciljev te uredbe, to je olajšati prosto gibanje v Uniji med pandemijo COVID-19 z uvedbo interoperabilnih potrdil o imetnikovem statusu glede cepljenja, testa in prebolele bolezni, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (46) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravico do enakosti pred zakonom in prepovedjo diskriminacije, pravico do prostega gibanja in pravico do učinkovitega pravnega sredstva. Države članice bi morale pri izvajanju te uredbe spoštovati Listino. |
| --- | --- |

(46)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravico do enakosti pred zakonom in prepovedjo diskriminacije, pravico do prostega gibanja in pravico do učinkovitega pravnega sredstva. Države članice bi morale pri izvajanju te uredbe spoštovati Listino.

| (46a) | Če se države članice odločijo, da bodo na nacionalni ravni nacionalna digitalna potrdila zahtevale za druge namene in ne zgolj za prosto gibanje, bi morala biti ta potrdila interoperabilna s potrdilom EU o COVID-19 in spoštovati njegova varovala, kot so opredeljena v tej uredbi, predvsem da se prepreči diskriminacija med različnimi državljanstvi in med različnimi potrdili ter zagotovi uporaba visokih standardov varstva podatkov in prepreči fragmentacija. |
| --- | --- |

(46a)

Če se države članice odločijo, da bodo na nacionalni ravni nacionalna digitalna potrdila zahtevale za druge namene in ne zgolj za prosto gibanje, bi morala biti ta potrdila interoperabilna s potrdilom EU o COVID-19 in spoštovati njegova varovala, kot so opredeljena v tej uredbi, predvsem da se prepreči diskriminacija med različnimi državljanstvi in med različnimi potrdili ter zagotovi uporaba visokih standardov varstva podatkov in prepreči fragmentacija.

| (46b) | Države članice ne bi smele uvesti omejitev dostopa do javnih storitev za tiste, ki nimajo potrdil iz te uredbe. |
| --- | --- |

(46b)

Države članice ne bi smele uvesti omejitev dostopa do javnih storitev za tiste, ki nimajo potrdil iz te uredbe.

| (46c) | Seznam vseh subjektov, za katere se predvideva, da bodo delovali kot upravljavci, obdelovalci in prejemniki podatkov v tej državi, se objavi v enem mesecu od datuma začetka veljavnosti te uredbe, da bi državljani Unije, ki uporabljajo potrdilo EU o COVID-19, vedeli, na kateri subjekt se lahko obrnejo za uveljavljanje svojih pravic do varstva podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, tudi in predvsem pravice do preglednih informacij o tem, kako se pri obdelavi osebnih podatkov uveljavljajo pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

(46c)

Seznam vseh subjektov, za katere se predvideva, da bodo delovali kot upravljavci, obdelovalci in prejemniki podatkov v tej državi, se objavi v enem mesecu od datuma začetka veljavnosti te uredbe, da bi državljani Unije, ki uporabljajo potrdilo EU o COVID-19, vedeli, na kateri subjekt se lahko obrnejo za uveljavljanje svojih pravic do varstva podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, tudi in predvsem pravice do preglednih informacij o tem, kako se pri obdelavi osebnih podatkov uveljavljajo pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

| (47) | Na podlagi člena 42(2) Uredbe (EU) 2018/1725 (22) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov
  in Evropskim odborom za varstvo podatkov
   –, |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi člena 42(2) Uredbe (EU) 2018/1725 (22) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov
  in Evropskim odborom za varstvo podatkov
   –,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju proti COVID-19, testu nanj in o preboleli bolezni, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (v nadaljnjem besedilu:
  potrdilo EU o COVID-19
  ).

Uredba daje pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov, potrebnih za izdajo takih potrdil, ter za obdelavo informacij, potrebnih za potrditev in preverjanje njihove verodostojnosti in veljavnosti
  ob doslednem upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679
  .

Uredbe ni mogoče razlagati v smislu, da določa neposredno ali posredno pravico ali obveznost oseb, da se cepijo. [Sprememba 9]

Uredba ne uvaja ali določa dodatnih formalnosti ali zahtev za uveljavljanje pravice do prostega gibanja ali pravice do vstopa na ozemlje držav članic v skladu z Direktivo 2004/38/ES in Uredbo (EU) 2016/399.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „imetnik“ pomeni
  osebo
  , ki
  ji
  je bilo izdano interoperabilno potrdilo, ki vsebuje informacije o njihovem cepljenju, testu in/ali preboleli bolezni v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(1)

„imetnik“ pomeni
  osebo
  , ki
  ji
  je bilo izdano interoperabilno potrdilo, ki vsebuje informacije o njihovem cepljenju, testu in/ali preboleli bolezni v skladu s to uredbo;

| (2) | „
  potrdilo EU o COVID-19
  “ pomeni interoperabilno potrdilo, ki vsebuje informacije o statusu glede cepljenja, testiranja in/ali prebolele bolezni imetnika in se izda v okviru pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

(2)

„
  potrdilo EU o COVID-19
  “ pomeni interoperabilno potrdilo, ki vsebuje informacije o statusu glede cepljenja, testiranja in/ali prebolele bolezni imetnika in se izda v okviru pandemije COVID-19;

| (3) | „cepivo proti COVID-19“ pomeni imunološko zdravilo, ki je indicirano za aktivno imunizacijo
  proti akutnemu respiratornemu sindromu koronavirusa 2 (SARS-CoV-2), ki povzroča
  COVID-19; |
| --- | --- |

(3)

„cepivo proti COVID-19“ pomeni imunološko zdravilo, ki je indicirano za aktivno imunizacijo
  proti akutnemu respiratornemu sindromu koronavirusa 2 (SARS-CoV-2), ki povzroča
  COVID-19;

| (4) | „test NAAT“ pomeni molekularni test za dokaz prisotnosti pomnožene nukleinske kisline, kot so polimerazna verižna reakcija z reverzno transkriptazo (RT-PCR), z zanko posredovano izotermno pomnoževanje (LAMP) in pomnoževanje s transkripcijo (TMA), ki se uporabljajo za odkrivanje prisotnosti ribonukleinske kisline SARS-CoV-2 (RNK); |
| --- | --- |

(4)

„test NAAT“ pomeni molekularni test za dokaz prisotnosti pomnožene nukleinske kisline, kot so polimerazna verižna reakcija z reverzno transkriptazo (RT-PCR), z zanko posredovano izotermno pomnoževanje (LAMP) in pomnoževanje s transkripcijo (TMA), ki se uporabljajo za odkrivanje prisotnosti ribonukleinske kisline SARS-CoV-2 (RNK);

| (5) | „hitri antigenski test“ pomeni metodo testiranja, ki temelji na detekciji virusnih beljakovin (antigenov) z imunološkim preskusom na podlagi lateralnega vleka, ki pokaže rezultate v manj kot 30 minutah
  in ga opravi usposobljen zdravstveni delavec ali drug usposobljen izvajalec
  ; |
| --- | --- |

(5)

„hitri antigenski test“ pomeni metodo testiranja, ki temelji na detekciji virusnih beljakovin (antigenov) z imunološkim preskusom na podlagi lateralnega vleka, ki pokaže rezultate v manj kot 30 minutah
  in ga opravi usposobljen zdravstveni delavec ali drug usposobljen izvajalec
  ;

| (5a) | „serološki test ali test na protitelesa“ pomeni laboratorijski test, opravljen na vzorcih krvi (serum, plazma ali polna kri), katerega namen je odkriti, ali ima oseba protitelesa za SARS-CoV-2, kar kaže, da je bil imetnik izpostavljen SARS-CoV-2 in da je razvil protitelesa, ne glede na to, ali je imel simptome ali ne; |
| --- | --- |

(5a)

„serološki test ali test na protitelesa“ pomeni laboratorijski test, opravljen na vzorcih krvi (serum, plazma ali polna kri), katerega namen je odkriti, ali ima oseba protitelesa za SARS-CoV-2, kar kaže, da je bil imetnik izpostavljen SARS-CoV-2 in da je razvil protitelesa, ne glede na to, ali je imel simptome ali ne;

| (6) | „interoperabilnost“ pomeni zmožnost sistemov preverjanja v državi članici za uporabo podatkov, ki jih kodira druga država članica; |
| --- | --- |

(6)

„interoperabilnost“ pomeni zmožnost sistemov preverjanja v državi članici za uporabo podatkov, ki jih kodira druga država članica;

| (7) | „črtna koda“ pomeni metodo shranjevanja in predstavitve podatkov v vizualni, strojno berljivi obliki; |
| --- | --- |

(7)

„črtna koda“ pomeni metodo shranjevanja in predstavitve podatkov v vizualni, strojno berljivi obliki;

| (8) | „elektronski žig“ pomeni
  „napredni elektronski žig“, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
   (23), ki je priložen podatkom v elektronski obliki
  in
  je z njimi logično povezan, da se zajamčita izvor in celovitost povezanih podatkov; |
| --- | --- |

(8)

„elektronski žig“ pomeni
  „napredni elektronski žig“, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
   (23), ki je priložen podatkom v elektronski obliki
  in
  je z njimi logično povezan, da se zajamčita izvor in celovitost povezanih podatkov;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | „okvir zaupanja“ pomeni pravila, politike, specifikacije, protokole, oblike zapisa podatkov in digitalno infrastrukturo, ki urejajo in omogočajo zanesljivo in varno izdajanje in preverjanje potrdil, da se zagotovi verodostojnost potrdil s potrditvijo njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti, ▌z ▌uporabo elektronskih žigov. |
| --- | --- |

(10)

„okvir zaupanja“ pomeni pravila, politike, specifikacije, protokole, oblike zapisa podatkov in digitalno infrastrukturo, ki urejajo in omogočajo zanesljivo in varno izdajanje in preverjanje potrdil, da se zagotovi verodostojnost potrdil s potrditvijo njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti, ▌z ▌uporabo elektronskih žigov.

Člen 3

Potrdilo

  EU o COVID-19

1.   Interoperabilno ▌potrdilo
  EU o COVID-19 brez poseganja v člen 22 Uredbe (EU) 2016/399
  omogoča izdajanje in čezmejno preverjanje in priznavanje katerega koli od naslednjih potrdil:

| (a) | potrdilo, da je bil imetnik cepljen proti COVID-19 v državi članici, ki je izdala potrdilo (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o cepljenju); |
| --- | --- |

(a)

potrdilo, da je bil imetnik cepljen proti COVID-19 v državi članici, ki je izdala potrdilo (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o cepljenju);

| (b) | potrdilo z navedbo imetnikovega rezultata
  , vrste
  in datuma testa NAAT ali hitrega antigenskega testa, navedenega na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, pripravljenem na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01 (24) (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o testu); |
| --- | --- |

(b)

potrdilo z navedbo imetnikovega rezultata
  , vrste
  in datuma testa NAAT ali hitrega antigenskega testa, navedenega na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, pripravljenem na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01 (24) (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o testu);

| (c) | potrdilo, da je imetnik prebolel okužbo s SARS-CoV-2, potem ko je bil pozitiven na testu NAAT
  , ali potrdilo o imunskem odzivu na SARS-CoV-2, dokazanem s serološkim testom ali testom na protitelesa, vključno z datumom prvega pozitivnega NAAT testa ali datumom serološkega testiranja na protitelesa za SARS-CoV-2
  (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o preboleli bolezni); |
| --- | --- |

(c)

potrdilo, da je imetnik prebolel okužbo s SARS-CoV-2, potem ko je bil pozitiven na testu NAAT
  , ali potrdilo o imunskem odzivu na SARS-CoV-2, dokazanem s serološkim testom ali testom na protitelesa, vključno z datumom prvega pozitivnega NAAT testa ali datumom serološkega testiranja na protitelesa za SARS-CoV-2
  (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o preboleli bolezni);

Komisija objavi seznam hitrih antigenskih testov za COVID-19 na podlagi Priporočila Sveta 2021/C 24/01, vključno z morebitnimi posodobitvami.

2.   Države članice potrdila iz odstavka 1 izdajo v digitalni
  in
  papirni obliki ▌.
  Prihodnji imetniki imajo pravico izbrati format potrdila.
  Potrdila, ki jih izdajo države članice,
  so prijazna za uporabo in
  vsebujejo interoperabilno črtno kodo, ki omogoča preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdila. Črtna koda mora biti v skladu s tehničnimi specifikacijami, določenimi v skladu s členom 8. Informacije, ki jih vsebujejo potrdila, morajo biti prikazane tudi v človeku berljivi obliki in
  biti dostopne za invalide ter
  morajo biti vsaj v uradnem jeziku ali jezikih države članice izdajateljice in angleščini. [Sprememba 15]

3.   Potrdilo iz odstavka 1 se izda brezplačno. Imetnik ima pravico zahtevati izdajo novega potrdila, če osebni podatki na potrdilu niso ali niso več točni ali posodobljeni
  , tudi glede cepljenja, testiranja ali prebolele bolezni imetnika potrdila,
  ali če imetniku potrdilo ni več na voljo.

