# Eiropas Savienības C 15/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 15 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 12. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 15

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 12. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 17.–21. maija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 17.–21. maija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2021. gada 18. maija |
| 2022/C 15/01 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšanu (2020/2087(INI)) | 2 |
| 2022/C 15/02 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par kopējās zivsaimniecības politikas 15. pantā paredzētā izkraušanas pienākuma mērķu īstenošanu (2019/2177(INI)) | 9 |
| | Trešdiena, 2021. gada 19. maija |
| 2022/C 15/03 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par sporta pasākumu organizatoru problēmām digitālajā vidē (2020/2073(INL)) | 18 |
| 2022/C 15/04 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par mākslīgo intelektu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē (2020/2017(INI)) | 28 |
| 2022/C 15/05 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (2020/2241(INI)) | 45 |
| 2022/C 15/06 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju (2020/2242(INI)) | 56 |
| 2022/C 15/07 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par cilvēktiesību aizsardzību un ES ārējās migrācijas politiku (2020/2116(INI)) | 70 |
| 2022/C 15/08 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumu par Turciju (2019/2176(INI)) | 81 |
| 2022/C 15/09 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas 2019. un 2020. gada ziņojumiem par Melnkalni (2019/2173(INI)) | 100 |
| 2022/C 15/10 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēktiesībām un vides aizstāvju lomu šajā jautājumā (2020/2134(INI)) | 111 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija |
| 2022/C 15/11 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par ES reģionos vērojamo demogrāfisko tendenču apvēršanu pretējā virzienā, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus (2020/2039(INI)) | 125 |
| 2022/C 15/12 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par ES noteikumu ietekmi uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti: darbaspēka mobilitāte ES iekšienē kā instruments darba tirgus vajadzību un prasmju saskaņošanai (2020/2007(INI)) | 137 |
| 2022/C 15/13 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par to, lai paātrinātu progresu un novērstu nevienlīdzību ar mērķi līdz 2030. gadam izskaust AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējumu (2021/2604(RSP)) | 151 |
| 2022/C 15/14 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par karagūstekņiem pēc nesenākā Armēnijas un Azerbaidžānas konflikta (2021/2693(RSP)) | 156 |
| 2022/C 15/15 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Haiti (2021/2694(RSP)) | 161 |
| 2022/C 15/16 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Čadā (2021/2695(RSP)) | 166 |
| 2022/C 15/17 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (2021/2644(RSP)) | 170 |
| 2022/C 15/18 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) (2020/2789(RSP)) | 176 |
| 2022/C 15/19 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (2021/2703(RSP)) | 184 |
| 2022/C 15/20 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par uzņēmumu atbildību par kaitējumu videi (2020/2027(INI)) | 186 |
| 2022/C 15/21 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par jaunām pieejām likumīgai darbaspēka migrācijai (2020/2010(INI)) | 196 |
| 2022/C 15/22 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu: šķēršļu novēršana digitālā vienotā tirgus darbībā un mākslīgā intelekta izmantošanas uzlabošana Eiropas patērētājiem (2020/2216(INI)) | 204 |
| | Piektdiena, 2021. gada 21. maija |
| 2022/C 15/23 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. maija rezolūcija par Apvienotās Karalistes nodrošinātu pienācīgu personas datu aizsardzību (2021/2594(RSP)) | 218 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 18. maija

2022/C 15/01

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšanu (2020/2087(INI))

2

2022/C 15/02

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par kopējās zivsaimniecības politikas 15. pantā paredzētā izkraušanas pienākuma mērķu īstenošanu (2019/2177(INI))

9

Trešdiena, 2021. gada 19. maija

2022/C 15/03

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par sporta pasākumu organizatoru problēmām digitālajā vidē (2020/2073(INL))

18

2022/C 15/04

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par mākslīgo intelektu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē (2020/2017(INI))

28

2022/C 15/05

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (2020/2241(INI))

45

2022/C 15/06

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju (2020/2242(INI))

56

2022/C 15/07

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par cilvēktiesību aizsardzību un ES ārējās migrācijas politiku (2020/2116(INI))

70

2022/C 15/08

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumu par Turciju (2019/2176(INI))

81

2022/C 15/09

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas 2019. un 2020. gada ziņojumiem par Melnkalni (2019/2173(INI))

100

2022/C 15/10

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēktiesībām un vides aizstāvju lomu šajā jautājumā (2020/2134(INI))

111

Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija

2022/C 15/11

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par ES reģionos vērojamo demogrāfisko tendenču apvēršanu pretējā virzienā, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus (2020/2039(INI))

125

2022/C 15/12

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par ES noteikumu ietekmi uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti: darbaspēka mobilitāte ES iekšienē kā instruments darba tirgus vajadzību un prasmju saskaņošanai (2020/2007(INI))

137

2022/C 15/13

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par to, lai paātrinātu progresu un novērstu nevienlīdzību ar mērķi līdz 2030. gadam izskaust AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējumu (2021/2604(RSP))

151

2022/C 15/14

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par karagūstekņiem pēc nesenākā Armēnijas un Azerbaidžānas konflikta (2021/2693(RSP))

156

2022/C 15/15

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Haiti (2021/2694(RSP))

161

2022/C 15/16

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Čadā (2021/2695(RSP))

166

2022/C 15/17

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (2021/2644(RSP))

170

2022/C 15/18

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) (2020/2789(RSP))

Data Protection Commissioner

Facebook Ireland Limited

Maximillian Schrems

Schrems II

176

2022/C 15/19

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (2021/2703(RSP))

184

2022/C 15/20

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par uzņēmumu atbildību par kaitējumu videi (2020/2027(INI))

186

2022/C 15/21

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par jaunām pieejām likumīgai darbaspēka migrācijai (2020/2010(INI))

196

2022/C 15/22

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu: šķēršļu novēršana digitālā vienotā tirgus darbībā un mākslīgā intelekta izmantošanas uzlabošana Eiropas patērētājiem (2020/2216(INI))

204

Piektdiena, 2021. gada 21. maija

2022/C 15/23

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. maija rezolūcija par Apvienotās Karalistes nodrošinātu pienācīgu personas datu aizsardzību (2021/2594(RSP))

218

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Pirmdiena, 2021. gada 17. maija |
| 2022/C 15/24 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 17. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu laikposmam no 2021. līdz - 2027. gadam (programma Perikls IV) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD)) | 228 |
| | Otrdiena, 2021. gada 18. maija |
| 2022/C 15/25 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektori (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE)) | 229 |
| 2022/C 15/26 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) priekšsēdētāju (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE)) | 230 |
| 2022/C 15/27 | P9_TA(2021)0219Taisnīgas pārkārtošanās fonds ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu | 231 |
| 2022/C 15/28 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija Padomes regulas projektam, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulas (ES) 2021/..., ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (programma Perikls IV) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP)) | 233 |
| 2022/C 15/29 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kubas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE)) | 234 |
| 2022/C 15/30 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE)) | 235 |
| 2022/C 15/31 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE)) | 236 |
| 2022/C 15/32 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par laika ierobežojumiem attiecībā uz vienošanos par gaisa kuģu iznomāšanu ar apkalpi starp Eiropas Savienību, Amerikas Savienotajām Valstīm, Islandi un Norvēģijas Karalisti (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE)) | 237 |
| 2022/C 15/33 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos un ar ko groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS)) | 238 |
| 2022/C 15/34 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz atbrīvojumiem importam un konkrētu preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai saistībā ar Savienības pasākumiem sabiedrības interesēs (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS)) | 239 |
| 2022/C 15/35 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Igaunijas pieteikumu EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD)) | 240 |
| 2022/C 15/36 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai, reaģējot uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD)) | 244 |
| 2022/C 15/37 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2021. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu — finansējums pasākumiem, ar kuriem reaģē uz Covid-19 krīzi, un precizējumu un jaunākās informācijas iekļaušana attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas galīgo pieņemšanu (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD)) | 247 |
| 2022/C 15/38 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2021. gada 24. marta deleģēto regulu, ar kuru Deleģētās regulas (ES) Nr. 1003/2013 un (ES) 2019/360 groza attiecībā uz gada uzraudzības maksām, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iekasē no darījumu reģistriem par 2021. gadu (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA)) | 249 |
| 2022/C 15/39 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2021. gada 25. marta deleģēto regulu, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA)) | 251 |
| 2022/C 15/40 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD)) | 253 |
| 2022/C 15/41 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD)) | 255 |
| | Trešdiena, 2021. gada 19. maija |
| 2022/C 15/42 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE)) | 257 |
| 2022/C 15/43 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD)) | 267 |
| 2022/C 15/44 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD)) | 269 |
| 2022/C 15/45 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu Fiscalis sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD)) | 270 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija |
| 2022/C 15/46 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) | 272 |
| 2022/C 15/47 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2020)0225) – (2020/0112R(APP)) | 290 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2021. gada 17. maija

2022/C 15/24

Eiropas Parlamenta 2021. gada 17. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu laikposmam no 2021. līdz - 2027. gadam (programma Perikls IV) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

228

Otrdiena, 2021. gada 18. maija

2022/C 15/25

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektori (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

229

2022/C 15/26

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) priekšsēdētāju (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

230

2022/C 15/27

P9_TA(2021)0219Taisnīgas pārkārtošanās fonds ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu

231

2022/C 15/28

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija Padomes regulas projektam, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulas (ES) 2021/..., ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (programma Perikls IV) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

233

2022/C 15/29

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kubas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

234

2022/C 15/30

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

235

2022/C 15/31

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

236

2022/C 15/32

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par laika ierobežojumiem attiecībā uz vienošanos par gaisa kuģu iznomāšanu ar apkalpi starp Eiropas Savienību, Amerikas Savienotajām Valstīm, Islandi un Norvēģijas Karalisti (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

237

2022/C 15/33

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos un ar ko groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

238

2022/C 15/34

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz atbrīvojumiem importam un konkrētu preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai saistībā ar Savienības pasākumiem sabiedrības interesēs (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

239

2022/C 15/35

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Igaunijas pieteikumu EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

Estonia Tourism

240

2022/C 15/36

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai, reaģējot uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

244

2022/C 15/37

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2021. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu — finansējums pasākumiem, ar kuriem reaģē uz Covid-19 krīzi, un precizējumu un jaunākās informācijas iekļaušana attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas galīgo pieņemšanu (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

247

2022/C 15/38

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2021. gada 24. marta deleģēto regulu, ar kuru Deleģētās regulas (ES) Nr. 1003/2013 un (ES) 2019/360 groza attiecībā uz gada uzraudzības maksām, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iekasē no darījumu reģistriem par 2021. gadu (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

249

2022/C 15/39

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2021. gada 25. marta deleģēto regulu, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

251

2022/C 15/40

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu Eiropas Solidaritātes korpuss un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

253

2022/C 15/41

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

255

Trešdiena, 2021. gada 19. maija

2022/C 15/42

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

257

2022/C 15/43

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

267

2022/C 15/44

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

269

2022/C 15/45

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu Fiscalis sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

270

Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija

2022/C 15/46

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

272

2022/C 15/47

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2020)0225) – (2020/0112R(APP))

290

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

12.1.2022

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2021.–2022. GADA SESIJA

2021. gada 17.–21. maija sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 18. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/2

---

P9_TA(2021)0220

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšana

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšanu (2020/2087(INI))

(2022/C 15/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. un 175. pantu, 212. panta 2. punktu un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. un 175. pantu, 212. panta 2. punktu un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (“ESSF” regula) un tās turpmākos 2014. gada 15. maija un 2020. gada 20. marta grozījumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (“ESSF” regula) un tās turpmākos 2014. gada 15. maija un 2020. gada 20. marta grozījumus (1),

| — | ņemot vērā visus Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes publicētos ziņojumus un jo īpaši tās 2014. gada 31. marta ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2014. gadā — sekas, pielāgošanās un neaizsargātība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visus Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes publicētos ziņojumus un jo īpaši tās 2014. gada 31. marta ziņojumu “Klimata pārmaiņas 2014. gadā — sekas, pielāgošanās un neaizsargātība”,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas parakstīts 2016. gada 22. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas parakstīts 2016. gada 22. aprīlī,

| — | ņemot vērā 2013. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu — īstenošana un piemērošana (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu — īstenošana un piemērošana (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu — izvērtējums (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu — izvērtējums (3),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 15. maija darba dokumentu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2002.–2017. gadam izvērtējumu (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2019. gada 15. maija darba dokumentu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2002.–2017. gadam izvērtējumu (SWD(2019)0186),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 25. marta nostājas dokumentu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (COM(2020)0114), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 25. marta nostājas dokumentu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (COM(2020)0114),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0052/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0052/2021),

| A. | tā kā Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF), kas izveidots ar ESSF regulu pēc lielajiem plūdiem Centrāleiropā 2002. gadā, sniedz finansiālu palīdzību dalībvalstīm un pievienošanās sarunvalstīm, ko skārušas lielas vai reģionālas dabas katastrofas vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija; tā kā ESSF sniedz patiesu ES pievienoto vērtību un īsteno gribu apliecināt solidaritāti ar cilvēkiem ES reģionos, kurus skārušas šādas katastrofas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF), kas izveidots ar ESSF regulu pēc lielajiem plūdiem Centrāleiropā 2002. gadā, sniedz finansiālu palīdzību dalībvalstīm un pievienošanās sarunvalstīm, ko skārušas lielas vai reģionālas dabas katastrofas vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija; tā kā ESSF sniedz patiesu ES pievienoto vērtību un īsteno gribu apliecināt solidaritāti ar cilvēkiem ES reģionos, kurus skārušas šādas katastrofas;

| B. | tā kā 2020. gada 17. aprīļa rezolūcijā par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai Eiropas Parlaments atgādināja, ka solidaritāte starp dalībvalstīm nav iespēja, bet gan ir pienākums, kas cita starpā izriet no Līguma par Eiropas Savienību 2. un 21. panta, un ka tā ir arī viens no mūsu ES vērtību pīlāriem, kā noteikts iepriekš minētā līguma 3. pantā; tā kā tajā pašā rezolūcijā Eiropas Parlaments mudina Komisiju stiprināt visus elementus krīžu pārvarēšanā un reaģēšanā uz katastrofām; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 17. aprīļa rezolūcijā par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai Eiropas Parlaments atgādināja, ka solidaritāte starp dalībvalstīm nav iespēja, bet gan ir pienākums, kas cita starpā izriet no Līguma par Eiropas Savienību 2. un 21. panta, un ka tā ir arī viens no mūsu ES vērtību pīlāriem, kā noteikts iepriekš minētā līguma 3. pantā; tā kā tajā pašā rezolūcijā Eiropas Parlaments mudina Komisiju stiprināt visus elementus krīžu pārvarēšanā un reaģēšanā uz katastrofām;

| C. | ar interesi norāda, ka saskaņā ar nesen veiktu aptauju divas trešdaļas ES iedzīvotāju uzskata, ka Eiropas Savienībai vajadzētu būt lielākām kompetencēm risināt tādas neparedzētas krīzes kā Covid-19, un vairāk nekā puse uzskata, ka ES vajadzētu būt lielākiem finanšu līdzekļiem šo krīžu pārvarēšanai (6); tā kā pašreizējai veselības krīzei ir ļoti liela humānā dimensija un tā kā ES un dalībvalstīm attiecīgi jārīkojas solidaritātes garā; |
| --- | --- |

C.

ar interesi norāda, ka saskaņā ar nesen veiktu aptauju divas trešdaļas ES iedzīvotāju uzskata, ka Eiropas Savienībai vajadzētu būt lielākām kompetencēm risināt tādas neparedzētas krīzes kā Covid-19, un vairāk nekā puse uzskata, ka ES vajadzētu būt lielākiem finanšu līdzekļiem šo krīžu pārvarēšanai (6); tā kā pašreizējai veselības krīzei ir ļoti liela humānā dimensija un tā kā ES un dalībvalstīm attiecīgi jārīkojas solidaritātes garā;

| D. | tā kā līdz šim ESSF fonda palīdzība ir bijusi vērsta uz aptuveni simts dabas katastrofām 23 dalībvalstīs un vienā pievienošanās sarunvalstī, par kopējo summu aptuveni 6,6 miljardi EUR (7); |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz šim ESSF fonda palīdzība ir bijusi vērsta uz aptuveni simts dabas katastrofām 23 dalībvalstīs un vienā pievienošanās sarunvalstī, par kopējo summu aptuveni 6,6 miljardi EUR (7);

| E. | tā kā 2017. un 2018. gadā plūdu izraisītas katastrofas veidoja aptuveni divas trešdaļas no visiem ESSF pieteikumiem, neraugoties uz to, ka pārskata periodā bija vērojamas arī lielas vētras, mežu ugunsgrēki un zemestrīces; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2017. un 2018. gadā plūdu izraisītas katastrofas veidoja aptuveni divas trešdaļas no visiem ESSF pieteikumiem, neraugoties uz to, ka pārskata periodā bija vērojamas arī lielas vētras, mežu ugunsgrēki un zemestrīces;

| F. | ņem vērā ESSF lietderību, kā uzsvērts Komisijas novērtējumā, jo īpaši attiecībā uz sloga samazināšanu visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, atbalstot atjaunošanas centienus pēc lielām valsts vai reģionālām dabas katastrofām vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, kā noteikts ESSF regulā (ar grozījumiem); |
| --- | --- |

F.

ņem vērā ESSF lietderību, kā uzsvērts Komisijas novērtējumā, jo īpaši attiecībā uz sloga samazināšanu visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, atbalstot atjaunošanas centienus pēc lielām valsts vai reģionālām dabas katastrofām vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, kā noteikts ESSF regulā (ar grozījumiem);

| G. | tā kā ESSF tiesiskais regulējums tika pārskatīts 2014. gadā, pieņemot grozošo Regulu (ES) Nr. 661/2014 (8), jo īpaši, lai vienkāršotu procedūras, saīsinātu atbildes laiku pēc pieprasījumu iesniegšanas, precizētu atbilstības kritērijus palīdzības pieprasījumiem reģionālu katastrofu gadījumā, pagarinātu īstenošanas periodu un ieviestu avansa maksājumus, kā Parlaments jau vairākkārt bija pieprasījis; tā kā 2020. gada martā tika panākts turpmāks process ar regulas grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz avansa maksājumu līmeņa palielināšanu un ESSF piešķiršanas procesa vienkāršošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ESSF tiesiskais regulējums tika pārskatīts 2014. gadā, pieņemot grozošo Regulu (ES) Nr. 661/2014 (8), jo īpaši, lai vienkāršotu procedūras, saīsinātu atbildes laiku pēc pieprasījumu iesniegšanas, precizētu atbilstības kritērijus palīdzības pieprasījumiem reģionālu katastrofu gadījumā, pagarinātu īstenošanas periodu un ieviestu avansa maksājumus, kā Parlaments jau vairākkārt bija pieprasījis; tā kā 2020. gada martā tika panākts turpmāks process ar regulas grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz avansa maksājumu līmeņa palielināšanu un ESSF piešķiršanas procesa vienkāršošanu;

| H. | tā kā lielu katastrofu gadījumos palīdzības pieprasījumu apstiprināšanas līmenis ir 100 %, savukārt reģionālu katastrofu gadījumos, kas ir visizplatītākā kategorija, pieprasījumu apstiprināšanas līmenis pēc 2014. gada ESSF regulas pārskatīšanas ir paaugstinājies no 32 % līdz 85 %; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielu katastrofu gadījumos palīdzības pieprasījumu apstiprināšanas līmenis ir 100 %, savukārt reģionālu katastrofu gadījumos, kas ir visizplatītākā kategorija, pieprasījumu apstiprināšanas līmenis pēc 2014. gada ESSF regulas pārskatīšanas ir paaugstinājies no 32 % līdz 85 %;

| I. | tā kā, lai gan regulas reforma 2014. gadā veicināja to, ka ESSF finansiālā ieguldījuma pieteikuma sagatavošanas un iesniegšanas termiņš tika pagarināts no 10 līdz 12 nedēļām, ievērojamai daļai lietu vēl ir vajadzīgi atjauninājumi, kā rezultātā aizkavējās piekļuve dotācijām; tā kā šā iemesla dēļ Komisijai būtu jāsniedz vienkāršoti norādījumi par prasībām pieteikumiem un tādējādi jāsamazina administratīvais slogs; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai gan regulas reforma 2014. gadā veicināja to, ka ESSF finansiālā ieguldījuma pieteikuma sagatavošanas un iesniegšanas termiņš tika pagarināts no 10 līdz 12 nedēļām, ievērojamai daļai lietu vēl ir vajadzīgi atjauninājumi, kā rezultātā aizkavējās piekļuve dotācijām; tā kā šā iemesla dēļ Komisijai būtu jāsniedz vienkāršoti norādījumi par prasībām pieteikumiem un tādējādi jāsamazina administratīvais slogs;

| J. | tā kā laikposmu, kas vajadzīgs, lai pilnībā izmantotu dotāciju, varētu vēl vairāk samazināt, lai īstenotu steidzamo ES solidaritātes nepieciešamību; |
| --- | --- |