3a.
     
  Potrdilo vsebuje naslednje besedilo: „To potrdilo ni potna listina. Znanstveni dokazi o cepljenju, testiranju in okrevanju zaradi COVID-19 se spreminjajo, tudi zaradi novih različic virusa, ki vzbujajo zaskrbljenost. Pred potovanjem preverite veljavne javnozdravstvene ukrepe in s tem povezane omejitve, ki se uporabljajo v namembnem kraju“

Država članica za namene te uredbe imetniku zagotovi jasne, celovite in pravočasne informacije o uporabi potrdila o cepljenju, potrdila o testu in/ali potrdila o preboleli bolezni.

3b.
     
  Potrdilo EU o COVID-19 ni predpogoj za uveljavljanje pravice do prostega gibanja.

3c.
     
  Zaradi izdajanja potrdil iz odstavka 1 ne sme prihajati do različne obravnave in diskriminacije na podlagi statusa cepljenja ali posebnega potrdila iz členov 5, 6 in 7. Države članice zagotovijo, univerzalne, dostopne, pravočasne in brezplačne možnosti testiranja, da bi zagotovile pravico do prostega gibanja znotraj EU brez diskriminacije na podlagi ekonomskih ali finančnih.

4.   Izdaja potrdil iz odstavka 1 ne vpliva na veljavnost drugih dokazil o cepljenju, testih ali preboleli bolezni, izdanih pred začetkom uporabe te uredbe ali za druge, zlasti zdravstvene namene.

4a.
     
  Prometna vozlišča Unije, kot so letališča, pristanišča ter železniške in avtobusne postaje, kjer se potrdila iz odstavka 1 preverjajo, za to preverjanje uporabljajo standardizirana in enotna merila in postopke, ki temeljijo na smernicah, ki jih pripravi Komisija.

5.   Če Komisija sprejme izvedbeni akt v skladu z drugim pododstavkom, se potrdila, ki jih v skladu s to uredbo izda tretja država, s katero so Evropska unija in njene države članice sklenile sporazum o prostem gibanju oseb, ki pogodbenicam omogoča nediskriminatorno omejitev takega prostega gibanja iz razlogov javnega zdravja in ki ne vsebuje mehanizma za vključitev aktov Evropske unije, priznajo pod pogoji iz člena 5(5).

Komisija oceni, ali takšna tretja država izdaja potrdila v skladu s to uredbo, in je dala uradna zagotovila, da bo priznala potrdila, ki jih izdajo države članice. V tem primeru sprejme izvedbeni akt v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).

6.   Komisija ▌zaprosi Odbor za zdravstveno varnost, ustanovljen s členom 17 Sklepa št. 1082/2013/EU
  , Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni in Evropsko agencijo za zdravila
  , da
  izdajo
  smernice o razpoložljivih znanstvenih dokazih o učinkih zdravstvenih dogodkov, dokumentiranih v potrdilih iz odstavka 1.

6a.
     
  Države članice zagotovijo dovolj sredstev za izvajanje te uredbe, tudi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon goljufij in nezakonitih praks v zvezi z izdajo in uporabo potrdila EU o COVID-19.

Člen 4

Okvir zaupanja potrdila

  EU o COVID-19

1.   Komisija in države članice vzpostavijo in vzdržujejo digitalno infrastrukturo okvira zaupanja, ki omogoča varno izdajanje in preverjanje potrdil iz člena 3.

2.   Okvir zaupanja, kadar je to mogoče, zagotavlja interoperabilnost s tehnološkimi sistemi, vzpostavljenimi na mednarodni ravni.

3.   Če Komisija sprejme izvedbeni akt v skladu z drugim pododstavkom, se potrdila, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom
  ter državljanom ali rezidentom Andore, Monaka, San Marina in Vatikana/Svetega sedeža
  v skladu z mednarodnim standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim na podlagi te uredbe, in ki omogočajo preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdila ter vsebujejo podatke iz Priloge, obravnavajo kot potrdila, ki jih izdajo države članice v skladu s to uredbo, da se imetnikom olajša uveljavljanje njihove pravice do prostega gibanja v Evropski uniji. Za namene tega pododstavka države članice potrdila o cepljenju, ki jih izdajo tretje države, priznajo pod pogoji iz člena 5(5).

Komisija oceni, ali potrdila, ki jih izda tretja država, izpolnjujejo pogoje iz tega odstavka. V tem primeru sprejme izvedbeni akt v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).
  Komisija vodi tudi javno dostopno evidenco tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje za izdajo potrdil v smislu te uredbe.

Člen 5

Potrdilo o cepljenju

1.   Vsaka država članica osebi, cepljeni s cepivom proti COVID-19,
  samodejno
  izda potrdilo o cepljenju iz člena 3(1)(a) ▌.

2.   Na potrdilu o cepljenju so naslednje kategorije osebnih podatkov:

| (a) | identifikacija imetnika; |
| --- | --- |

(a)

identifikacija imetnika;

| (b) | informacije o uporabljenem cepivu kot zdravilu
  ter informacije o številu odmerkov in datumi
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o uporabljenem cepivu kot zdravilu
  ter informacije o številu odmerkov in datumi
  ;

| (c) | metapodatki na potrdilu, kot
  je podatek o izdajatelju
  potrdila ▌. |
| --- | --- |

(c)

metapodatki na potrdilu, kot
  je podatek o izdajatelju
  potrdila ▌.

Osebni podatki na potrdilu o cepljenju se navedejo v skladu s posebnimi podatkovnimi polji iz točke 1 Priloge.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 11 za spremembo točke 1 Priloge
  s spreminjanjem ali črtanjem podatkovnih polj ali
  z dodajanjem podatkovnih polj
  , ki spadajo v
  kategorijo osebnih podatkov iz
  točk (b) in (c)
  tega odstavka.

3.   Potrdilo o cepljenju se izda v varni in interoperabilni obliki, kot je določeno v členu 3(2), in v njem je jasno navedeno, ali je oseba prejela vse odmerke
  zadevnega cepiva
  .

4.   Če zaradi novih znanstvenih dokazov ali za zagotovitev interoperabilnosti z mednarodnimi standardi in tehnološkimi sistemi za to obstajajo skrajno nujni razlogi, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 12.

5.   ▌Države članice dokazila o cepljenju
  priznavajo kot podlago za
  izvzetje iz omejitev prostega gibanja, uvedenih v skladu s pravom Unije za omejitev širjenja COVID-19, pod enakimi pogoji
  pa
  priznavajo tudi veljavna potrdila o cepljenju, ki so jih izdale druge države članice v skladu s to uredbo za cepivo proti COVID-19, za katero je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004.

Države članice lahko iz istega razloga priznajo tudi veljavna potrdila o cepljenju, ki jih izdajo druge države članice v skladu s to uredbo za cepivo proti COVID-19 ▌, ki je bilo uvrščeno na seznam cepiv za nujno uporabo SZO.

6.   Če je državljan Unije ali družinski član državljana Unije ali državljan
  ali rezident Andore, Monaka, San Marina in Vatikana/Svetega sedeža
  v tretji državi cepljen z eno od vrst cepiv proti COVID-19 iz odstavka 5 tega člena in organi države članice državljanstva ali prebivališča prejmejo vse potrebne informacije, vključno z zanesljivim dokazilom o cepljenju, zadevni osebi izdajo potrdilo o cepljenju iz člena 3(1)(a).

Člen 6

Potrdilo o testu

1.   Vsaka država članica osebi, testirani na COVID-19,
  samodejno
  izda potrdilo o testu iz člena 3(1)(b) ▌.

2.   Na potrdilu o testu so naslednje kategorije osebnih podatkov:

| (a) | identifikacija imetnika; |
| --- | --- |

(a)

identifikacija imetnika;

| (b) | informacije o opravljenem testu; |
| --- | --- |

(b)

informacije o opravljenem testu;

| (c) | metapodatki na potrdilu, kot sta izdajatelj potrdila ▌. |
| --- | --- |

(c)

metapodatki na potrdilu, kot sta izdajatelj potrdila ▌.

Osebni podatki na potrdilu o testu se navedejo v skladu s posebnimi podatkovnimi polji iz točke 2 Priloge.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 11 za spremembo točke 1 Priloge
  s spreminjanjem ali črtanjem podatkovnih polj ali z dodajanjem podatkovnih polj, ki spadajo v kategorijo osebnih podatkov iz točk (b) in (c) tega odstavka
  .

3.   Potrdilo o testu se izda v varni in interoperabilni obliki, kot je določeno v členu 3(2).

4.   Če zaradi novih znanstvenih dokazov ali za zagotovitev interoperabilnosti z mednarodnimi standardi in tehnološkimi sistemi za to obstajajo skrajno nujni razlogi, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 12.

5.   ▌Države članice dokazilo o 
  negativnem rezultatu
  testa na okužbo s SARS-CoV-2 ▌
  priznajo kot podlago za izvzetje iz
  omejitev prostega gibanja za omejitev širjenja COVID-19, uvedenih v skladu s pravom Unije,
  in v ta namen
  priznajo tudi veljavna potrdila o testih, ki jih v skladu s to uredbo izdajo druge države članice.

Člen 7

Potrdilo o preboleli bolezni

1.   Vsaka država članica na zahtevo izda potrdila o preboleli bolezni iz člena 3(1)(c), in sicer ne prej kot enajsti dan po prvem pozitivnem testu osebe na okužbo s SARS-CoV-2
  ali po predložitvi dodatnega potrdila o negativnem rezultatu testa NAAT
  .
  Prav tako je mogoče izdati potrdilo o preboleli bolezni s serološkim testom za ugotavljanje prisotnosti protiteles.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 11 za spremembo števila dni, po katerem se lahko izda potrdilo o preboleli bolezni, in sicer na podlagi smernic Odbora za zdravstveno varnost v skladu s členom 3(6) ali znanstvenih dokazov, ki jih je pregledal ECDC.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 11 za opredelitev in spremembo vrst seroloških testov za protitelesa za SARS-CoV-2, za katere se lahko izda potrdilo o preboleli bolezni na podlagi znanstvenih dokazov, ki jih je pregledal Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni.

2.   Na potrdilu o preboleli bolezni so naslednje kategorije osebnih podatkov:

| (a) | identifikacija imetnika; |
| --- | --- |

(a)

identifikacija imetnika;

| (b) | informacije o pretekli okužbi s SARS-CoV-2
  na podlagi potrdila o pozitivnem rezultatu testa NAAT ali opravljenem serološkem testu
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o pretekli okužbi s SARS-CoV-2
  na podlagi potrdila o pozitivnem rezultatu testa NAAT ali opravljenem serološkem testu
  ;

| (c) | metapodatki na potrdilu, kot
  je podatek o izdajatelju
  potrdila ▌. |
| --- | --- |

(c)

metapodatki na potrdilu, kot
  je podatek o izdajatelju
  potrdila ▌.

Osebni podatki na potrdilu o preboleli bolezni se navedejo v skladu s posebnimi podatkovnimi polji iz točke 3 Priloge.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 11 za spremembo točke 3 Priloge
  s spreminjanjem ali črtanjem podatkovnih polj,
  vključno s tem, do kdaj je veljavno potrdilo o preboleli bolezni
  , ali z dodajanjem podatkovnih polj za kategorije osebnih podatkov iz točk (b) in (c) tega odstavka
  .

3.   Potrdilo o preboleli bolezni se izda v varni in interoperabilni obliki, kot je določeno v členu 3(2).

4.   Če zaradi novih znanstvenih dokazov ali za zagotovitev interoperabilnosti z mednarodnimi standardi in tehnološkimi sistemi za to obstajajo skrajno nujni razlogi, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 12.

5.   ▌Države članice dokaz o preboleli okužbi s SARS-CoV-2 priznavajo kot podlago za izvzetje iz omejitev prostega gibanja za omejitev širjenja COVID-19, uvedenih v skladu s pravom Unije,
  in
  pod enakimi pogoji priznajo tudi veljavna potrdila o preboleli bolezni, ki jih v skladu s to uredbo izdajo druge države članice.