J.

tā kā laikposmu, kas vajadzīgs, lai pilnībā izmantotu dotāciju, varētu vēl vairāk samazināt, lai īstenotu steidzamo ES solidaritātes nepieciešamību;

| K. | tā kā ESSF palīdzība sedz tikai infrastruktūras iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telesakaru, transporta, veselības un izglītības jomā, nevis papildu izmaksas, lai saskaņā ar Eiropas zaļā kursa aicinājumu no jauna uzbūvētu pret katastrofām noturīgāku un klimatnoturīgāku infrastruktūru, kas saņēmējvalstij jāfinansē no pašu resursiem un citiem ES fondiem, piemēram, no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda; |
| --- | --- |

K.

tā kā ESSF palīdzība sedz tikai infrastruktūras iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telesakaru, transporta, veselības un izglītības jomā, nevis papildu izmaksas, lai saskaņā ar Eiropas zaļā kursa aicinājumu no jauna uzbūvētu pret katastrofām noturīgāku un klimatnoturīgāku infrastruktūru, kas saņēmējvalstij jāfinansē no pašu resursiem un citiem ES fondiem, piemēram, no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda;

| L. | ar interesi norādot, ka, kā liecina Covid-19 krīze, ir vajadzīga lielāka sinerģija starp kohēzijas politikas instrumentiem un ESSF; atzīstot, ka ESSF tika izveidots, lai īstermiņā un vidējā termiņā reaģētu uz dabas katastrofām, savukārt kohēzijas politika (ERAF un Kohēzijas fonds) ir vērsta uz ilgtermiņa plānošanu un ieguldījumiem civilajā aizsardzībā, preventīvajā infrastruktūrā, riska pārvaldības infrastruktūrā un noturības pasākumos, tādējādi sekmējot Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

L.

ar interesi norādot, ka, kā liecina Covid-19 krīze, ir vajadzīga lielāka sinerģija starp kohēzijas politikas instrumentiem un ESSF; atzīstot, ka ESSF tika izveidots, lai īstermiņā un vidējā termiņā reaģētu uz dabas katastrofām, savukārt kohēzijas politika (ERAF un Kohēzijas fonds) ir vērsta uz ilgtermiņa plānošanu un ieguldījumiem civilajā aizsardzībā, preventīvajā infrastruktūrā, riska pārvaldības infrastruktūrā un noturības pasākumos, tādējādi sekmējot Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu;

| M. | atzinīgi vērtējot Komisijas priekšlikumu paplašināt ESSF darbības jomu, iekļaujot tajā liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas, un tam sekojošo Regulas (ES) 2020/461 stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

M.

atzinīgi vērtējot Komisijas priekšlikumu paplašināt ESSF darbības jomu, iekļaujot tajā liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas, un tam sekojošo Regulas (ES) 2020/461 stāšanos spēkā;

| N. | tā kā dabas katastrofas var pastiprināties un vairoties klimata pārmaiņu dēļ; tādēļ uzsverot 2014. gadā ieviestā dinamiskā piešķīruma budžeta mehānisma lietderību, kas cita starpā ļāva ESSF sniegt rekordlielu atbalstu 1,2 miljardu EUR apmērā pēc zemestrīcēm Itālijā 2016. un 2017. gadā; |
| --- | --- |

N.

tā kā dabas katastrofas var pastiprināties un vairoties klimata pārmaiņu dēļ; tādēļ uzsverot 2014. gadā ieviestā dinamiskā piešķīruma budžeta mehānisma lietderību, kas cita starpā ļāva ESSF sniegt rekordlielu atbalstu 1,2 miljardu EUR apmērā pēc zemestrīcēm Itālijā 2016. un 2017. gadā;

| O. | tā kā saskaņā ar ESSF regulas 7. pantu fonda finansētajām darbībām vajadzētu būt saderīgām ar LESD noteikumiem un instrumentiem, kas pieņemti saskaņā ar to, un ar ES politiku un pasākumiem, jo īpaši tādās jomās kā vides aizsardzība, dabas katastrofu riska novēršana un pārvaldība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, attiecīgā gadījumā iekļaujot uz ekosistēmām balstītas pieejas; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar ESSF regulas 7. pantu fonda finansētajām darbībām vajadzētu būt saderīgām ar LESD noteikumiem un instrumentiem, kas pieņemti saskaņā ar to, un ar ES politiku un pasākumiem, jo īpaši tādās jomās kā vides aizsardzība, dabas katastrofu riska novēršana un pārvaldība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, attiecīgā gadījumā iekļaujot uz ekosistēmām balstītas pieejas;

| P. | tā kā jaunā daudzgadu finanšu shēma (DFS) paredz jaunu budžeta dotāciju, ko dēvē par rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR), kurā apvienots ESSF un rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR), un kura mērķis ir, no vienas puses, reaģēt ārkārtas situācijās, kuras izraisa lielas katastrofas dalībvalstīs vai pievienošanās sarunvalstīs (ESSF), un, no otras puses, apmierināt īpaši steidzamas vajadzības Savienībā vai trešās valstīs, jo īpaši humāno krīžu gadījumos (EAR); |
| --- | --- |

P.

tā kā jaunā daudzgadu finanšu shēma (DFS) paredz jaunu budžeta dotāciju, ko dēvē par rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR), kurā apvienots ESSF un rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR), un kura mērķis ir, no vienas puses, reaģēt ārkārtas situācijās, kuras izraisa lielas katastrofas dalībvalstīs vai pievienošanās sarunvalstīs (ESSF), un, no otras puses, apmierināt īpaši steidzamas vajadzības Savienībā vai trešās valstīs, jo īpaši humāno krīžu gadījumos (EAR);

| Q. | tā kā, kā atzīts LESD 349. pantā, sarežģītā klimata situācija ir viens no pastāvīgajiem faktoriem, kas būtiski kavē tālāko reģionu attīstību; tā kā tādēļ būtu jāpieņem īpaši pasākumi, kuros paredzēti nosacījumi līgumu piemērošanai, tostarp kopējai politikai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, kā atzīts LESD 349. pantā, sarežģītā klimata situācija ir viens no pastāvīgajiem faktoriem, kas būtiski kavē tālāko reģionu attīstību; tā kā tādēļ būtu jāpieņem īpaši pasākumi, kuros paredzēti nosacījumi līgumu piemērošanai, tostarp kopējai politikai;

| R. | tā kā īpaša uzmanība jāpievērš tālākajiem reģioniem, salām, kalnu reģioniem, mazapdzīvotiem reģioniem un visām tām teritorijām, kas ir īpaši pakļautas dabas katastrofu riskam, |
| --- | --- |

R.

tā kā īpaša uzmanība jāpievērš tālākajiem reģioniem, salām, kalnu reģioniem, mazapdzīvotiem reģioniem un visām tām teritorijām, kas ir īpaši pakļautas dabas katastrofu riskam,

| S. | paužot nožēlu, ka ESSF regula pašlaik neļauj iesniegt atbalsta pieteikumus pārrobežu mērogā, lai gan daži apgabali, kas ir īpaši neaizsargāti pret dabas katastrofām, piemēram, kalnu reģioni, bieži vien sniedzas pāri robežām, |
| --- | --- |

S.

paužot nožēlu, ka ESSF regula pašlaik neļauj iesniegt atbalsta pieteikumus pārrobežu mērogā, lai gan daži apgabali, kas ir īpaši neaizsargāti pret dabas katastrofām, piemēram, kalnu reģioni, bieži vien sniedzas pāri robežām,

1.

pauž bažas par to, ka ekstrēmi laikapstākļu notikumi un dabas katastrofas kļūs tikai biežākas un pastiprināsies līdz ar klimata pārmaiņām; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi veikt ieguldījumus profilaksē un klimata pārmaiņu mazināšanā saskaņā ar Eiropas zaļo kursu; uzsver, ka dalībvalstīm ir jāturpina ieguldīt klimata ietekmes atvieglošanas pasākumos, paturot prātā, ka daudzas dabas katastrofas ir tiešas cilvēku darbības sekas un ka plūdi, zemestrīces, mežu ugunsgrēki, sausums un citas dabas katastrofas var kļūt nekontrolējami, un tādēļ ir jāpieņem atbilstīgi pasākumi;

2.

norāda, ka ESSF ir viena no konkrētākajām ES solidaritātes izpausmēm un ka visi ES iedzīvotāji sagaida, ka tas tiks izrādīts katastrofu vai nopietnā sabiedrības veselības ārkārtas situācijā;

3.

ar bažām uzsver, ka pēdējos gados ES iedzīvotāji ir saskārušies ar daudzām katastrofām, kas ir izpostījušas cilvēku dzīvi, īpašumu, vidi un kultūras mantojumu;

4.

vērš uzmanību uz to, ka pašlaik regulāri notiek lielas un reģionālas dabas katastrofas un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas, tostarp, piemēram, nesenā Covid-19 pandēmija, kas smagi ietekmē visu eiropiešu dzīvi un Eiropas ekonomiku, mežu ugunsgrēki visā kontinentā, tostarp neparastās vietās, piemēram, Arktikā, un vairākas spēcīgas zemestrīces Eiropā, jo īpaši 2016. un 2017. gadā Itālijā, kas izraisīja simtiem cilvēku bojāeju un aptuveni 22 miljardu EUR lielus postījumus, kā arī 2020. gada martā un 2020. gada decembrī — Horvātijā; turklāt atgādina, ka vētras, spēcīgas lietusgāzes un plūdi ir nodarījuši lielus postījumus daudzās pilsētās un ielejās un arvien spēcīgākās viesuļvētras ir postījušas tālākos reģionus, piemēram, īpaši postoša 2017. gadā Senmartēnā ir bijusi viesuļvētra “Irma” un 2019. gadā Azoru salās — viesuļvētra “Lorenco”; šajā sakarībā atgādina, ka klimata pārmaiņu ietekme bieži vien visvairāk skar nestabilas teritorijas, piemēram, salas un kalnu, mazapdzīvotus un tālākos reģionus;

5.

norāda, ka ir būtiski, lai atbalsts un līdzekļi tiktu pēc iespējas ātrāk, vieglāk un elastīgāk nosūtīti skartajiem reģioniem, un uzsver, ka sinerģija starp ESSF un Kopienas civilās aizsardzības mehānismu, ERAF pielāgošanās klimata pārmaiņām komponentu un teritoriālās sadarbības programmām ir būtiska, lai izveidotu visaptverošu reaģēšanas un noturības pasākumu kopumu; aicina Komisiju turpināt darbu pie norādījumiem par ESSF vienkāršotu izmantošanu, lai atvieglotu valsts, reģionālo un vietējo iestāžu darbību; uzstāj, ka sinerģija starp ESSF un iepriekš minētajiem ES finansēšanas instrumentiem cita starpā būtu jāizmanto elastīgi un pēc iespējas lielākā mērā; atgādina, ka katras saņēmējvalsts īstenošanas ziņojumā būtu sīki jāizklāsta preventīvie pasākumi, tostarp ES struktūrfondu izmantošana, kas veikti vai ierosināti, lai ierobežotu turpmākus postījumus un pēc iespējas novērstu līdzīgu dabas katastrofu atkārtošanos;

6.

norāda, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Katastrofu riska mazināšanas biroja datiem pēdējos 20 gados (2000–2019) ir notikušas 7 348 lielas dabas katastrofas, kuru dēļ dzīvību zaudēja 1,23 miljoni cilvēku, kuras skāra 4,2 miljardus cilvēku un radīja 2,97 triljonus ASV dolāru globālus ekonomiskos zaudējumus;

7.

norāda, ka saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras (EVA) datiem ar klimatu saistīti ekstrēmi laikapstākļu notikumi laikposmā no 1980. līdz 2019. gadam EEZ dalībvalstīs radīja ekonomiskos zaudējumus aptuveni 446 miljardu EUR apmērā;

8.

uzskata, ka lielām un reģionālām dabas katastrofām un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām ir dziļāka ekonomiskā un sociālā ietekme vismazāk attīstītajās un nestabilākajās teritorijās, piemēram, salās, kalnu apgabalos un mazapdzīvotos reģionos, un ka tādēļ ESSF ietvaros šajās teritorijās būtu jāveic atbilstošāki pasākumi;

Katastrofu pārvarēšana, zaudējumu novērtēšana un procedūru vienkāršošana

Katastrofu pārvarēšana, zaudējumu novērtēšana un procedūru vienkāršošana

| 9. | norāda uz dažādiem katastrofu riska veidiem, ar kuriem saskaras ES, un uzsver, ka dažu dabas katastrofu smagumu nosaka ne tikai klimata pārmaiņas, bet dažos gadījumos to ietekmē cilvēka izraisīti faktori, tostarp nepiesardzīga telpiskā plānošana; uzskata, ka ir būtiski uzlabot katastrofu risku novēršanu un pārvaldību Eiropā, uzbūvējot preventīvu intrastruktūru; šajā sakarībā iesaka dalībvalstīm kopā ar Komisiju izstrādāt katastrofu novēršanas un pārvaldības plānus, lai varētu precīzi un ātri novērtēt kaitējumu; uzsver, ka ESSF ir paredzēts kā vienkāršs instruments, ko ES var darīt pieejamu valsts, reģionālām un vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

9.

norāda uz dažādiem katastrofu riska veidiem, ar kuriem saskaras ES, un uzsver, ka dažu dabas katastrofu smagumu nosaka ne tikai klimata pārmaiņas, bet dažos gadījumos to ietekmē cilvēka izraisīti faktori, tostarp nepiesardzīga telpiskā plānošana; uzskata, ka ir būtiski uzlabot katastrofu risku novēršanu un pārvaldību Eiropā, uzbūvējot preventīvu intrastruktūru; šajā sakarībā iesaka dalībvalstīm kopā ar Komisiju izstrādāt katastrofu novēršanas un pārvaldības plānus, lai varētu precīzi un ātri novērtēt kaitējumu; uzsver, ka ESSF ir paredzēts kā vienkāršs instruments, ko ES var darīt pieejamu valsts, reģionālām un vietējām iestādēm;

| 10. | aicina Komisiju saistībā ar turpmāko ESSF reformu turpināt darbu dalībvalstu pieteikšanās procedūras vienkāršošanai un paātrināšanai, piemēram, pievēršot īpašu uzmanību tādu pieteikumu vienkāršošanai, kas paredzēti ESSF izmantošanas uzsākšanai vairākos reģionos pārrobežu katastrofu kontekstā, lai nodrošinātu ātrāku reakciju uz lielu un reģionālu dabas katastrofu un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju pastiprināšanos; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju saistībā ar turpmāko ESSF reformu turpināt darbu dalībvalstu pieteikšanās procedūras vienkāršošanai un paātrināšanai, piemēram, pievēršot īpašu uzmanību tādu pieteikumu vienkāršošanai, kas paredzēti ESSF izmantošanas uzsākšanai vairākos reģionos pārrobežu katastrofu kontekstā, lai nodrošinātu ātrāku reakciju uz lielu un reģionālu dabas katastrofu un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju pastiprināšanos;

| 11. | uzskata, ka klimata pārmaiņas un dabas katastrofu pastiprināšanās arvien vairāk novājina teritorijas un reģionus; tādēļ aicina Komisiju attiecīgi paredzēt ESSF pārskatīšanu, lai labāk ņemtu vērā reģionāla mēroga katastrofas; turklāt uzsver ERAF programmu nozīmi sinerģijā ar lauku attīstības programmām risku, piemēram, tektonisko un hidroģeoloģisko risku, novēršanā un mazināšanā; turklāt atzīst, ka ESSF regulas darbības jomā 2014. gada pārskatīšanas laikā tika iekļauti sausuma periodi, taču norāda, ka tie ir ES klimata pārmaiņu regulāra parādība un ka to ekonomisko ietekmi ir grūti novērtēt; aicina Komisiju izvērtēt sausuma periodu īpašo ietekmi un pievērst tiem pienācīgu uzmanību saistībā ar turpmāko ESSF reformu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka klimata pārmaiņas un dabas katastrofu pastiprināšanās arvien vairāk novājina teritorijas un reģionus; tādēļ aicina Komisiju attiecīgi paredzēt ESSF pārskatīšanu, lai labāk ņemtu vērā reģionāla mēroga katastrofas; turklāt uzsver ERAF programmu nozīmi sinerģijā ar lauku attīstības programmām risku, piemēram, tektonisko un hidroģeoloģisko risku, novēršanā un mazināšanā; turklāt atzīst, ka ESSF regulas darbības jomā 2014. gada pārskatīšanas laikā tika iekļauti sausuma periodi, taču norāda, ka tie ir ES klimata pārmaiņu regulāra parādība un ka to ekonomisko ietekmi ir grūti novērtēt; aicina Komisiju izvērtēt sausuma periodu īpašo ietekmi un pievērst tiem pienācīgu uzmanību saistībā ar turpmāko ESSF reformu;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt pētniecību un izglītību, lai izveidotu sistēmu, kas nodrošinātu labāku sagatavotību līdzīgu krīžu novēršanai un pārvaldībai un šādu krīžu ietekmes samazināšanai līdz minimumam; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt pētniecību un izglītību, lai izveidotu sistēmu, kas nodrošinātu labāku sagatavotību līdzīgu krīžu novēršanai un pārvaldībai un šādu krīžu ietekmes samazināšanai līdz minimumam;

| 13. | aicina uzlabot koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu pētniecības un izstrādes centriem, jo īpaši tiem, kas saskaras ar līdzīgiem riskiem; mudina pilnveidot agrīnās brīdināšanas sistēmas dalībvalstīs, kā arī izveidot jaunas un stiprināt pašreizējās saites starp dažādām agrīnās brīdināšanas sistēmām; |
| --- | --- |

13.

aicina uzlabot koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu pētniecības un izstrādes centriem, jo īpaši tiem, kas saskaras ar līdzīgiem riskiem; mudina pilnveidot agrīnās brīdināšanas sistēmas dalībvalstīs, kā arī izveidot jaunas un stiprināt pašreizējās saites starp dažādām agrīnās brīdināšanas sistēmām;

| 14. | ierosina dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plāns noteikt ieguldījumus, projektus un instrumentus, lai novērstu un ierobežotu dabas un veselības jomas katastrofu radīto kaitējumu; |
| --- | --- |

14.

ierosina dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plāns noteikt ieguldījumus, projektus un instrumentus, lai novērstu un ierobežotu dabas un veselības jomas katastrofu radīto kaitējumu;

| 15. | aicina Komisiju nodrošināt paraugprakses izplatīšanu attiecībā uz pārvaldību un iestāžu koordinācijas struktūru izmantošanu katastrofu gadījumos; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju nodrošināt paraugprakses izplatīšanu attiecībā uz pārvaldību un iestāžu koordinācijas struktūru izmantošanu katastrofu gadījumos;

| 16. | norāda uz grūtībām, ar kurām saskaras saņēmējvalstis, nosakot precīzu zaudējumu apmēru ļoti īsos laikposmos, un iesaka Komisijai paredzēt norādījumus par vienkāršotām metodēm ESSF sniegtās palīdzības apjoma noteikšanai, lai iespējami samazinātu kļūdu un turpmākas aizkavēšanās potenciālu; |
| --- | --- |