Člen 8

Tehnične specifikacije

Da se zagotovijo enotni pogoji za uvedbo okvira zaupanja, vzpostavljenega s to uredbo, Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo tehnične specifikacije in pravila za:

| (a) | varno izdajo in preverjanje potrdil iz člena 3; |
| --- | --- |

(a)

varno izdajo in preverjanje potrdil iz člena 3;

| (b) | zagotovitev varnosti osebnih podatkov ob upoštevanju njihove narave; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev varnosti osebnih podatkov ob upoštevanju njihove narave;

| (c) | izpolnjevanje potrdil iz člena 3, vključno s sistemom kodiranja in vsemi drugimi ustreznimi elementi; |
| --- | --- |

(c)

izpolnjevanje potrdil iz člena 3, vključno s sistemom kodiranja in vsemi drugimi ustreznimi elementi;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (e) | izdajo veljavne, varne in interoperabilne črtne kode; |
| --- | --- |

(e)

izdajo veljavne, varne in interoperabilne črtne kode;

| (f) | zagotovitev interoperabilnosti z mednarodnimi standardi in/ali tehnološkimi sistemi; |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev interoperabilnosti z mednarodnimi standardi in/ali tehnološkimi sistemi;

| (g) | dodelitev odgovornosti upravljavcem in obdelovalcem
  v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(g)

dodelitev odgovornosti upravljavcem in obdelovalcem
  v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) 2016/679;

| (ga) | vzpostavitev postopkov za redno preizkušanje, vrednotenje in ocenjevanje učinkovitosti sprejetih ukrepov za varstvo podatkov in varnost; |
| --- | --- |

(ga)

vzpostavitev postopkov za redno preizkušanje, vrednotenje in ocenjevanje učinkovitosti sprejetih ukrepov za varstvo podatkov in varnost;

| (gb) | zagotovitev, da so človeku berljive informacije, ki jih vsebujeta digitalno potrdilo in potrdilo v papirni obliki, dostopne tudi za invalide, v skladu s harmoniziranimi zahtevami Unije glede dostopnosti. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(gb)

zagotovitev, da so človeku berljive informacije, ki jih vsebujeta digitalno potrdilo in potrdilo v papirni obliki, dostopne tudi za invalide, v skladu s harmoniziranimi zahtevami Unije glede dostopnosti. [Sprememba 16]

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).
  Kadar načrtovani izvedbeni akt zadeva obdelavo osebnih podatkov, se Komisija posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, po potrebi pa se lahko posvetuje tudi z Evropskim odborom za varstvo podatkov.

V nujnih ustrezno utemeljenih primerih, zlasti za pravočasno uvedbo okvira zaupanja, Komisija v skladu s postopkom iz člena 13(3) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj.

Okvir zaupanja temelji na infrastrukturi javnega ključa za preverjanje celovitosti potrdila EU o COVID-19 in avtentičnosti elektronskih žigov. Na podlagi okvira zaupanja se lahko odkrivajo goljufije, zlasti ponaredbe, in se zagotovi, da se o preverjanju potrdila EU o COVID-19 in elektronskih žigov ne obvesti izdajatelj.

Člen 8a

Nacionalna digitalna potrdila in interoperabilnost z okvirom zaupanja potrdila EU o COVID-19

Kadar je država članica sprejela oziroma sprejme nacionalno digitalno potrdilo, ki se uporablja izključno na njenem ozemlju, zagotovi, da je v celoti interoperabilno z okvirom potrdila EU o COVID-19. Uporabljajo se enaki zaščitni ukrepi kot v tej uredbi.

Člen 8b

Nadaljnja uporaba okvira potrdila EU o COVID-19

Kadar želi država članica izvajati potrdilo EU o COVID-19 za uporabo, ki ni namenjena olajšanju prostega gibanja med državami članicami, ta država članica v okviru nacionalnega prava vzpostavi pravno podlago v skladu z načeli učinkovitosti, nujnosti in sorazmernosti, vključno s posebnimi določbami za jasno opredelitev področja uporabe in obsega obdelave, posebnega namena, kategorij subjektov, ki lahko preverjajo potrdilo, ter ustreznih zaščitnih ukrepov za preprečevanje diskriminacije in zlorab, pri čemer se upoštevajo tveganja za ogrožanje pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V okviru postopka preverjanja se ne hranijo nobeni podatki. [Sprememba 12]

Člen 9

Varstvo osebnih podatkov

1.   
  Za obdelavo osebnih podatkov v okviru izvajanja te uredbe se uporablja Uredba (EU) 2016/679.
  Osebni podatki na potrdilih, izdanih v skladu s to uredbo, se obdelujejo za
  zgolj
  namene
  preverjanja
  informacij, vključenih na potrdilu ▌, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji med pandemijo
  v skladu s to uredbo in dokler se ne preneha uporabljati
  .

2.   Osebne podatke, navedene na potrdilih iz člena 3, obdelajo pristojni organi ciljne države članice potovanja ali izvajalci storitev čezmejnega potniškega prevoza, ki jim nacionalna zakonodaja nalaga izvajanje nekaterih javnozdravstvenih ukrepov med pandemijo COVID-19, in sicer
  zgolj
  za potrditev in preverjanje imetnikovega statusa glede cepljenja, testiranja ali prebolele bolezni. V ta namen so osebni podatki omejeni na to, kar je nujno potrebno. Osebni podatki, do katerih se dostopa v skladu s tem odstavkom, se ne hranijo
  ali obdelujejo za druge namene. Za vsako cepljenje, testiranje ali prebolevanje bolezni se izda posebno ločeno potrdilo, na katerem se ne shranijo podatki o prejšnjih potrdilih imetnika.

3.   Izdajatelj osebnih podatkov, ki se obdelujejo za namen izdaje potrdil iz člena 3, vključno z izdajo novega potrdila, ne hrani dlje, kot je
  nujno
  potrebno za ta namen, in v nobenem primeru ne dlje kot obdobje, za katero se lahko potrdila uporabijo za uveljavljanje pravice do prostega gibanja
  ter po preteku katerega se podatki takoj in nepovratno izbrišejo
  .
  Osebni podatki, vključeni v potrdilo, se tudi ne centralizirano obdelujejo ali hranijo na ravni držav članic ali Unije.

4.
     
  Oblasti ali drugi imenovani organi, pristojni za izdajo potrdil iz člena 3, se štejejo za upravljavce iz člena 4(7) Uredbe (EU) 2016/679. Države članice [v enem mesecu po začetku veljavnosti te uredbe] javno objavijo seznam subjektov, za katere je predvideno, da bodo delovali kot upravljavci, obdelovalci in prejemniki podatkov, ter te informacije in vse njihove spremembe redno naknadno posredujejo Komisiji. Komisija [v dveh mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe] zbrane informacije objavi na javno dostopnem seznamu, ki ga redno posodablja.

5.
     
  Upravljavci in obdelovalci podatkov sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev ustrezne ravni varnosti, ki je v skladu s stopnjo tveganja obdelave.

6.
     
  Kadar upravljavec iz odstavka 4 v skladu s členom 28(3) Uredbe (EU) 2016/679 sklene pogodbo z obdelovalcem, slednji ne sme prenesti osebnih podatkov v tretjo državo.

Člen 10

Potrdilo EU o COVID-19 in omejitev potovanj

Države članice ob uvedbi potrdila EU o COVID-19 ne uvedejo in izvajajo dodatnih ukrepov za omejitev potovanj, kot so karantena, samoosamitev ali testiranje za odkrivanje okužbe z virusom SARS-CoV-2, ali diskriminatornih ukrepov za imetnike potrdil iz člena 3.

Člen 11

Izvajanje pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz členov 5(2), 6(2), 7(1)
  in
  7(2) ▌se na Komisijo prenese za obdobje
  12 mesecev
  od [datum začetka veljavnosti].

3.   Prenos pooblastila iz členov 5(2), 6(2), 7(1)
  in
   7(2) ▌lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.
  Kadar delegirani akt zadeva obdelavo osebnih podatkov, se Komisija posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, po potrebi pa se lahko posvetuje tudi z Evropskim odborom za varstvo podatkov.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5(2), 6(2), 7(1)
  in
  7(2) ▌, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 12

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 11(6). V takem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.

Člen 13

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

Člen 14

Poročanje

1.
     
  Komisija ... [štiri mesece po datumu začetka veljavnosti te uredbe] poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe.

▌

2.
     Poročilo
  vključuje oceno učinka te uredbe na prosto gibanje, tudi na potovanje in turizem, na temeljne pravice, zlasti na nediskriminacijo, in na varstvo osebnih podatkov ter informacije o najsodobnejših tehnologijah cepiv in testiranja, med drugim na podlagi informacij, ki jih zagotovi Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Poročilo vključuje tudi oceno uporabe potrdila EU o COVID-19 v državah članicah za namene, ki temeljijo na nacionalni zakonodaji in niso določeni v tej uredbi.

3.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje tri mesece po prenehanju uporabe te uredbe predloži poročilo o njeni uporabi. V tem poročilu izvede oceno v skladu z odstavkom 2. Lahko mu priloži zakonodajne predloge, zlasti za podaljšanje datuma začetka uporabe te uredbe, pri čemer upošteva epidemiološke razmere ter načela nujnosti, sorazmernosti in učinkovitosti.

Člen 15

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati
  in se začne uporabljati
  dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.
     
  Uredba se preneha uporabljati 12 mesecev po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe].

▌

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

PRILOGA

Nabori podatkov na potrdila

| 1. | Podatkovna polja, ki jih je treba vključiti v potrdilo o cepljenju:






  (a) | ime: priimek(-mki) in ime(na), po tem vrstnem redu; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ime: priimek(-mki) in ime(na), po tem vrstnem redu;

| (b) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(b)

datum rojstva;

| (c) | ciljna bolezen ali povzročitelj
  , bodisi COVID-19 ali SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic
  ; |
| --- | --- |

(c)

ciljna bolezen ali povzročitelj
  , bodisi COVID-19 ali SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic
  ;

| (d) | cepivo/profilaksa; |
| --- | --- |

(d)

cepivo/profilaksa;

| (e) | cepivo kot zdravilo; |
| --- | --- |

(e)

cepivo kot zdravilo;

| (f) | imetnik dovoljenja za promet s cepivom ali proizvajalec cepiva; |
| --- | --- |

(f)

imetnik dovoljenja za promet s cepivom ali proizvajalec cepiva;

| (g) | število cepljenj/odmerkov od potrebnih; |
| --- | --- |

(g)

število cepljenj/odmerkov od potrebnih;

| (h) | datum cepljenja, z navedbo datuma
  posameznih prejetih odmerkov in
  zadnjega prejetega odmerka; |
| --- | --- |

(h)

datum cepljenja, z navedbo datuma
  posameznih prejetih odmerkov in
  zadnjega prejetega odmerka;

| (i) | država članica cepljenja; |
| --- | --- |

(i)

država članica cepljenja;

| (j) | izdajatelj potrdila; |
| --- | --- |

(j)

izdajatelj potrdila;

| (k) | veljavnost
  potrdila
  do (največ [eno leto] po datumu cepljenja)
  ; |
| --- | --- |

(k)

veljavnost
  potrdila
  do (največ [eno leto] po datumu cepljenja)
  ;

| 2. | Podatkovna polja, ki jih je treba vključiti v potrdilo o testu:






  (a) | ime: priimek(-mki) in ime(na), po tem vrstnem redu; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ime: priimek(-mki) in ime(na), po tem vrstnem redu;

| (b) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(b)

datum rojstva;

| (c) | ciljna bolezen ali povzročitelj
  , bodisi COVID-19 ali SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic
  ; |
| --- | --- |

(c)

ciljna bolezen ali povzročitelj
  , bodisi COVID-19 ali SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic
  ;

| (d) | vrsta testa; |
| --- | --- |

(d)

vrsta testa;

| (e) | vrsta vzorca (npr. nosno-žrelni, žrelni)
  ; |
| --- | --- |

(e)

vrsta vzorca (npr. nosno-žrelni, žrelni)
  ;

| (f) | ime testa (neobvezno za test NAAT); |
| --- | --- |

(f)

ime testa (neobvezno za test NAAT);

| (g) | proizvajalec testa (neobvezno za test NAAT); |
| --- | --- |

(g)

proizvajalec testa (neobvezno za test NAAT);

| (h) | datum in čas odvzema testnega vzorca; |
| --- | --- |

(h)

datum in čas odvzema testnega vzorca;

| (i) | datum in čas rezultata testa (neobvezno za hitri antigenski test); |
| --- | --- |