16.

norāda uz grūtībām, ar kurām saskaras saņēmējvalstis, nosakot precīzu zaudējumu apmēru ļoti īsos laikposmos, un iesaka Komisijai paredzēt norādījumus par vienkāršotām metodēm ESSF sniegtās palīdzības apjoma noteikšanai, lai iespējami samazinātu kļūdu un turpmākas aizkavēšanās potenciālu;

| 17. | uzsver, ka ESSF izmantošana ir veicinājusi atziņu gūšanu valsts, reģionālās un vietējā līmeņa iestādēs, kā rezultātā tās ir izvērtējušas savu vispārējo katastrofu riska pārvaldības politiku; uzsver nepieciešamību samazināt birokrātisko slogu un palielināt spēju veidošanu, sniedzot tehnisku un administratīvu atbalstu saņēmējvalstīm, lai palīdzētu tām izstrādāt pārvaldības un ilgtermiņa stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt lielu un reģionālu dabas katastrofu un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju ietekmi; aicina dalībvalstis uzlabot saziņu ar vietējām un reģionālajām iestādēm secīgos vērtēšanas, pieteikumu sagatavošanas un projektu īstenošanas posmos, lai paātrinātu administratīvās procedūras; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ESSF izmantošana ir veicinājusi atziņu gūšanu valsts, reģionālās un vietējā līmeņa iestādēs, kā rezultātā tās ir izvērtējušas savu vispārējo katastrofu riska pārvaldības politiku; uzsver nepieciešamību samazināt birokrātisko slogu un palielināt spēju veidošanu, sniedzot tehnisku un administratīvu atbalstu saņēmējvalstīm, lai palīdzētu tām izstrādāt pārvaldības un ilgtermiņa stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt lielu un reģionālu dabas katastrofu un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju ietekmi; aicina dalībvalstis uzlabot saziņu ar vietējām un reģionālajām iestādēm secīgos vērtēšanas, pieteikumu sagatavošanas un projektu īstenošanas posmos, lai paātrinātu administratīvās procedūras;

| 18. | aicina Komisiju iespēju robežās nākamajā ESSF pārskatīšanā pievērst uzmanību reģioniem, kas ir visneaizsargātākie pret lielām vai reģionālām dabas katastrofām vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, jo īpaši tālākiem reģioniem, salām, kalnu reģioniem un reģioniem ar augstu seismisko vai vulkānisko aktivitāti vai iespējamību saskarties ar turpmākām sabiedrības veselības krīzēm; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju iespēju robežās nākamajā ESSF pārskatīšanā pievērst uzmanību reģioniem, kas ir visneaizsargātākie pret lielām vai reģionālām dabas katastrofām vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, jo īpaši tālākiem reģioniem, salām, kalnu reģioniem un reģioniem ar augstu seismisko vai vulkānisko aktivitāti vai iespējamību saskarties ar turpmākām sabiedrības veselības krīzēm;

| 19. | uzskata, ka jāizmanto pieredze, kas gūta no agrākajām viesuļvētrām, kas skāra aizjūras zemes un teritorijas (AZT); uzskata, ka būtu pilnībā jāizmanto EAR un citi ārējās palīdzības instrumenti, lai mazinātu nodarīto kaitējumu; turklāt ir pārliecināts, ka šiem ārējās palīdzības instrumentiem ir jāpiešķir atbilstoši finanšu līdzekļi, lai palīdzētu AZT; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka jāizmanto pieredze, kas gūta no agrākajām viesuļvētrām, kas skāra aizjūras zemes un teritorijas (AZT); uzskata, ka būtu pilnībā jāizmanto EAR

Finansēšanas resursi un strauja apropriāciju piešķiršana

Finansēšanas resursi un strauja apropriāciju piešķiršana

| 20. | norāda, ka pārskatītajā 2020. gada 27. maija priekšlikumā par DFS 2021.–2027. gadam Komisija paredzēja maksimālo ESSF gada budžetu 1 miljarda EUR apmērā (2018. gada cenās), bet norāda, ka jaunā DFS vienošanās paredz ESSF apvienot ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR), lai veidotu rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR) ar kopējo gada budžeta piešķīrumu 1,2 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka pārskatītajā 2020. gada 27. maija priekšlikumā par DFS 2021.–2027. gadam Komisija paredzēja maksimālo ESSF gada budžetu 1 miljarda EUR apmērā (2018. gada cenās), bet norāda, ka jaunā DFS vienošanās paredz ESSF apvienot ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR

SEAR

| 21. | uzskata, ka SEAR izveides priekšrocība varētu būt lielāka elastība; tomēr norāda, ka pašreizējā veidā ESSF piešķīrums joprojām ir neskaidrs, jo tas ir atkarīgs no EAR ietvaros piešķirtajām summām; uzskata, ka ir nepieciešams rūpīgi uzraudzīt SEAR pārvaldību, lai noteiktu, vai šajā jaunajā finanšu instrumentā paredzētā finansējuma apjoms un sadales mehānisms atbilst ESSF vajadzībām, ņemot vērā tā darbības jomas paplašināšanu un ārkārtas situāciju lielo mērogu un biežo izplatību, jo īpaši lielu un reģionālu dabas katastrofu un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju dēļ; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka SEAR

EAR

SEAR

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka pārskatītais ESSF, kas tika pieņemts 2020. gada martā, paaugstināja avansa maksājumu vērtību no 10 % uz 25 % no plānotā finansiālā ieguldījuma summas un palielināja maksimālo robežu no 30 uz 100 miljoniem EUR; šajā sakarībā norāda, cik svarīgi ir avansa maksājumi, lai palielinātu atbalsta programmu efektivitāti, jo īpaši reģionos un vietējās kopienās ar ierobežotiem alternatīviem finansējuma avotiem; aicina Komisiju apsvērt papildu veidus, kā veicināt šo iespēju, un aicina pastiprināt operatīvos centienus, lai samazinātu vidējo laiku avansa maksājumu izmaksai, vienlaikus nodrošinot ES budžeta aizsardzību; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka pārskatītais ESSF, kas tika pieņemts 2020. gada martā, paaugstināja avansa maksājumu vērtību no 10 % uz 25 % no plānotā finansiālā ieguldījuma summas un palielināja maksimālo robežu no 30 uz 100 miljoniem EUR; šajā sakarībā norāda, cik svarīgi ir avansa maksājumi, lai palielinātu atbalsta programmu efektivitāti, jo īpaši reģionos un vietējās kopienās ar ierobežotiem alternatīviem finansējuma avotiem; aicina Komisiju apsvērt papildu veidus, kā veicināt šo iespēju, un aicina pastiprināt operatīvos centienus, lai samazinātu vidējo laiku avansa maksājumu izmaksai, vienlaikus nodrošinot ES budžeta aizsardzību;

| 23. | norāda, ka lielākā daļa no tālākajos reģionos esošajām lielajām ēkām (piemēram, ostas, lidostas un slimnīcas) ir sabiedriskas ēkas, un, lai gan tās ir būtiskas šo mazo teritoriju darbībai, tās ir ļoti pakļautas vides katastrofu ietekmei; tādēļ uzskata, ka ESSF finansiālajam atbalstam tālākajiem reģioniem jābūt lielākam par 2,5 % no summas, kas saņemta, lai novērstu iepriekšējo katastrofu radītos zaudējumus, tādējādi ļaujot šiem reģioniem ātri atgriezties stāvoklī, kāds bija pirms katastrofas, un uzlabot to; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka lielākā daļa no tālākajos reģionos esošajām lielajām ēkām (piemēram, ostas, lidostas un slimnīcas) ir sabiedriskas ēkas, un, lai gan tās ir būtiskas šo mazo teritoriju darbībai, tās ir ļoti pakļautas vides katastrofu ietekmei; tādēļ uzskata, ka ESSF finansiālajam atbalstam tālākajiem reģioniem jābūt lielākam par 2,5 % no summas, kas saņemta, lai novērstu iepriekšējo katastrofu radītos zaudējumus, tādējādi ļaujot šiem reģioniem ātri atgriezties stāvoklī, kāds bija pirms katastrofas, un uzlabot to;

| 24. | norāda, ka avansa maksājumu veikšanai nepieciešamais laiks ir vidēji pieci mēneši, un aicina Komisiju apsvērt reaktīvākus risinājumus; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka avansa maksājumu veikšanai nepieciešamais laiks ir vidēji pieci mēneši, un aicina Komisiju apsvērt reaktīvākus risinājumus;

| 25. | turklāt norāda, ka, lai sasniegtu atbalsta saņēmēju, ir vajadzīgs vidēji viens gads, lai saņemtu visu ESSF dotācijas summu; aicina Komisiju saistībā ar turpmāko reformu izpētīt veidus, kā vienkāršot un padarīt fonda piešķīrumu pēc iespējas elastīgāku, lai nodrošinātu ātru rīcību un tūlītēju palīdzību katastrofu skartajiem reģioniem un/vai valstīm; |
| --- | --- |

25.

turklāt norāda, ka, lai sasniegtu atbalsta saņēmēju, ir vajadzīgs vidēji viens gads, lai saņemtu visu ESSF dotācijas summu; aicina Komisiju saistībā ar turpmāko reformu izpētīt veidus, kā vienkāršot un padarīt fonda piešķīrumu pēc iespējas elastīgāku, lai nodrošinātu ātru rīcību un tūlītēju palīdzību katastrofu skartajiem reģioniem un/vai valstīm;

| 26. | ņemot vērā iepriekš minēto un fonda darbības jomas paplašināšanu, uzskata, ka nākotnē varētu būt nepieciešams ESSF budžeta novērtējums, kam vajadzības gadījumā varētu sekot atbilstoša finansējuma korekcija, lai nodrošinātu to, kas vajadzīgs reālam ES solidaritātes instrumentam, un garantētu pietiekami lielu budžetu, kas ļautu efektīvi reaģēt uz lielām un reģionālām dabas katastrofām un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, ne tikai kaitējuma novēršanai, bet arī noturības pret klimata pārmaiņām palielināšanai; |
| --- | --- |

26.

ņemot vērā iepriekš minēto un fonda darbības jomas paplašināšanu, uzskata, ka nākotnē varētu būt nepieciešams ESSF budžeta novērtējums, kam vajadzības gadījumā varētu sekot atbilstoša finansējuma korekcija, lai nodrošinātu to, kas vajadzīgs reālam ES solidaritātes instrumentam, un garantētu pietiekami lielu budžetu, kas ļautu efektīvi reaģēt uz lielām un reģionālām dabas katastrofām un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, ne tikai kaitējuma novēršanai, bet arī noturības pret klimata pārmaiņām palielināšanai;

| 27. | uzsver, ka ESSF dotāciju piešķiršanai, pārvaldībai un īstenošanai vajadzētu būt maksimāli pārredzamai un ka dotācijas ir jāizmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ESSF dotāciju piešķiršanai, pārvaldībai un īstenošanai vajadzētu būt maksimāli pārredzamai un ka dotācijas ir jāizmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem;

Risku novēršana un atjaunošanas kvalitāte

Risku novēršana un atjaunošanas kvalitāte

| 28. | aicina kritērijos, pēc kuriem nosaka projektus, kas ir tiesīgi saņemt fonda palīdzību, vairāk ņemt vērā jaunākos riska novēršanas principus, un aicina turpmākajā pārskatīšanā pilnībā integrēt principu “atjaunot uzlabojot” ESSF regulas 3. pantā, lai atjaunošanas laikā palīdzētu uzlabot šo reģionu infrastruktūras kvalitāti un labāk sagatavotu tos turpmāku katastrofu novēršanai, veidojot preventīvu infrastruktūru; |
| --- | --- |

28.

aicina kritērijos, pēc kuriem nosaka projektus, kas ir tiesīgi saņemt fonda palīdzību, vairāk ņemt vērā jaunākos riska novēršanas principus, un aicina turpmākajā pārskatīšanā pilnībā integrēt principu “atjaunot uzlabojot” ESSF regulas 3. pantā, lai atjaunošanas laikā palīdzētu uzlabot šo reģionu infrastruktūras kvalitāti un labāk sagatavotu tos turpmāku katastrofu novēršanai, veidojot preventīvu infrastruktūru;

| 29. | uzskata, ka tādi kopā ar Eiropas Investīciju banku izstrādātie instrumenti kā “programmas aizdevumi” arī varētu tikt izmantoti noturīgākas, drošākas un ekoloģiskākas infrastruktūras atjaunošanas finansēšanai; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka tādi kopā ar Eiropas Investīciju banku izstrādātie instrumenti kā “programmas aizdevumi” arī varētu tikt izmantoti noturīgākas, drošākas un ekoloģiskākas infrastruktūras atjaunošanas finansēšanai;

| 30. | aicina Komisiju stiprināt un vienkāršot sinerģiju starp ESSF un kohēzijas politikas fondiem, kā arī ar Kopienas civilās aizsardzības mehānismu, lai efektīvi un strukturēti pārvaldītu atjaunošanas projektu riskus īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, ne tikai veidojot ilgtspējīgu, energoefektīvu un resursefektīvu infrastruktūru, bet arī veicot preventīvus pasākumus; turklāt aicina Komisiju izrādīt elastību attiecībā uz valsts vai reģionālo programmu plānošanu un grozīšanu, novēršot lielas un reģionālas dabas katastrofas un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas; šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka ESSF finansiālajai palīdzībai būtu jākoncentrējas uz spēcīgāku investīciju noturību un ilgtspēju skartajās teritorijās; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju stiprināt un vienkāršot sinerģiju starp ESSF un kohēzijas politikas fondiem, kā arī ar Kopienas civilās aizsardzības mehānismu, lai efektīvi un strukturēti pārvaldītu atjaunošanas projektu riskus īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, ne tikai veidojot ilgtspējīgu, energoefektīvu un resursefektīvu infrastruktūru, bet arī veicot preventīvus pasākumus; turklāt aicina Komisiju izrādīt elastību attiecībā uz valsts vai reģionālo programmu plānošanu un grozīšanu, novēršot lielas un reģionālas dabas katastrofas un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas; šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka ESSF finansiālajai palīdzībai būtu jākoncentrējas uz spēcīgāku investīciju noturību un ilgtspēju skartajās teritorijās;

Ārkārtas situācijas veselības jomā

Ārkārtas situācijas veselības jomā

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Komisijas ierosinātās ESSF regulas pārskatīšanas 2020. gada 13. martā fonda finansējumam pieejamās darbības pašreiz tiek saistītas arī ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, ietverot ne tikai medicīnisko palīdzību, bet arī pasākumus slimību izplatības novēršanai, uzraudzībai vai kontrolei; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Komisijas ierosinātās ESSF regulas pārskatīšanas 2020. gada 13. martā fonda finansējumam pieejamās darbības pašreiz tiek saistītas arī ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, ietverot ne tikai medicīnisko palīdzību, bet arī pasākumus slimību izplatības novēršanai, uzraudzībai vai kontrolei;

| 32. | uzsver, ka fonda darbības jomas paplašināšana, lai cīnītos pret Covid-19 pandēmijas ietekmi, ir parādījusi, ka ESSF spēj būt elastīgāks gan darbības jomas, gan attiecināmības ziņā, jo tas spēj sniegt palīdzību ne tikai lielu dabas katastrofu gadījumā, bet arī ātri palīdzēt citu lielu katastrofu, piemēram, pandēmiju, laikā; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka fonda darbības jomas paplašināšana, lai cīnītos pret Covid-19 pandēmijas ietekmi, ir parādījusi, ka ESSF spēj būt elastīgāks gan darbības jomas, gan attiecināmības ziņā, jo tas spēj sniegt palīdzību ne tikai lielu dabas katastrofu gadījumā, bet arī ātri palīdzēt citu lielu katastrofu, piemēram, pandēmiju, laikā;

| 33. | uzskata, ka šāda ESSF darbības jomas paplašināšana pieprasa lielāku fonda budžetu; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka šāda ESSF darbības jomas paplašināšana pieprasa lielāku fonda budžetu;

| 34. | ierosina Komisijai un dalībvalstīm stiprināt sadarbību ar attiecīgajiem Pasaules Veselības organizācijas dienestiem, kas specializējas gatavībā ārkārtas situācijām, lai izstrādātu ātras reaģēšanas plānus ārkārtas situācijās veselības jomā; |
| --- | --- |

34.

ierosina Komisijai un dalībvalstīm stiprināt sadarbību ar attiecīgajiem Pasaules Veselības organizācijas dienestiem, kas specializējas gatavībā ārkārtas situācijām, lai izstrādātu ātras reaģēšanas plānus ārkārtas situācijās veselības jomā;

Fonda finansiālās palīdzības pasākumu redzamība

Fonda finansiālās palīdzības pasākumu redzamība

| 35. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir informēt sabiedrību par reālajiem ieguvumiem, ko sniedz ESSF, lai vēl vairāk palielinātu ES iedzīvotāju uzticēšanos ES instrumentiem un programmām; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot fonda palīdzības pasākumu redzamību, veicot ad hoc, mērķtiecīgas saziņas darbības, vienlaikus nosakot par prioritāti ātru reaģēšanu un palīdzības sniegšanu, lai izceltu Savienības pievienoto vērtību lielu un reģionālu dabas katastrofu un liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju laikā, kas tieši parāda ES solidaritāti un Savienības spēju nodrošināt patiesi savstarpēju palīdzību praksē, darot pieejamus lielus budžeta resursus; tāpat aicina Komisiju saistībā ar turpmāko regulas pārskatīšanu noteikt par pienākumu saņēmējvalstīm informēt savus iedzīvotājus par ES finansiālo atbalstu īstenotajām darbībām; |
| --- | --- |

35.

atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir informēt sabiedrību par reālajiem ieguvumiem, ko sniedz ESSF, lai vēl vairāk palielinātu ES iedzīvotāju uzticēšanos ES instrumentiem un programmām; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot fonda palīdzības pasākumu redzamību, veicot ad hoc

o

o o

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

36.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

1

(2)  OV C 440, 30.12.2015., 13. lpp.

2

(3)  OV C 224, 27.6.2018., 140. lpp.

3

(4)  OV L 99, 31.3.2020., 9. lpp.

4

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0054.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20201113IPR91602/eu-survey-confirms-citizens-call-for-eu-to-have-more-powers-to-tackle-pandemic

6

(7)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/stories/s/An-overview-of-the-EU-Solidarity-Fund-2002-2019/qpif-qzyn

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 661/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 189, 27.6.2014., 143. lpp.).