(i)

datum in čas rezultata testa (neobvezno za hitri antigenski test);

| (j) | rezultat testa; |
| --- | --- |

(j)

rezultat testa;

| (k) | testni center ali kraj izvedbe testa; |
| --- | --- |

(k)

testni center ali kraj izvedbe testa;

| (l) | država članica testiranja; |
| --- | --- |

(l)

država članica testiranja;

| (m) | izdajatelj potrdila; |
| --- | --- |

(m)

izdajatelj potrdila;

| (n) | potrdilo velja do (največ [72 ur] od odvzema vzorca za test NAAT in [24 ur] od odvzema vzorca za hitri test antigena); |
| --- | --- |

(n)

potrdilo velja do (največ [72 ur] od odvzema vzorca za test NAAT in [24 ur] od odvzema vzorca za hitri test antigena);

| 3. | Podatkovna polja, ki jih je treba vključiti v potrdilo o preboleli bolezni:






  (a) | ime: priimek(-mki) in ime(na), po tem vrstnem redu; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ime: priimek(-mki) in ime(na), po tem vrstnem redu;

| (b) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(b)

datum rojstva;

| (c) | bolezen ali povzročitelj, bodisi COVID-19 ali SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic, ki jo je prebolel državljan; |
| --- | --- |

(c)

bolezen ali povzročitelj, bodisi COVID-19 ali SARS-CoV-2 ali ena od njegovih različic, ki jo je prebolel državljan;

| (d) | bolezen ali povzročitelj, ki ga je prebolel državljan; |
| --- | --- |

(d)

bolezen ali povzročitelj, ki ga je prebolel državljan;

| (e) | datum prvega pozitivnega rezultata testa
  NAAT
  ; |
| --- | --- |

(e)

datum prvega pozitivnega rezultata testa
  NAAT
  ;

| (f) | datum serološkega testa ali testa na protitelesa; |
| --- | --- |

(f)

datum serološkega testa ali testa na protitelesa;

| (g) | država članica testiranja; |
| --- | --- |

(g)

država članica testiranja;

| (h) | izdajatelj potrdila; |
| --- | --- |

(h)

izdajatelj potrdila;

| (i) | veljavnost potrdila od; |
| --- | --- |

(i)

veljavnost potrdila od;

| (j) | veljavnost potrdila do (največ
  [90
  dni] po datumu prvega pozitivnega rezultata testa). |
| --- | --- |

(j)

veljavnost potrdila do (največ
  [90
  dni] po datumu prvega pozitivnega rezultata testa).

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja.

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

2

(3)  UL L 337, 14.10.2020, str. 3.

3

(4)  Na voljo na spletnem naslovu: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement.

4

(5)  UL C 96 I, 24.3.2020, str. 1.

5

(6)  
  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

6

Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

(7)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/europol-warning-illicit-sale-of-false-negative-covid-19-test-certificates

7

(8)  
  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

8

Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

(9)  Na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/trust-framework_interoperability_certificates_en.pdf.

9

(10)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

10

(11)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

11

(12)  Na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf.

12

(13)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/TestingStrategy_Objective-Sept-2020.pdf

13

(14)  UL L 392, 23.11.2020, str. 63.

14

(15)  UL C 24, 22.1.2021, str. 1.

15

(16)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/covid-19_rat_common-list_en.pdf

16

(17)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Guidance-for-discharge-and-ending-of-isolation-of-people-with-COVID-19.pdf

17

(18)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

18

(19)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

19

(20)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

20

(21)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

21

(22)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

22

(23)  
  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES, UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

23

Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES, UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

(24)  Priporočilo Sveta o skupnem okviru za uporabo in validacijo hitrih antigenskih testov ter vzajemno priznavanje rezultatov testov na COVID-19 v EU 2021/C 24/01, UL C 24, 22.1.2021, str. 1).

24

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/237 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/237

---

P9_TA(2021)0146

Digitalno zeleno potrdilo – državljani tretjih držav

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 29. aprila 2021, o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

(2021/C 506/41)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

UREDBA (EU) 2021/... EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, med pandemijo COVID-19 (potrdilo EU o COVID-19)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s schengenskim pravnim redom se lahko državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, in državljani tretjih držav, ki so zakonito vstopili na ozemlje države članice, v katerem koli 180-dnevnem obdobju 90 dni prosto gibljejo po ozemljih vseh drugih držav članic. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s schengenskim pravnim redom se lahko državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji, in državljani tretjih držav, ki so zakonito vstopili na ozemlje države članice, v katerem koli 180-dnevnem obdobju 90 dni prosto gibljejo po ozemljih vseh drugih držav članic.

| (2) | Generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je 30. januarja 2020 zaradi svetovnega izbruha koronavirusa hudega akutnega respiratornega sindroma 2 (v nadaljnjem besedilu: SARS-CoV-2), ki povzroča koronavirusno bolezen 2019 (v nadaljnjem besedilu: COVID-19), razglasil izredne razmere mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju. SZO je 11. marca 2020 ocenila, da je COVID-19 mogoče opredeliti kot pandemijo. |
| --- | --- |

(2)

Generalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je 30. januarja 2020 zaradi svetovnega izbruha koronavirusa hudega akutnega respiratornega sindroma 2 (v nadaljnjem besedilu: SARS-CoV-2), ki povzroča koronavirusno bolezen 2019 (v nadaljnjem besedilu: COVID-19), razglasil izredne razmere mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju. SZO je 11. marca 2020 ocenila, da je COVID-19 mogoče opredeliti kot pandemijo.

| (3) | Države članice so za omejitev širjenja virusa sprejele različne ukrepe in nekateri med njimi, kot so na primer omejitve vstopa ali odreditev karantene za čezmejne potnike, so vplivali na potovanje na ozemlje držav članic in gibanje po njem.
  Te omejitve imajo škodljive posledice za državljane in podjetja, zlasti za čezmejne delavce, vozače in sezonske delavce. |
| --- | --- |

(3)

Države članice so za omejitev širjenja virusa sprejele različne ukrepe in nekateri med njimi, kot so na primer omejitve vstopa ali odreditev karantene za čezmejne potnike, so vplivali na potovanje na ozemlje držav članic in gibanje po njem.
  Te omejitve imajo škodljive posledice za državljane in podjetja, zlasti za čezmejne delavce, vozače in sezonske delavce.

| (4) | Dne 13. oktobra 2020 je Svet sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (2). |
| --- | --- |

(4)

Dne 13. oktobra 2020 je Svet sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1475 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (2).

| (5) | Svet je 30. oktobra 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1632 (3) o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 v schengenskem območju, v katerem je državam članicam, ki jih zavezuje schengenski pravni red, priporočil, naj uporabljajo načela, skupna merila, skupne pragove in skupni okvir ukrepov iz Priporočila Sveta (EU) 2020/1475. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 30. oktobra 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1632 (3) o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 v schengenskem območju, v katerem je državam članicam, ki jih zavezuje schengenski pravni red, priporočil, naj uporabljajo načela, skupna merila, skupne pragove in skupni okvir ukrepov iz Priporočila Sveta (EU) 2020/1475.

| (6) | Številne države članice so začele ali nameravajo začeti pobude za izdajo potrdil o cepljenju. Da pa bi jih lahko učinkovito uporabljali v povezavi s čezmejnim potovanjem znotraj Unije, morajo biti potrdila
  o cepljenju
  popolnoma interoperabilna,
  usklajena,
  varna in preverljiva. Države članice morajo sprejeti skupno dogovorjen pristop glede vsebine, oblike, načel, tehničnih standardov
  in ravni zaščite
  takih potrdil. |
| --- | --- |

(6)

Številne države članice so začele ali nameravajo začeti pobude za izdajo potrdil o cepljenju. Da pa bi jih lahko učinkovito uporabljali v povezavi s čezmejnim potovanjem znotraj Unije, morajo biti potrdila
  o cepljenju
  popolnoma interoperabilna,
  usklajena,
  varna in preverljiva. Države članice morajo sprejeti skupno dogovorjen pristop glede vsebine, oblike, načel, tehničnih standardov
  in ravni zaščite
  takih potrdil.

| (7) | Že zdaj več držav članic izvzema cepljene osebe iz nekaterih omejitev
  prostega gibanja znotraj Unije
  . ▌Države članice
  bi morale priznati
  dokazilo o cepljenju, da bi dovolile izvzetje iz omejitev
  prostega gibanja
  , uvedenih v skladu s pravom Unije, zaradi omejevanja širjenja COVID-19, kot so zahteve za karanteno/samoosamitev ali testiranje na okužbo s SARS-CoV-2,
  in
  bi morale pod enakimi pogoji priznati tudi veljavna potrdila o cepljenju, ki jih izdajo druge države članice v skladu s 
  to uredbo
  . Za to priznanje bi morali veljati enaki pogoji, kar pomeni, da bi morala na primer država članica, kadar meni, da zadostuje en sam odmerek uporabljenega cepiva, to priznati tudi imetnikom potrdila o cepljenju, na katerem je naveden en odmerek istega cepiva. Iz razlogov javnega zdravja bi bilo treba to obveznost omejiti na osebe, ki so prejele cepivo proti COVID-19, za katero je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta,
  ali cepiva, ki so bila uvrščena na seznam cepiv za nujno uporabo SZO
  . ▌Uredba (EU) 2021/XXXX z dne XX XX 2021 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Uporablja se za državljane Unije in državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljanov Unije. |
| --- | --- |

(7)

Že zdaj več držav članic izvzema cepljene osebe iz nekaterih omejitev
  prostega gibanja znotraj Unije
  . ▌Države članice
  bi morale priznati
  dokazilo o cepljenju, da bi dovolile izvzetje iz omejitev
  prostega gibanja
  , uvedenih v skladu s pravom Unije, zaradi omejevanja širjenja COVID-19, kot so zahteve za karanteno/samoosamitev ali testiranje na okužbo s SARS-CoV-2,
  in
  bi morale pod enakimi pogoji priznati tudi veljavna potrdila o cepljenju, ki jih izdajo druge države članice v skladu s 
  to uredbo
  . Za to priznanje bi morali veljati enaki pogoji, kar pomeni, da bi morala na primer država članica, kadar meni, da zadostuje en sam odmerek uporabljenega cepiva, to priznati tudi imetnikom potrdila o cepljenju, na katerem je naveden en odmerek istega cepiva. Iz razlogov javnega zdravja bi bilo treba to obveznost omejiti na osebe, ki so prejele cepivo proti COVID-19, za katero je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta,
  ali cepiva, ki so bila uvrščena na seznam cepiv za nujno uporabo SZO
  . ▌Uredba (EU) 2021/XXXX z dne XX XX 2021 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Uporablja se za državljane Unije in državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljanov Unije.

| (8) | V skladu s členi 19, 20 in 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma se lahko državljani tretjih držav, ki jih zajemajo te določbe, prosto gibljejo po ozemljih drugih držav članic. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členi 19, 20 in 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma se lahko državljani tretjih držav, ki jih zajemajo te določbe, prosto gibljejo po ozemljih drugih držav članic.

| (9) | Brez poseganja v skupne ukrepe o prehajanju notranjih meja, določene v schengenskem pravnem redu, zlasti v Uredbi (EU) 2016/399, in da bi državljanom tretjih držav olajšali
  potovanje po ozemljih držav članic, bi se moral okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanja interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/XXXX, uporabljati tudi za državljane tretjih držav, ki še niso zajeti z navedeno uredbo, če se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju države članice in imajo pravico do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v skupne ukrepe o prehajanju notranjih meja, določene v schengenskem pravnem redu, zlasti v Uredbi (EU) 2016/399, in da bi državljanom tretjih držav olajšali
  potovanje po ozemljih držav članic, bi se moral okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanja interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/XXXX, uporabljati tudi za državljane tretjih držav, ki še niso zajeti z navedeno uredbo, če se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju države članice in imajo pravico do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije.

| (10) | Da bi jih lahko učinkovito uporabljali v povezavi s čezmejnim potovanjem, morajo biti ta potrdila popolnoma interoperabilna.
  Vsa prometna vozlišča Unije, kot so letališča, pristanišča ter železniške in avtobusne postaje, kjer naj bi se potrdilo EU o COVID-19 preverjalo, bi morala za to preverjanje uporabljati standardizirana in skupna merila in postopke na podlagi smernic, ki bi jih pripravila Komisija. |
| --- | --- |

(10)

Da bi jih lahko učinkovito uporabljali v povezavi s čezmejnim potovanjem, morajo biti ta potrdila popolnoma interoperabilna.
  Vsa prometna vozlišča Unije, kot so letališča, pristanišča ter železniške in avtobusne postaje, kjer naj bi se potrdilo EU o COVID-19 preverjalo, bi morala za to preverjanje uporabljati standardizirana in skupna merila in postopke na podlagi smernic, ki bi jih pripravila Komisija.

| (11) | Ta uredba
  naj bi olajšala uporabo načel sorazmernosti in nediskriminacije v zvezi z morebitnimi omejitvami prostega gibanja in drugih temeljnih pravic zaradi pandemije, ob čemer naj bi hkrati zagotovila visoko raven varovanja javnega zdravja, in
  ni namenjena olajševanju ali spodbujanju sprejemanja omejitev potovanja v zvezi s pravico do prostega gibanja ali drugih temeljnih pravic v odziv na pandemijo. Poleg tega kakršna koli potreba po preverjanju potrdil, uvedenih z Uredbo (EU) 2021/XXX, sama po sebi ne more biti razlog za začasno ponovno uvedbo kontrol na notranjih mejah. Kontrole na notranjih mejah bi morale ostati skrajni ukrep, za katerega veljajo posebna pravila iz Uredbe (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskih mejah) (4). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba
  naj bi olajšala uporabo načel sorazmernosti in nediskriminacije v zvezi z morebitnimi omejitvami prostega gibanja in drugih temeljnih pravic zaradi pandemije, ob čemer naj bi hkrati zagotovila visoko raven varovanja javnega zdravja, in
  ni namenjena olajševanju ali spodbujanju sprejemanja omejitev potovanja v zvezi s pravico do prostega gibanja ali drugih temeljnih pravic v odziv na pandemijo. Poleg tega kakršna koli potreba po preverjanju potrdil, uvedenih z Uredbo (EU) 2021/XXX, sama po sebi ne more biti razlog za začasno ponovno uvedbo kontrol na notranjih mejah. Kontrole na notranjih mejah bi morale ostati skrajni ukrep, za katerega veljajo posebna pravila iz Uredbe (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskih mejah) (4).

| (12) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (13) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (5) ne sodeluje. Irska tako ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Čeprav za Irsko ta uredba ne velja, bi lahko Irska za namene lažjega potovanja po Uniji državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo ali se zakonito zadržujejo na njenem ozemlju, prav tako izdajala potrdila, ki izpolnjujejo enake zahteve, kot veljajo za ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , države članice pa bi lahko taka potrdila priznale. Irska bi lahko tudi priznala potrdila, ki jih države članice izdajo državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo ali se zakonito zadržujejo na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (5) ne sodeluje. Irska tako ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Čeprav za Irsko ta uredba ne velja, bi lahko Irska za namene lažjega potovanja po Uniji državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo ali se zakonito zadržujejo na njenem ozemlju, prav tako izdajala potrdila, ki izpolnjujejo enake zahteve, kot veljajo za ▌potrdilo
  EU o COVID-19
  , države članice pa bi lahko taka potrdila priznale. Irska bi lahko tudi priznala potrdila, ki jih države članice izdajo državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo ali se zakonito zadržujejo na njihovem ozemlju.

| (14) | Ta uredba za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper in Romunijo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper in Romunijo predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011.

| (15) | Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6). |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6).

| (16) | Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (7). |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (7).

| (17) | Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (8). |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (8).

| (18) | V skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (9) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Evropskim odborom za varstvo podatkov, ki sta svoje mnenje dala [...] – |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 42 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (9) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Evropskim odborom za varstvo podatkov, ki sta svoje mnenje dala [...] –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Države članice uporabljajo pravila iz Uredbe (EU) 2021/XXXX [uredba o ▌potrdilu
  EU o COVID-19
  ] za tiste državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar zakonito prebivajo ali se zadržujejo na njihovem ozemlju in so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije.

Člen 2

Ta uredba začne veljati
  in se začne uporabljati
  dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja.

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL L 337, 14.10.2020, str. 3.

2

(3)  Priporočilo Sveta (EU) 2020/1632 z dne 30. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 v schengenskem območju (UL L 366, 4.11.2020, str. 25).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

5

(6)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

6

(7)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

7

(8)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

9

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/241 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/241

---

P9_TA(2021)0149

Program Unije Boj proti goljufijam za obdobje 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05330/1/2021 – C9-0108/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05330/1/2021 – C9-0108/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0149), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0149),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0386),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračunski nadzor (A9-0126/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračunski nadzor (A9-0126/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, 12.2.2019, P8_TA(2019)0068.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/242 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/242

---

P9_TA(2021)0150

Pravice in obveznosti potnikov v železniškem prometu ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (prenovitev) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (12262/1/2020 – C9-0011/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (12262/1/2020 – C9-0011/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0548),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A9-0045/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 197, 8.6.2018, str. 66.

(2)  UL C 363, 28.10.2020, str. 296.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/243 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/243

---

P9_TA(2021)0151

Evropski obrambni sklad ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06748/1/2020 – C9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06748/1/2020 – C9-0112/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0476),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0120/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0120/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 110, 22.3.2019, str. 75.

(2)  Sprejeta besedila, 18.4.2019, P8_TA(2019)0430.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/244 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/244

---

P9_TA(2021)0152

Program Digitalna Evropa ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06789/1/2020 – C9-0109/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06789/1/2020 – C9-0109/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0434),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0119/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0119/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 292.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 272.

(3)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0403.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/245 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/245

---

P9_TA(2021)0153

Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) za obdobje 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 506/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06077/1/2020 – C9-0110/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06077/1/2020 – C9-0110/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0385), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0385),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0130/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0130/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 226.

(2)  UL C 461, 21.12.2018, str. 156.

(3)  Sprejeta besedila, 17.4.2019, P8_TA(2019)0405.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/246 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/246

---

P9_TA(2021)0154

Upravno sodelovanje na področju trošarin: vsebina elektronskih evidenc *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin glede vsebine elektronskih evidenc (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 506/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0028), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0028),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0016/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0016/2021),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0121/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0121/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 15.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 506/247 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 506/247

---

P9_TA(2021)0158

Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2022

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2021 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2022 (2020/2264(BUI))

(2021/C 506/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 39, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 39,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (3) ter povezanih enostranskih izjav (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (3) ter povezanih enostranskih izjav (4),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2020 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2020 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o vključevanju načela enakosti spolov v Evropskem parlamentu (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), zlasti odstavka 2.1.4 z naslovom „Gradnja in prenova z učinkovito uporabo energije in virov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), zlasti odstavka 2.1.4 z naslovom „Gradnja in prenova z učinkovito uporabo energije in virov“,

| — | ob upoštevanju srednjeročne strategije za EMAS do leta 2024, ki jo je v Bruslju 15. decembra 2020 sprejel usmerjevalni odbor za okoljsko upravljanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srednjeročne strategije za EMAS do leta 2024, ki jo je v Bruslju 15. decembra 2020 sprejel usmerjevalni odbor za okoljsko upravljanje,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „The European Parliament’s carbon footprint – Towards carbon neutrality (Ogljični odtis Evropskega parlamenta – na poti k ogljični nevtralnosti)“ (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „The European Parliament’s carbon footprint – Towards carbon neutrality (Ogljični odtis Evropskega parlamenta – na poti k ogljični nevtralnosti)“ (13),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 14/2014: „Kako institucije in organi EU izračunajo, zmanjšujejo in izravnavajo svoje emisije toplogrednih plinov?“ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 14/2014: „Kako institucije in organi EU izračunajo, zmanjšujejo in izravnavajo svoje emisije toplogrednih plinov?“ (14),

| — | ob upoštevanju zahtev glede dodatnosti iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (direktiva o obnovljivih virih), zlasti uvodne izjave 90 in člena 27, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahtev glede dodatnosti iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (direktiva o obnovljivih virih), zlasti uvodne izjave 90 in člena 27,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o čim večjem izkoriščanju potenciala stavbnega fonda EU za energetsko učinkovitost (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o čim večjem izkoriščanju potenciala stavbnega fonda EU za energetsko učinkovitost (15),

| — | ob upoštevanju direktiv o energetski učinkovitosti stavb (16) in o energetski učinkovitosti (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv o energetski učinkovitosti stavb (16) in o energetski učinkovitosti (17),

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o njihovih stavbah kot zgledu v smislu direktive o energetski učinkovitosti (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o njihovih stavbah kot zgledu v smislu direktive o energetski učinkovitosti (18),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost“ (COM(2020)0789), zlasti odstavka 9 o kolektivnih potovanjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost“ (COM(2020)0789), zlasti odstavka 9 o kolektivnih potovanjih,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2022,

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je predsedstvo pripravilo 8. marca 2021 v skladu s členoma 25(7) in 102(1) Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je predsedstvo pripravilo 8. marca 2021 v skladu s členoma 25(7) in 102(1) Poslovnika Parlamenta,

| — | ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 102(2) Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 102(2) Poslovnika Parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 102 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 102 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0145/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0145/2021),

| A. | ker vse večji vpliv Parlamenta kot sozakonodajalca in veje proračunskega organa s pooblastili za nadzor ter spodbujevalca evropske demokracije, tudi med evropskim odzivom na pandemijo COVID-19 in v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o proračunskem nadzoru novih predlogov, ki temeljijo na členu 122 PDEU in lahko imajo znatne posledice za proračun Unije (19), priča o tem, da mora imeti ta institucija vedno na voljo ustrezno zakonodajno znanje in finančne vire, da se zagotovi kakovostno zakonodajno in nadzorno delo ter obveščanje o doseženih rezultatih; ker je ugled Parlamenta in njegovih poslancev v očeh evropskih državljanov odvisen od njegove lastne sposobnosti, da preudarno in smotrno načrtuje in izvršuje svoje odhodke ter pri tem upošteva prevladujoče ekonomske okoliščine; |
| --- | --- |

A.

ker vse večji vpliv Parlamenta kot sozakonodajalca in veje proračunskega organa s pooblastili za nadzor ter spodbujevalca evropske demokracije, tudi med evropskim odzivom na pandemijo COVID-19 in v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o proračunskem nadzoru novih predlogov, ki temeljijo na členu 122 PDEU in lahko imajo znatne posledice za proračun Unije (19), priča o tem, da mora imeti ta institucija vedno na voljo ustrezno zakonodajno znanje in finančne vire, da se zagotovi kakovostno zakonodajno in nadzorno delo ter obveščanje o doseženih rezultatih; ker je ugled Parlamenta in njegovih poslancev v očeh evropskih državljanov odvisen od njegove lastne sposobnosti, da preudarno in smotrno načrtuje in izvršuje svoje odhodke ter pri tem upošteva prevladujoče ekonomske okoliščine;

| B. | ker Komisija v zimski napovedi ocenjuje, da se je BDP v letu 2020 skrčil za 6,9 % in predvideva, da se na raven iz leta 2019 ne bo povrnil pred letom 2023; ker so se načrtovani odhodki Parlamenta za leto 2020 povečali za 2,68 % , za leto 2021 pa za 2,54 %; |
| --- | --- |

B.

ker Komisija v zimski napovedi ocenjuje, da se je BDP v letu 2020 skrčil za 6,9 % in predvideva, da se na raven iz leta 2019 ne bo povrnil pred letom 2023; ker so se načrtovani odhodki Parlamenta za leto 2020 povečali za 2,68 % , za leto 2021 pa za 2,54 %;

| C. | ker naj bi se proračun, ki ga v predhodnem načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2022 predlaga generalni sekretar, povečal za 3,31 %, precej nad stopnjo inflacije; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi se proračun, ki ga v predhodnem načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2022 predlaga generalni sekretar, povečal za 3,31 %, precej nad stopnjo inflacije;

| D. | ker se je število uslužbencev Parlamenta v prejšnjem večletnem finančnem okviru zmanjšalo za 6 %, predvsem v njegovi upravi, čeprav se institucija kot sozakonodajalec od sprejetja Lizbonske pogodbe sooča s povečanim številom zakonodajnih dosjejev in tudi obsežnejšimi dejavnostmi v zvezi z instrumentom Next Generation EU; ker je zelo zaskrbljen zaradi povečanega obsega dela v sekretariatih številnih odborov in političnih skupin; |
| --- | --- |

D.