8

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/9

---

P9_TA(2021)0227

Kopējās zivsaimniecības politikas 15. pantā paredzētā izkraušanas pienākuma mērķu īstenošana

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par kopējās zivsaimniecības politikas 15. pantā paredzētā izkraušanas pienākuma mērķu īstenošanu (2019/2177(INI))

(2022/C 15/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 7. jūnija paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanas stāvokli un apspriešanos par zvejas iespējām 2020. gadam (COM(2019)0274), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 7. jūnija paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanas stāvokli un apspriešanos par zvejas iespējām 2020. gadam (COM(2019)0274),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. jūnija paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. jūnija paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes” (COM(2020)0248),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1241 par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1241 par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) ziņojumus, kuros ir izvērtēta izkraušanas pienākuma izpilde Ziemeļjūrā (2016–2017), Ziemeļrietumu ūdeņos (2016–2017) un attiecībā uz makrelēm Ziemeļjūrā un Ziemeļrietumu ūdeņos (2015–2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) ziņojumus, kuros ir izvērtēta izkraušanas pienākuma izpilde Ziemeļjūrā (2016–2017), Ziemeļrietumu ūdeņos (2016–2017) un attiecībā uz makrelēm Ziemeļjūrā un Ziemeļrietumu ūdeņos (2015–2017),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) plenārsēžu ziņojumus (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 un 17-01), kā arī tās ziņojumus “Evaluation of Member States’ Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019)” (Izvērtējums par dalībvalstu ziņojumiem par izkraušanas pienākuma izpildi (par 2019. gadu)) (Adhoc-20-02), “Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy” (Kopējās zivsaimniecības politikas rezultātu uzraudzība) (Adhoc-20-01) un “Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation” (Izvērtējums par kopīgajiem ieteikumiem par izkraušanas pienākumu un par Tehnisko pasākumu regulu) (STECF-20-04), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) plenārsēžu ziņojumus (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 un 17-01), kā arī tās ziņojumus “Evaluation of Member States’ Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019)” (Izvērtējums par dalībvalstu ziņojumiem par izkraušanas pienākuma izpildi (par 2019. gadu)) (Adhoc-20-02), “Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy” (Kopējās zivsaimniecības politikas rezultātu uzraudzība) (Adhoc-20-01) un “Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation” (Izvērtējums par kopīgajiem ieteikumiem par izkraušanas pienākumu un par Tehnisko pasākumu regulu) (STECF-20-04),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra Direktīvu (ES) 2017/159, ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra Direktīvu (ES) 2017/159, ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā (3),

| — | ņemot vērā rakstu “The unintended impact of the European discard ban” (Eiropas noteiktā izkraušanas pienākuma nevēlamā ietekme), kas publicēts ICES“Journal of Marine Science” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rakstu “The unintended impact of the European discard ban” (Eiropas noteiktā izkraušanas pienākuma nevēlamā ietekme), kas publicēts ICES“Journal of Marine Science” (4),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas pieprasīto pētījumu “Implementation of the current EU fisheries control system by Member States (2014–19)” (Spēkā esošās ES zivsaimniecības kontroles sistēmas ieviešana dalībvalstīs (2014–2019)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas pieprasīto pētījumu “Implementation of the current EU fisheries control system by Member States (2014–19)” (Spēkā esošās ES zivsaimniecības kontroles sistēmas ieviešana dalībvalstīs (2014–2019)),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas pieprasītos pētījumus par izkraušanas pienākumu un kritiskajām sugām jauktu sugu zvejniecībā Ziemeļjūrā (5), ziemeļrietumu ūdeņos (6) un dienvidrietumu ūdeņos (7), kā arī pētījumus par izmešanas aizliegumu, izkraušanas pienākumu un maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) Vidusjūras rietumdaļā (8), (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas pieprasītos pētījumus par izkraušanas pienākumu un kritiskajām sugām jauktu sugu zvejniecībā Ziemeļjūrā (5), ziemeļrietumu ūdeņos (6) un dienvidrietumu ūdeņos (7), kā arī pētījumus par izmešanas aizliegumu, izkraušanas pienākumu un maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) Vidusjūras rietumdaļā (8), (9),

| — | ņemot vērā grāmatu “The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries” (10) (Eiropas izkraušanas pienākums — izmetumu apjoma mazināšana sarežģītās, dažādu sugu un dažādu jurisdikciju zvejniecībās), kas publicēta 2019. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grāmatu “The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries” (10) (Eiropas izkraušanas pienākums — izmetumu apjoma mazināšana sarežģītās, dažādu sugu un dažādu jurisdikciju zvejniecībās), kas publicēta 2019. gadā,

| — | ņemot vērā ziņojumu “A third assessment of global marine fisheries discards” (Trešais novērtējums par jūras zvejas izmetumu apjomu pasaulē), ko 2019. gadā publicēja Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “A third assessment of global marine fisheries discards” (Trešais novērtējums par jūras zvejas izmetumu apjomu pasaulē), ko 2019. gadā publicēja Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0147/2021),

| A. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam 14. mērķa 14.4. punktā starptautiskā sabiedrība ir mudināta līdz 2020. gadam nodrošināt efektīvu resursu ieguves regulējumu un izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un kaitējošu zvejniecības praksi, un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai pēc iespējas drīzāk atjaunotu zivju krājumus vismaz līdz tādam līmenim, kas ļauj saražot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kuru nosaka pēc krājumu bioloģiskajām īpašībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam 14. mērķa 14.4. punktā starptautiskā sabiedrība ir mudināta līdz 2020. gadam nodrošināt efektīvu resursu ieguves regulējumu un izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un kaitējošu zvejniecības praksi, un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai pēc iespējas drīzāk atjaunotu zivju krājumus vismaz līdz tādam līmenim, kas ļauj saražot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kuru nosaka pēc krājumu bioloģiskajām īpašībām;

| B. | tā kā ir aprēķināts, ka pasaulē jūras zvejniecībā ik gadu izmet apmēram 9,1 miljonu tonnu zivju, kas veido 10,8 % no vidējā nozvejas apjoma 2010.–2014. gadā; tā kā zvejniecībām, kuru mērķsugas ir tunzivis un citas pelaģiskās sugas, bija viszemākie izmetumu rādītāji, bet zvejniecībām, kuru mērķsugas ir vēžveidīgie, bija visaugstākie izmetumu rādītāji; tā kā zvejniecībās, kas nodarbojas ar demersālo zveju, bija vislielākais izmetumu daudzums, bet zvejniecībās, kas zvejo gliemjus (izņemot galvkājus), bija vismazākais izmetumu daudzums; tā kā pasaulē gada izmetumu apjoms augstāko līmeni sasniedza 1989. gadā ar 18,8 miljoniem tonnu un pakāpeniski samazinājās līdz mazāk par 10 miljoniem tonnu 2014. gadā (11); |
| --- | --- |

B.

tā kā ir aprēķināts, ka pasaulē jūras zvejniecībā ik gadu izmet apmēram 9,1 miljonu tonnu zivju, kas veido 10,8 % no vidējā nozvejas apjoma 2010.–2014. gadā; tā kā zvejniecībām, kuru mērķsugas ir tunzivis un citas pelaģiskās sugas, bija viszemākie izmetumu rādītāji, bet zvejniecībām, kuru mērķsugas ir vēžveidīgie, bija visaugstākie izmetumu rādītāji; tā kā zvejniecībās, kas nodarbojas ar demersālo zveju, bija vislielākais izmetumu daudzums, bet zvejniecībās, kas zvejo gliemjus (izņemot galvkājus), bija vismazākais izmetumu daudzums; tā kā pasaulē gada izmetumu apjoms augstāko līmeni sasniedza 1989. gadā ar 18,8 miljoniem tonnu un pakāpeniski samazinājās līdz mazāk par 10 miljoniem tonnu 2014. gadā (11);

| C. | tā kā izmešana ir ierasta zvejas prakse, kad bojātu zivju, mazizmēra īpatņu (minimālā izmēra ierobežojumi), tirgspējas, kvotu trūkuma vai nozvejas sastāva dēļ nedzīva vai dzīva nevēlamā nozveja tiek atgriezta jūrā; tā kā pirms izkraušanas pienākuma ieviešanas mazizmēra zivis nebija atļauts turēt uz kuģa vai izkraut; |
| --- | --- |

C.

tā kā izmešana ir ierasta zvejas prakse, kad bojātu zivju, mazizmēra īpatņu (minimālā izmēra ierobežojumi), tirgspējas, kvotu trūkuma vai nozvejas sastāva dēļ nedzīva vai dzīva nevēlamā nozveja tiek atgriezta jūrā; tā kā pirms izkraušanas pienākuma ieviešanas mazizmēra zivis nebija atļauts turēt uz kuģa vai izkraut;

| D. | tā kā nevēlama nozveja un izmetumi ir ievērojama uzturā izmantojamu dabas resursu šķērdēšana un bieži vien negatīvi ietekmē zivju krājumu un jūras ekosistēmu izmantošanas ilgtspēju un zvejniecību finansiālo dzīvotspēju; tā kā jo īpaši jauktu sugu zvejniecībās nav iespējams novērst noteiktu daudzumu nevēlamas piezvejas un izmešanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā nevēlama nozveja un izmetumi ir ievērojama uzturā izmantojamu dabas resursu šķērdēšana un bieži vien negatīvi ietekmē zivju krājumu un jūras ekosistēmu izmantošanas ilgtspēju un zvejniecību finansiālo dzīvotspēju; tā kā jo īpaši jauktu sugu zvejniecībās nav iespējams novērst noteiktu daudzumu nevēlamas piezvejas un izmešanu;

| E. | tā kā dažās ES zvejniecībās ierastie augstie izmetumu līmeņi ir radījuši nopietnu problēmu ES zvejniecību ilgtermiņa ilgtspējai, apdraudot Savienības zivsaimniecības politikas uzticamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažās ES zvejniecībās ierastie augstie izmetumu līmeņi ir radījuši nopietnu problēmu ES zvejniecību ilgtermiņa ilgtspējai, apdraudot Savienības zivsaimniecības politikas uzticamību;

| F. | tā kā ES 2010. gadā ieviestais aizliegums veikt augstākas kategorijas zivju atlasīšanu (izmetot komerciālo sugu zivis) nav ticis pienācīgi īstenots; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES 2010. gadā ieviestais aizliegums veikt augstākas kategorijas zivju atlasīšanu (izmetot komerciālo sugu zivis) nav ticis pienācīgi īstenots;

| G. | tā kā 2013. gadā reformētā kopējā zivsaimniecības politika (KZP) nodrošina, ka tiek mazināta zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu, un tā kā tajā ir izvirzīti šādi mērķi: a) “pakāpeniski izskaust izmetumus — katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, izvairoties no nevēlamas piezvejas un samazinot to cik vien iespējams, un pakāpeniski nodrošinot to, ka nozvejas tiek izkrautas”, un b) “vajadzības gadījumā visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju, neradot tirgu tādai šā veida nozvejai, kas ir mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru”; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2013. gadā reformētā kopējā zivsaimniecības politika (KZP) nodrošina, ka tiek mazināta zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu, un tā kā tajā ir izvirzīti šādi mērķi: a) “pakāpeniski izskaust izmetumus — katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, izvairoties no nevēlamas piezvejas un samazinot to cik vien iespējams, un pakāpeniski nodrošinot to, ka nozvejas tiek izkrautas”, un b) “vajadzības gadījumā visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju, neradot tirgu tādai šā veida nozvejai, kas ir mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru”;

| H. | tā kā nav ne ticamu datu, ne arī zinātnisku pierādījumu, kas liecinātu par to, ka izkraušanas pienākuma īstenošana ir palīdzējusi ievērojami samazināt nevēlamas nozvejas izmešanu; tā kā šā pienākuma sliktās īstenošanas dažās zvejniecībās dēļ varētu būt zudusi nozvejas redzamība un pasliktinājusies zinātnisko ieteikumu un datu kvalitāte; |
| --- | --- |