ker se je število uslužbencev Parlamenta v prejšnjem večletnem finančnem okviru zmanjšalo za 6 %, predvsem v njegovi upravi, čeprav se institucija kot sozakonodajalec od sprejetja Lizbonske pogodbe sooča s povečanim številom zakonodajnih dosjejev in tudi obsežnejšimi dejavnostmi v zvezi z instrumentom Next Generation EU; ker je zelo zaskrbljen zaradi povečanega obsega dela v sekretariatih številnih odborov in političnih skupin;

| E. | ker naj bi bili ambiciozni podnebni cilji iz evropskega zelenega dogovora doseženi brez kompenzacije (izravnave) toplogrednih plinov z mednarodnimi dobropisi; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi bili ambiciozni podnebni cilji iz evropskega zelenega dogovora doseženi brez kompenzacije (izravnave) toplogrednih plinov z mednarodnimi dobropisi;

| F. | ker naj bi bila odločitev o prihodnosti stavbe Paul-Henri Spaak najverjetneje sprejeta leta 2021 na osnovi rezultatov natečaja predsedstva, pomenila pa bo korenito povečanje izdatkov v obdobju krize; ker mora stavba Spaak ustrezati najvišjim okoljskim in varnostnim standardom; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi bila odločitev o prihodnosti stavbe Paul-Henri Spaak najverjetneje sprejeta leta 2021 na osnovi rezultatov natečaja predsedstva, pomenila pa bo korenito povečanje izdatkov v obdobju krize; ker mora stavba Spaak ustrezati najvišjim okoljskim in varnostnim standardom;

| G. | ker je bil sklad za prostovoljno pokojninsko zavarovanje ustanovljen leta 1990 s pravilnikom predsedstva o dodatni (prostovoljni) pokojninski shemi (20); ker je predsedstvo na seji 10. decembra 2018 sklenilo spremeniti pravila o pokojninskem skladu s povečanjem upokojitvene starosti s 63 na 65 let in uvedbo 5-odstotne dajatve na pokojnine prihodnjih upokojencev, da bi izboljšalo vzdržnost izplačil; ker se ocenjuje, da se je s temi spremembami pravil aktuarski primanjkljaj zmanjšal za 13,3 milijona EUR; |
| --- | --- |

G.

ker je bil sklad za prostovoljno pokojninsko zavarovanje ustanovljen leta 1990 s pravilnikom predsedstva o dodatni (prostovoljni) pokojninski shemi (20); ker je predsedstvo na seji 10. decembra 2018 sklenilo spremeniti pravila o pokojninskem skladu s povečanjem upokojitvene starosti s 63 na 65 let in uvedbo 5-odstotne dajatve na pokojnine prihodnjih upokojencev, da bi izboljšalo vzdržnost izplačil; ker se ocenjuje, da se je s temi spremembami pravil aktuarski primanjkljaj zmanjšal za 13,3 milijona EUR;

Splošni okvir

| 1. | opominja, da je velik del proračuna Parlamenta določen z zakonskimi in pogodbenimi obveznostmi; ugotavlja, da se za 55 % proračuna uporablja indeksacija plač v skladu s kadrovskimi predpisi in statutom poslancev Evropskega parlamenta; opominja, da naj bi indeksacija plač, ki jo Komisija trenutno napoveduje za julij 2021 in 2022, znašala 2,9 % oziroma 2,5 %, kar pomeni povečanje za 31,9 milijona EUR v letu 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira sporazum, dosežen v spravnem postopku med predsedstvom in Odborom za proračun 14. aprila 2021, da se proračun za leto 2021 poveča za 2,4 %, tako da bodo skupni načrtovani odhodki za leto 2022 znašali 2 112 904 198 EUR, da se odhodki v predhodnem načrtu, ki ga je predsedstvo potrdilo 8. marca 2021, zmanjšajo za 18,85 milijona EUR in da se ustrezno zmanjšajo predlagana proračunska sredstva v naslednjih proračunskih vrsticah:
  1004 – redni potni stroški: zasedanja, odbori ali njihove delegacije, politične skupine in razno; 1405 01 – izdatki za tolmačenje: zunanje tolmačenje; 2007 01 – gradnja nepremičnin in opremljanje prostorov; 2022 – vzdrževanje, obratovanje in čiščenje stavb; 2024 – poraba energije; 2120 01 – pohištvo: nakup, najem, vzdrževanje in popravila pohištva; 2140 – tehnični material in oprema; 3000 – stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela; 3040 – razni odhodki za interne seje; 3042 – seje, kongresi, konference in delegacije; 3210 09 – odhodki za parlamentarno raziskovalno službo, vključno s knjižnico, zgodovinskim arhivom, enoto za presojo znanstvenih in tehnoloških izbir (STOA) ter Evropskim vozliščem za znanstvene medije: odhodki za Evropsko vozlišče za znanstvene medije; 3243 01 – središča za obiskovalce Evropskega parlamenta: Parlamentarium in Doživi Evropo; 3244 01 – organizacija in sprejem skupin obiskovalcev, program Euroscola in povabila oblikovalcem javnega mnenja iz tretjih držav: stroški sprejema in subvencije za skupine obiskovalcev; 4220 02 – izdatki za parlamentarno pomoč: osebni prejemki in nadomestila akreditiranih pomočnikov – statut poslancev; 4220 04 – izdatki za parlamentarno pomoč: izdatki za službena potovanja med tremi kraji dela in zunanji tečaji za akreditirane pomočnike – statut poslancev; |
| --- | --- |

2.

1004 – redni potni stroški: zasedanja, odbori ali njihove delegacije, politične skupine in razno; 1405 01 – izdatki za tolmačenje: zunanje tolmačenje; 2007 01 – gradnja nepremičnin in opremljanje prostorov; 2022 – vzdrževanje, obratovanje in čiščenje stavb; 2024 – poraba energije; 2120 01 – pohištvo: nakup, najem, vzdrževanje in popravila pohištva; 2140 – tehnični material in oprema; 3000 – stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela; 3040 – razni odhodki za interne seje; 3042 – seje, kongresi, konference in delegacije; 3210 09 – odhodki za parlamentarno raziskovalno službo, vključno s knjižnico, zgodovinskim arhivom, enoto za presojo znanstvenih in tehnoloških izbir (STOA) ter Evropskim vozliščem za znanstvene medije: odhodki za Evropsko vozlišče za znanstvene medije; 3243 01 – središča za obiskovalce Evropskega parlamenta: Parlamentarium in Doživi Evropo; 3244 01 – organizacija in sprejem skupin obiskovalcev, program Euroscola in povabila oblikovalcem javnega mnenja iz tretjih držav: stroški sprejema in subvencije za skupine obiskovalcev; 4220 02 – izdatki za parlamentarno pomoč: osebni prejemki in nadomestila akreditiranih pomočnikov – statut poslancev; 4220 04 – izdatki za parlamentarno pomoč: izdatki za službena potovanja med tremi kraji dela in zunanji tečaji za akreditirane pomočnike – statut poslancev;

| 3. | odločno podpira uvedbo 76 dodatnih delovnih mest v političnih skupinah in 66 mest v sekretariatih odborov, da bo mogoče sorazmerno razporediti povečane delovne obremenitve in izvajati politike Unije; hkrati poziva predsedstvo, naj izkoristi morebitne sinergije, da bi povečalo učinkovitost v upravi, in analizira, kako bi lahko digitalizacija in novi načini dela prispevali k racionalizaciji v direktoratih in prenosu delovnih mest v sekretariate odborov; predsedstvo še poziva, naj preuči tudi to, ali nadomestilo za parlamentarno pomoč, ki ga prejemajo poslanci, zadostuje glede na vse večji obseg dela poslancev in njihovih uslužbencev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da mora biti proračun Parlamenta za leto 2022 stvaren in natančen, da bi se izognili načrtovanju previsokih proračunskih sredstev; je seznanjen z običajno prakso prerazporejanja neizkoriščenih sredstev ob koncu leta za nepremičninske projekte; ugotavlja, da tako prerazporejanje poteka sistematično v vedno istih poglavjih in naslovih, pogosto pa tudi istih proračunskih vrsticah; meni, da bi bila ta praksa lahko razumljena kot načrtno predvidevanje prevelike porabe; pred naslednjo prerazporeditvijo neizkoriščenih sredstev poziva k razmisleku o preglednosti financiranja ključnih naložb; |
| --- | --- |

4.

Ozelenitev Parlamenta

| 5. | poudarja, da mora biti Parlament na čelu uvajanja bolj digitalnih, prilagodljivih in energetsko učinkovitih načinov dela in sestankovanja, se učiti iz izkušenj med pandemijo COVID-19 in izkoristiti že opravljene naložbe v tehnologijo; v zvezi s tem poziva k celovitemu in velikopoteznemu pregledu o tem, kako poslanci, uslužbenci in uradniki opravljajo parlamentarno delo; meni, da bi moral biti ta pregled osredotočen na učinkovitost in dobro delovanje institucije, oceniti pa bi bilo treba tudi posledice dela na daljavo in hibridnega dela na kakovost sej ter se izogniti pretiranemu posploševanju ukrepov, ki so bili sprejeti v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja cilje Parlamenta v sistemu okoljskega upravljanja (EMAS) do leta 2024; opominja, da srednjeročna strategija za EMAS do leta 2024 vsebuje klavzulo o pregledu, da bi povečali okoljske cilje na osnovi ugotovljenih rezultatov; poziva Parlament, naj zaradi pandemije COVID-19 v letu 2022 znova oceni cilje EMAS in cilje za ključne kazalnike uspešnosti, sprejete leta 2019, poviša; znova poziva k popravku obstoječega načrta za zmanjšanje CO2, da bi dosegli ogljično nevtralnost do leta 2030 z uporabo interne cene ogljika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se zaveda, da skoraj dve tretjini ogljičnega odtisa Parlamenta nastaneta zaradi prevoza ljudi; poziva k razumnemu zmanjšanju potovanj na seje, ki jih je mogoče učinkovito opraviti na daljavo ali hibridno, ter k prehodu na nizkoogljične alternative za vsa preostala potovanja, pod pogojem, da to ne bo vplivalo na kakovost zakonodajnega in političnega dela; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k razširitvi prostovoljnega dela na daljavo na več dni in delovnih mest; poziva, da se seje, na katerih ni političnega odločanja, na primer predstavitve, izmenjave mnenj ter interne in pripravljalne seje, organizira hibridno ali povsem na daljavo, čeprav priznava, da so politična pogajanja učinkovitejša ob fizični navzočnosti, kar velja tudi za tolmačenje in tolmačenje na daljavo, kadar je potrebno; poziva generalnega sekretarja, naj na osnovi ukrepov za neprekinjeno delovanje med pandemijo COVID-19 pripravi nov, prilagodljiv okvir za tolmačenje na daljavo tudi po koncu pandemije; ugotavlja, da ima lahko predolga uporaba digitalnih orodij negativne posledice na dobro počutje nekaterih ljudi; poziva k pregledu pravil o službenih potovanjih do konca leta 2022, da bodo odobrena le na osnovi ustrezne preučitve potreb in posebne utemeljitve, k zahtevam o nizkoogljičnih prometnih sredstvih, ki pa ne bodo ovirala poslancev pri izpolnjevanju mandata, ter k izključitvi najbolj škodljivih načinov prevoza, razen v izjemnih primerih, ko bi alternativna prevozna sredstva na dolgih potovanjih ali potovanjih v odročne kraje zmotila ravnotežje med okoljskimi cilji in učinkovitim parlamentarnim delom; pričakuje, da bodo pripravljalni sestanki in poročanje po službenih potovanjih na daljavo postali pogoj za odobritev vseh uradnih obiskov delegacij in da bodo od leta 2022 odobrene le za tiste osebe, ki so upravičene sodelovati v takih delegacijah; poziva predsedstvo, naj zagotovi, da bodo izredne seje odborov v Strasbourgu strogo omejene na izjemne okoliščine in da jih bo treba ustrezno upravičiti za vsak primer posebej, preden bodo odobrene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja poslance, naj uporabljajo nizkoogljična prevozna sredstva; znova poziva k reviziji izvedbenih ukrepov za statut poslancev, da bo mogoče za potovanja znotraj Unije kriti fleksibilne letalske vozovnice za ekonomski razred, razen za polete v najbolj oddaljene regije in iz njih, polete s prestopanjem in polete, daljše kot štiri ure; ugotavlja, da imajo nekateri poslanci iz kraja izvolitve v kraje dela Parlamenta dolgo pot, ki jo je mogoče opraviti le z letalom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k izboljšanju infrastrukture za kolesa, tovorna kolesa, električna kolesa in električne skiroje v prostorih Parlamenta, zlasti z namestitvijo preprostih in varnih parkirišč ter popravljalnic koles; poziva Parlament, naj tesno sodeluje z ustreznimi lokalnimi organi, zlasti v bruseljski regiji, če želi prevzeti vodilno vlogo pri trajnostni mestni mobilnosti, na primer z dejavno vlogo pri izvajanju načrta GoodMove; poziva k razširitvi programa službenih koles v Parlamentu; poziva k posebnim ukrepom za spodbujanje aktivne mobilnosti med zaposlenimi v Parlamentu, med drugim s posebnim usposabljanjem o varni udeležbi v prometu ter vzdrževanju in popravilih vozil; poziva k pilotnemu programu uporabe tovornih koles za nekatera logistična opravila v Parlamentu in poti med stavbami institucij Unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | spodbuja uslužbence Parlamenta, naj uporabljajo javni prevoz, in poziva k uvedbi subvencioniranih vozovnic za javna prevozna sredstva za zaposlene do leta 2022 ob sočasni izgubi pravice do dveh parkirnih vinjet; pričakuje, da se bodo za prevoz poslancev, uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov na službenih potovanjih med Brusljem in Strasbourgom uporabljali službeni avtomobili; poziva k ustreznemu povečanju parkirnih mest, rezerviranih za električna vozila, in k pregledu skupnega števila parkirnih mest v skladu z veljavno zakonodajo v treh krajih dela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pričakuje, da bodo parlamentarne službe vse skupine obiskovalcev obvestile o okoljskem učinku prevoznih sredstev, ki jih uporabljajo, in da bo leta 2022 uveden sistem spodbujevalnega povračila potnih stroškov na osnovi okoljskega učinka; poziva predsedstvo, naj začne revizijo pravil o skupinah obiskovalcev v skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), zlasti odstavkom 9 tega sporočila o kolektivnih potovanjih, naj potne stroške skupin obiskovalcev prilagodi spreminjajočim se tržnim cenam in naj omogoči spremembe, da bi preprečili tržna nihanja potnih stroškov, zaradi katerih bi lahko prišlo do posredne geografske diskriminacije obiskovalcev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva upravo, naj spremlja napovedi o stalnem naraščanju cen energije za leto 2022 ter preuči možnosti za prihranke in učinkovitejšo porabo; poziva, da se ustavi nadgradnja ogrevalnih naprav na fosilna goriva in da se leta 2022 pripravi načrt za postopno opuščanje teh goriv s točno določenimi mejniki, da bi preprečili nasedle naložbe, poziva pa tudi k analizi učinkovitosti in smotrnosti uporabe toplotnih črpalk in druge podobne tehnologije ob upoštevanju ciljev EMAS; poziva Parlament, naj še poveča delež obnovljivih virov energije v svoji energijski mešanici in zlasti proizvodnji energije, in pričakuje, da bodo v Bruslju do leta 2023 na strehe nameščeni najsodobnejši fotonapetostni paneli, da se zagotovi največji potencial takih panelov; ob tem poziva tudi k postopni nadomestitvi javnih naročil, pri katerih se zahteva potrdilo o izvoru, z lokalnimi obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pričakuje, da bodo parlamentarne službe še naprej zmanjševale porabo papirja s prehodom na brezpapirno, skupinsko in spletno okolje za vse seje, pa tudi z nadaljnjim uvajanjem možnosti e-podpisov; znova zahteva, da se čim prej preučijo alternative za zabojnike, v skladu s ciljem EMAS za Parlament brez papirja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pričakuje, da bosta pri vseh odločitvah o naložbah, tudi digitalnih, in upravljanju upoštevani načeli energetske učinkovitosti na prvem mestu in krožnega gospodarstva; poziva k polnemu izvajanju strategije Parlamenta za ravnanje z odpadki v skladu z načeli hierarhije odpadkov, zlasti kar zadeva trajnosten in krožen pristop k ravnanju z gradbenimi odpadki; poziva, da je treba uvesti vse potrebne ukrepe, da bo v Parlamentu povsem opuščena plastika za enkratno uporabo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da velika večina poslancev Parlamenta podpira enotni sedež, da bi zagotovili učinkovito porabo denarja davkoplačevalcev Unije in izpolnili institucionalno odgovornost za zmanjšanje ogljičnega odtisa; opozarja, da je treba poiskati rešitve za optimizacijo parlamentarnega dela, finančnih stroškov in ogljičnega odtisa; je prepričan, da je mogoče izkušnje z delom in sestanki na daljavo in naložbe vanje izkoristiti kot osnovo za prilagoditev potreb po službenih potovanjih zaposlenih; opominja, da naj bi imel Evropski parlament po Pogodbi o Evropski uniji sedež v Strasbourgu; ugotavlja, da bi bilo treba za uvedbo trajnih sprememb to pogodbo spremeniti, za kar je potrebno soglasje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opominja, da razpisni pogoji ne bi smeli biti omejeni le na najugodnejšo ponudbo, temveč bi morali vključevati tudi okoljska in socialna merila ter merila glede enakosti spolov s podrobnimi kazalniki; pozdravlja razširitev nalog in pooblastil službe za pomoč pri zelenih javnih naročilih, tako da zdaj zajemajo tudi socialne elemente in elemente enakosti spolov, in poziva, da se za naročila nad 15 000 EUR uvede obvezno posvetovanje s to službo; pričakuje, da bo predsedstvo uvedlo sistem za poročanje o trajnostnosti, kot je na primer sistem organizacije Global Reporting Initiative, in da ga bo do leta 2022 razširilo še z vidikom spola; |
| --- | --- |

17.

Preglednost in odgovornost

| 18. | obžaluje, da predsedstvo še vedno ni upoštevalo volje poslancev, večkrat izražene na plenarnih zasedanjih, in sicer da je treba nadomestilo splošnih stroškov reformirati, saj tako aktivno preprečuje preglednejšo in odgovornejšo porabo davkoplačevalskega denarja Unije; zahteva, da predsedstvo pravila o tem nadomestilu spremeni do konca leta 2021; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da predsedstvo ni upoštevalo volje poslancev, večkrat izražene na plenarnih zasedanjih, o ključnih reformah v Parlamentu, ki so bile prvič omenjene v zgoraj navedeni resoluciji z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU in med katerimi je tudi uvedba obveznega usposabljanja proti nadlegovanju za vse uslužbence in poslance; zahteva, da predsedstvo nemudoma in v celoti uresniči vse sklepe s plenarnih zasedanj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje, da predsedstvo ni upoštevalo volje poslancev, večkrat izražene na plenarnem zasedanju, namreč da bi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, ki prijavijo kršitve zakonodaje Unije v skladu z Direktivo (EU) 2019/1937 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (21), zagotovili enako visoko raven zaščite kot tistim, ki so žrtve nadlegovanja; poziva predsedstvo, naj določi jasne in pravno varne standarde o tem, kdaj je mogoče nuditi zaščito žvižgačem, tudi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, in jih objavi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da predsedstvo noče upoštevati volje poslancev, večkrat izražene na plenarnem zasedanju, naj povsem uskladi nadomestila potnih stroškov uradnikov, drugih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov za službene poti med tremi kraji dela Parlamenta; poziva ga, naj to vprašanje obravnava brez odlašanja in naj ukrepa, da bo to neenakost odpravilo do ponovnega začetka plenarnih zasedanj v Strasbourgu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | znova poziva konferenco predsednikov, naj revidira izvedbene določbe o delu delegacij in misij zunaj Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba pri tej reviziji preučiti, ali bi lahko akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljali poslance na uradnih parlamentarnih delegacijah in misijah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da predsedstvo še vedno ni uresničilo volje poslancev, večkrat izražene na plenarnih zasedanjih, naj poišče tehnično rešitev, ki bo poslancem omogočila uveljavljati pravico do glasovanja med porodniškim ali starševskim dopustom, dolgotrajno boleznijo in v primeru višje sile, ter naj razjasni pravne, finančne in tehnične omejitve takšne rešitve; meni, da če bi predsedstvo že prej ukrepalo v zvezi s to zahtevo, bi bile priprave na delo in glasovanje Parlamenta na daljavo zaradi pandemije veliko hitrejše; pričakuje, da se bo predsedstvo zdaj, ko je potrjeno, da tehnične možnosti obstajajo, lotilo še odprave preostalih pravnih in finančnih omejitev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opominja, da je po podatkih iz letnih poročil registra za preglednost v zadnjih letih približno polovica vnosov v register nepravilna; se boji, da register ne bo mogel izpolniti svojega namena, tj. povečati preglednosti o dejavnostih zastopnikov interesov, če polovica vnosov vsebuje nepopolne ali netočne informacije; poziva Parlament, naj ukrepa, da bi izboljšalo točnost registra; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja zahtevo, naj Parlament pripravi letno poročilo s podrobnim pregledom zastopnikov interesov in drugih organizacij, ki so imeli dostop do prostorov Parlamenta, in ga objavi v skladu z uredbo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pričakuje, da bo predsedstvo v prihodnje poslance proaktivno obveščalo o uresničevanju pomembnih sklepov s plenarnih zasedanj; |
| --- | --- |

26.

Vidik spola

| 27. | poziva, da se v prihodnje pri pripravi predhodnega predloga prihodkov in odhodkov opravi analiza, ali je bil upoštevan vidik spola, v skladu z zavezo Unije, da bo ta vidik upoštevala v proračunu; poziva k posebnemu sistemu računovodstva, v katerem bo upoštevan vidik spola, odhodki za poslance, uslužbence in strokovnjake pa bodo razčlenjeni po spolu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k uvedbi meril za ocenjevanje in spremljanje pri javnem naročanju, pri katerih bo upoštevan vidik spola, saj vsa razpisna dokumentacija Parlamenta zahteva spodbujanje enakih možnosti; |
| --- | --- |

28.

Digitalna infrastruktura

| 29. | podpira naložbe v digitalno infrastrukturo, med drugim v kibernetsko varnost; poudarja, da je treba v informacijsko in komunikacijsko tehnologijo vključiti varne programske rešitve, npr. odprtokodne programe, tako da bo imel Parlament popoln nadzor nad programsko opremo in upravljanjem podatkov, ter svobodo pri razvoju aplikacij in nakupu tehnologije, s čimer se bo izrecno izognil odvisnosti in tehnološki vezanosti na velike tehnološke platforme, zlasti ponudnike storitev v oblaku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da mora Parlament okoljska vprašanja vključiti v digitalno agendo; poudarja, da morajo digitalne inovacije nujno pozitivno prispevati k ekološkemu prehodu; poziva k zmanjšanju okoljskega odtisa digitalne tehnologije (zelena IT), zlasti s prilagoditvijo notranjih politik; poziva Parlament, naj ekološko zasnovo digitalnih storitev vključi v upravljanje IKT in izbere možnosti, ki so v skladu s krožnim gospodarstvom in prispevajo k učinkoviti rabi virov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opominja na tveganje za varnost in zasebnost informacij pri uporabi rešitev tretjih strani za izmenjavo občutljivih podatkov ter prednosti odprtokodne programske opreme za digitalno avtonomijo in varnost; vztraja, da bi bilo treba uporabnikom omogočiti, da z napravami Parlamenta uporabljajo odprtokodno programsko opremo, in poudarja potrebo po decentraliziranih, odprtokodnih rešitvah za virtualne seje in takojšnje sporočanje; poudarja, da je treba uporabnike ustrezno usposobiti, s posebnim poudarkom na kibernetski varnosti; poudarja, da mora programska oprema za samodejni jezikovni zapis in prevajanje omogočiti enako širjenje informacij v vseh uradnih jezikih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | se odločno zavzema za to, naj se Parlament pri javnem naročanju programske opreme in digitalne infrastrukture, vključno z rešitvami v oblaku, izogne vezanosti na enega ponudnika z zahtevami glede prenosljivosti in interoperabilnosti, uporabo odprtokodne programske opreme in posebnimi javnimi naročili, namenjenimi malim, srednjim in zagonskim podjetjem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi morali biti programski podatki in orodja, ki jih ustvari javni sektor in/ali ki se javno financirajo, ponovno uporabni, prosto dostopni in v skladu s temeljnimi pravicami, če so namenjeni nujni uporabi, pa bi morali imeti varnostni certifikat ali revizijo varnosti; meni tudi, da bi bilo treba umetno inteligenco, ki se uporablja v Parlamentu, objaviti kot odprtokodno programsko opremo v postopku javnega naročanja, pri čemer bi morali dati na voljo dokumentacijo programske opreme in algoritme, da bi omogočili preverjanje, kako je sistem umetne inteligence prišel do določenega zaključka; poudarja, da bi moral biti pregled spoštovanja temeljnih pravic del predhodnega ugotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da so bili sistemi za glasovanje na daljavo uvedeni zato, da bi zaščitili nemoteno delovanje Parlamenta med pandemijo; poziva k njihovemu poenotenju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k hitrejšim in varnejšim brezžičnim omrežjem v treh krajih dela; |
| --- | --- |

35.

Stiki z državljani

| 36. | poudarja, da je Parlament edina institucija Unije, izvoljena na splošnih volitvah; meni, da je treba državljane bolje seznanjati z dejavnostmi Parlamenta, povečevati politično ozaveščenost in spodbujati vrednote Unije; poziva k dodatnim digitalnim sredstvom za neposredne stike z državljani; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podpira odprtje centrov Doživi Evropo v vseh državah članicah do leta 2024; je seznanjen s potrditvijo, da zamude zaradi pandemije COVID-19 ne bodo ogrozile ključnih mejnikov; podpira politiko uprave za povečanje sinergij; pričakuje, da bodo dolgoročni proračunski učinki centrov Doživi Evropo v smislu tekočih stroškov Odboru za proračun predstavljeni pred sprejetjem proračuna za leto 2022; opominja, da naj bi se državljani v središčih Doživi Evropo bolje seznanili z delovanjem evropskih institucij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi morale pisarne Evropskega parlamenta za stike razširiti svoje mreže in odločneje nagovarjati državljane; vabi Parlament, naj pripravi srečanja in prireditve, kot je evropska prireditev za mlade (EYE), na katerih se bodo poslanci prek pisarn za stike na lokalni ravni srečevali z mladimi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priznava, da so skupine obiskovalcev pomembne; je seznanjen, da med pandemijo COVID-19 prostorov Parlamenta ni mogla obiskati nobena skupina; opominja, da je bilo v skladu s sklepom predsedstva z dne 5. oktobra 2020 40 % neporabljenih sredstev za leto 2020 prerazporejenih v leto 2022; pozdravlja dejstvo, da Parlament velik trud vlaga v storitve, ki jih ponuja obiskovalcem, predvsem mladim, ki so še zmeraj ključna ciljna skupina; poziva pa, da se nadomestila za obiskovalce v preostanku mandata ne povečajo prek ravni, ki je operativno izvedljiva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da 50 milijonov prebivalcev Unije pripada različnim jezikovnim manjšinam, regijam in skupnostim; opominja, da Parlament spodbuja udeležbo in sodelovanje državljanov, tudi narodnih, regionalnih in jezikovnih manjšin, v Uniji; opominja, da Parlament odločno podpira večjezičnost in spodbuja pravice narodnih, regionalnih in jezikovnih manjšin; meni, da lahko Parlament dejavno prispeva k boju proti dezinformacijam s posredovanjem informacij v jezikih jezikovnih manjšin, regij in skupnosti, kjer je to potrebno; poziva predsedstvo, naj preuči izvedljivost in oceni finančne stroške priprave komunikacijskega gradiva, na primer za središča Doživi Evropo in konferenco o prihodnosti Evrope, v jezikih jezikovnih manjšin, regij in skupnosti v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva predsedstvo, naj poskrbi za prevod poglavitnih zunanjepolitičnih resolucij, sprejetih v skladu s členom 54 Poslovnika (samoiniciativna poročila) v jezike Združenih narodov, ki niso uradni jeziki Unije (arabščino, kitajščino in ruščino), ter za prevod resolucij o posameznih državah, sprejetih v skladu s členom 132 Poslovnika (resolucija, priložena izjavam Komisije/visokega predstavnika) in členom 144 (nujna resolucija) v uradne jezike teh držav, zato da bi okrepili vpliv in doseg zunanjepolitičnih dejavnosti Parlamenta, obenem pa naproša proračunski organ, naj v ta namen zagotovi dovolj proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva generalnega sekretarja, naj preuči izvedljivost tolmačenja v mednarodnem znakovnem jeziku za vse plenarne razprave, v skladu z zahtevami, sprejetimi na plenarnem zasedanju, in ta sklep uresniči v skladu z načelom enakega dostopa za vse državljane; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ocenjuje kot izredno pomembno, da bodo imele vse institucije, udeležene v pripravah in vodenju bližnje konference o prihodnosti Evrope, tudi Parlament, ustrezne upravne proračune, da bo prireditev lahko uspešna, in sicer naj potrebe upoštevajo že v načrtu prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva, da se državljanom in rezidentom držav članic in partnerskih držav omogoči virtualni obisk Parlamenta, da bo širša javnost bolje razumela delo in vrednote te institucije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva k posebni službi za starejše obiskovalce, ki bo bolje predstavila programe in politike Unije za aktivno staranje; |
| --- | --- |

45.

Nepremičninski projekti

| 46. | pričakuje preglednejše in podrobnejše načrtovanje in odločanje, vključno z zgodnjim posredovanjem informacij, v zvezi z nepremičninsko politiko Parlamenta ob upoštevanju člena 266 finančne uredbe; poziva k razpravi o delovanju Parlamenta in k pregledu njegovih prostorskih potreb glede na posledice pandemije in pričakovan večji obseg dela na daljavo ter k prilagoditvi dolgoročne nepremičninske strategije, če je potrebna; poudarja, da je mogoče s preudarnim načrtovanjem ustvariti velike prihranke; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva predsedstvo, naj predstavi svojo odločitev o stavbi Paul-Henri Spaak ter ji priloži podrobno razčlenitev stroškov in dokumentacijo, s katero bo to odločitev upravičilo; ugotavlja, da stavba Spaak med obnovo ne bo v uporabi, in poziva k bolj optimalni rabi obstoječih prostorov v skladu s potrebami Parlamenta; v zvezi s tem opominja, da je Parlament zavezan izvajanju potrebnih prilagoditvenih in obnovitvenih del v stavbah, da bi ustvaril okolje, dostopno vsem uporabnikom v skladu s standardi Unije; priporoča, da se pri načrtovanju in prenovi stavb Parlamenta ustrezno upoštevajo merila raznolikosti in vključenosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja odločitev predsedstva, da bo uvedlo potne liste stavb za upravljanje življenjskega cikla nepremičnin Parlamenta; pričakuje, da bo uporaba novega orodja prispevala k učinkovitemu izvajanju ukrepov za podnebno nevtralne ali pasivne stavbe, takoj ko bo mogoče, najpozneje pa do leta 2050; pričakuje tudi, da bodo potni listi vključevali tudi izboljšave kakovosti zraka v notranjosti in zdrave stavbe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da je v proračunu, ki ga generalni sekretar predlaga za leto 2022, 4,358 milijona EUR predvidenih za gradnjo vhoda v stavbo WEISS in da je bilo v ta namen v proračunu 2021 že predvidenih 8 milijonov EUR; zahteva posodobljene informacije o skupnih stroških tega projekta; |
| --- | --- |

49.

Druga vprašanja

| 50. | znova zahteva, naj predsedstvo omogoči popolno prožnost v zvezi z navzočnostjo poslancev v zelenih tednih, da bi olajšali njihovo delovno ureditev; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja na člen 27(1) in (2) statuta poslancev Evropskega parlamenta (22), ki navaja, da bo prostovoljni pokojninski sklad, ki ga je ustanovil Parlament, obstajal tudi po začetku veljavnosti tega statuta za poslance ali nekdanje poslance, ki so že pridobili pravice in pričakovanja iz tega sklada, in da se pridobljene pravice in pričakovanja ohranijo v polnem obsegu; poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj popolnoma spoštujeta statut poslancev in naj s pokojninskim skladom oblikujeta jasen načrt, po katerem bo Parlament nase prenesel in prevzel obveznosti in odgovornosti sistema prostovoljnega pokojninskega zavarovanja svojih poslancev; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je ponudnike storitev pandemija zelo prizadela; pozdravlja prizadevanja Parlamenta, na primer pripravo solidarnostnih obrokov, da bi zmanjšal posledice za podizvajalce in njihove zaposlene; poudarja, da najemanje zunanjih izvajalcev za čiščenje in gostinstvo delavce, ki so večinoma ženske, postavlja v zelo ranljiv položaj; je zelo zaskrbljen zaradi množičnega odpuščanja delavcev v podjetju za gostinske storitve Compass Group; poziva ustrezne organe Parlamenta, naj v sodelovanju s podizvajalci preučijo vse možne alternativne rešitve, da bi ohranili delovna mesta v okviru socialnega dialoga in naročili dodatne storitve, za katere je mogoče upravičiti uporabo proračuna Parlamenta; poziva Parlament, naj sprejme vse potrebne previdnostne ukrepe, da bi zagotovil, da bodo zunanji izvajalci spoštovali najvišje standarde delovnega prava pri zaposlovanju čistilnega osebja, ki so večinoma ženske, in gostinskega osebja, zlasti kar zadeva psihološke pritiske in delovne pogoje; poziva predsedstvo, naj znova pretehta splošno politiko Parlamenta na področju eksternalizacije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj v celotni upravi Parlamenta širita kulturo smotrnostne priprave proračuna ter pristop preudarnega upravljanja, da se izboljšata učinkovitost in okoljska trajnost ter zmanjša število upravnih formalnosti in birokratskih postopkov v internem delu institucije; poudarja, da so rezultat preudarnega upravljanja nenehne izboljšave delovnega postopka zaradi poenostavitve in izkušenj upravnih uslužbencev; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba pregledati kadrovsko politiko Parlamenta, da bo lahko institucija izkoristila strokovno znanje, ki so ga pridobili njeni uslužbenci; meni, da bi bilo treba v ta namen spremeniti pravila in vsem kategorijam zaposlenih, tudi akreditiranim parlamentarnim pomočnikom, omogočiti udeležbo na internih natečajih, ter uvesti programe poklicnega razvoja, da bo Parlament lahko ohranil in še naprej izkoriščal strokovno znanje teh kategorij zaposlenih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva generalnega sekretarja, naj oceni tveganja v zvezi z zaposlovanjem čedalje več pogodbenih uslužbencev, vključno s tveganjem za oblikovanje dvotirne kadrovske strukture v Parlamentu; vztraja, da bi moralo stalno osebje zasedati glavna delovna mesta in opravljati pomembne naloge; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva k večji prožnosti in manjši birokraciji pri vodenju pisarn in pogodbah evropskih poslancev ob upoštevanju ponavljajočih se napak spletnih platform in težav pri delu na daljavo med pandemijo COVID-19; poziva sekretariat in finančne službe Parlamenta, naj pripravijo posebna prožna pravila; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da Parlament v Bruslju vsak semester sprejme približno 250 praktikantov; meni, da bi morali vsi praktikanti v Parlamentu dobiti enak popust za javni prevoz kot drugi uslužbenci; meni, da to ne bil pomenilo velikega dodatnega bremena za proračun Parlamenta, bi pa močno zmanjšalo stroške praktikantov v Bruslju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opominja, da je treba predvideti zadostna sredstva za financiranje kulturnih in umetniških dejavnosti v prostorih Parlamenta in zunaj njih, da bi poudarili njegovo podporo kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | spominja na politične zaveze Parlamenta glede pisarn za stike zunaj Unije in poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zadosti potrebnim pogojem, na primer zagotovi skupno upravljanje stavb, kjer je potrebno, in diplomatski status uslužbencev Parlamenta pri organih gostujočih držav; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva organ za politične stranke in fundacije, naj letna poročila, ki naj bodo čim bolj pregledna, oddaja pravočasno; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da je pandemija COVID-19 negativno vplivala na parlamentarno življenje; poudarja, da je pomembno povrniti dinamiko in živahnost Parlamenta, ko bo krize konec; zato predsedstvo poziva, naj opravi analizo novih praks, ki bi lahko oživile Parlament, nato pa sprejme priporočila, ki bi jih lahko uresničili s spremembo poslovnika, če bo potrebno; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2022; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in načrt posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL C 444 I, 22.12.2020.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0357, priloga II.

(5)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(6)  UL L 287, 29.10.2013, str. 15.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0123.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0302.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0385.

(10)  UL C 346, 27.9.2018, str. 19.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0331.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0010.

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/652735/ IPOL_STU(2020)652735_EN.pdf

(14)  UL C 364, 15.10.2014, str. 3.

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0227.

(16)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(17)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0306.

(19)  UL C 444 I, 22.12.2020, str. 5.

(20)  Sprejeta besedila predsedstva, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/01--04--2009.

(21)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

(22)  Sklep Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (2005/684/ES, Euratom) (UL L 262, 7.10.2005, str. 1).

---