H.

tā kā nav ne ticamu datu, ne arī zinātnisku pierādījumu, kas liecinātu par to, ka izkraušanas pienākuma īstenošana ir palīdzējusi ievērojami samazināt nevēlamas nozvejas izmešanu; tā kā šā pienākuma sliktās īstenošanas dažās zvejniecībās dēļ varētu būt zudusi nozvejas redzamība un pasliktinājusies zinātnisko ieteikumu un datu kvalitāte;

| I. | tā kā zivsaimniecības nozare ir guvusi panākumus MSY mērķa sasniegšanā; tā kā 2020. gadā 99 % no Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā un Atlantijas okeānā veiktajiem izkrāvumiem, kurus pārvalda ES un par kuriem ir pieejami zinātniskie izvērtējumi, ir iegūti ilgtspējīgi pārvaldītās zvejniecībās; tā kā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā pilnībā novērtēto zivju krājumu biomasa 2018. gadā bija par 48 % lielāka nekā 2003. gadā; tā kā joprojām pastāv ievērojamas problēmas, jo īpaši Vidusjūrā un Melnajā jūrā, kur gandrīz 75 % no zinātniski novērtētajiem zivju krājumiem tiek pārmērīgi izmantoti; |
| --- | --- |

I.

tā kā zivsaimniecības nozare ir guvusi panākumus MSY mērķa sasniegšanā; tā kā 2020. gadā 99 % no Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā un Atlantijas okeānā veiktajiem izkrāvumiem, kurus pārvalda ES un par kuriem ir pieejami zinātniskie izvērtējumi, ir iegūti ilgtspējīgi pārvaldītās zvejniecībās; tā kā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā pilnībā novērtēto zivju krājumu biomasa 2018. gadā bija par 48 % lielāka nekā 2003. gadā; tā kā joprojām pastāv ievērojamas problēmas, jo īpaši Vidusjūrā un Melnajā jūrā, kur gandrīz 75 % no zinātniski novērtētajiem zivju krājumiem tiek pārmērīgi izmantoti;

| J. | tā kā četru gadu laikposmā (2015–2019) pakāpeniski ieviestais izkraušanas pienākums paredz, ka ES ūdeņos vai noteiktos gadījumos ES kuģiem starptautiskajos ūdeņos ir obligāti jāizkrauj un no piemērojamām kvotām jāatrēķina visas to sugu nozvejas, uz kurām attiecas nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī to sugu nozvejas, uz kurām attiecas minimālais izmērs, un aizliedz mazizmēra zivju tiešu patēriņu cilvēku uzturā; |
| --- | --- |

J.

tā kā četru gadu laikposmā (2015–2019) pakāpeniski ieviestais izkraušanas pienākums paredz, ka ES ūdeņos vai noteiktos gadījumos ES kuģiem starptautiskajos ūdeņos ir obligāti jāizkrauj un no piemērojamām kvotām jāatrēķina visas to sugu nozvejas, uz kurām attiecas nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī to sugu nozvejas, uz kurām attiecas minimālais izmērs, un aizliedz mazizmēra zivju tiešu patēriņu cilvēku uzturā;

| K. | tā kā ZZTEK (12) ir konstatējusi, ka nav sniegta informācija par to, kā izkraušanas pienākumu īsteno tāljūras zvejas flotes ārpus Savienības teritoriālajiem ūdeņiem; tā kā Tāljūras flotes konsultatīvā padome (LDAC) ir uzsvērusi, ka izkraušanas pienākums faktiski neattiecas uz ES zvejas kuģiem, kas zvejo ārpus ES teritoriālajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ZZTEK (12) ir konstatējusi, ka nav sniegta informācija par to, kā izkraušanas pienākumu īsteno tāljūras zvejas flotes ārpus Savienības teritoriālajiem ūdeņiem; tā kā Tāljūras flotes konsultatīvā padome (LDAC) ir uzsvērusi, ka izkraušanas pienākums faktiski neattiecas uz ES zvejas kuģiem, kas zvejo ārpus ES teritoriālajiem ūdeņiem;

| L. | tā kā izkrautās zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, joprojām izmanto, lai izgatavotu zivju miltus, lolojumdzīvnieku barību vai ēsmu zvejai ar murdiem, gūstot zemu ekonomisko atdevi; tā kā šie alternatīvie izmantošanas veidi ir ekonomiski pamatoti tikai tad, ja ražotne atrodas izkraušanas ostas tuvumā, taču šī pamatotība mazinās (vai pat zūd), ja ir vajadzīga loģistika un infrastruktūra tālu pārvadājumu nodrošināšanai vai ieguldījumi jaunās ražotnēs (13); |
| --- | --- |

L.

tā kā izkrautās zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, joprojām izmanto, lai izgatavotu zivju miltus, lolojumdzīvnieku barību vai ēsmu zvejai ar murdiem, gūstot zemu ekonomisko atdevi; tā kā šie alternatīvie izmantošanas veidi ir ekonomiski pamatoti tikai tad, ja ražotne atrodas izkraušanas ostas tuvumā, taču šī pamatotība mazinās (vai pat zūd), ja ir vajadzīga loģistika un infrastruktūra tālu pārvadājumu nodrošināšanai vai ieguldījumi jaunās ražotnēs (13);

| M. | tā kā vairākas dalībvalstis ir ierosinājušas izdarīt grozījumus tiesību aktos, lai zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru un uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu atļauts izmantot labdarībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā vairākas dalībvalstis ir ierosinājušas izdarīt grozījumus tiesību aktos, lai zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru un uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu atļauts izmantot labdarībai;

| N. | tā kā izkraušanas pienākums nav pilnībā visaptverošs izmešanas aizliegums, jo to piemēro vienīgi regulējumā iekļautajām sugām (kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) un zvejniecības ar regulētu zvejas piepūli, kurām ir noteikts minimālais izkraušanas izmērs) un tas paredz izņēmumus attiecībā uz zivīm, kurām ir plēsīgo zivju radīti bojājumi, ar augstu izdzīvotības rādītāju, kā arī līdz 5 % de minimis gadījumos, kad ir grūti palielināt selektivitāti vai kad nevēlamas nozvejas pārvietošana rada nesamērīgas izmaksas; tā kā izkraušanas pienākuma īstenošanu ietekmē arī pārāk bieža pagaidu izņēmumu izmantošana, kuri ir jāpārskata, pamatojoties uz zinātnisku novērtējumu, un šim nolūkam vajadzīgs liels lēmumu pieņēmēju un zivsaimniecības nozares laika patēriņš; |
| --- | --- |

N.

tā kā izkraušanas pienākums nav pilnībā visaptverošs izmešanas aizliegums, jo to piemēro vienīgi regulējumā iekļautajām sugām (kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) un zvejniecības ar regulētu zvejas piepūli, kurām ir noteikts minimālais izkraušanas izmērs) un tas paredz izņēmumus attiecībā uz zivīm, kurām ir plēsīgo zivju radīti bojājumi, ar augstu izdzīvotības rādītāju, kā arī līdz 5 % de minimis gadījumos, kad ir grūti palielināt selektivitāti vai kad nevēlamas nozvejas pārvietošana rada nesamērīgas izmaksas; tā kā izkraušanas pienākuma īstenošanu ietekmē arī pārāk bieža pagaidu izņēmumu izmantošana, kuri ir jāpārskata, pamatojoties uz zinātnisku novērtējumu, un šim nolūkam vajadzīgs liels lēmumu pieņēmēju un zivsaimniecības nozares laika patēriņš;

| O. | tā kā izmetumu līmenis reģionos un sugām krasi atšķiras, jo zvejniecībās, kurās gandrīz visai nozvejai ir augsta komerciālā vērtība, ir niecīgs izmetumu daudzums vai pat to nav vispār, tāda pati situācija ir arī mazās zvejniecībās vai tradicionālajās zvejniecībās, kā arī zvejniecībās, kuru produkcija ir paredzēta tiešam patēriņam cilvēku uzturā; |
| --- | --- |

O.

tā kā izmetumu līmenis reģionos un sugām krasi atšķiras, jo zvejniecībās, kurās gandrīz visai nozvejai ir augsta komerciālā vērtība, ir niecīgs izmetumu daudzums vai pat to nav vispār, tāda pati situācija ir arī mazās zvejniecībās vai tradicionālajās zvejniecībās, kā arī zvejniecībās, kuru produkcija ir paredzēta tiešam patēriņam cilvēku uzturā;

| P. | tā kā ar mazapjoma zveju nodarbojas vairāk zvejas operatoru un tajā vairāk izmanto selektīvus zvejas rīkus, tādējādi nodarot mazāku kaitējumu videi un pildot nozīmīgu sociālu lomu, kā 2018. gada ziņojumā par Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecību stāvokli (SoMFi) uzsvērusi Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM); |
| --- | --- |

P.

tā kā ar mazapjoma zveju nodarbojas vairāk zvejas operatoru un tajā vairāk izmanto selektīvus zvejas rīkus, tādējādi nodarot mazāku kaitējumu videi un pildot nozīmīgu sociālu lomu, kā 2018. gada ziņojumā par Vidusjūras un Melnās jūras zvejniecību stāvokli (SoMFi) uzsvērusi Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM);

| Q. | tā kā zvejniecību izmetumi nodrošina barību vairākām letrinīdu sugām — gan putniem, gan mezopelāģisko un bentisko sugu populācijām, kam ir svarīga nozīme barības ekoloģijas ķēdē; tā kā zinātniskajās publikācijās ir secināts, ka izmetumu apjoma mazināšana, izmantojot izkraušanas pienākumu, dažos reģionos var ietekmēt dažu sugu populāciju, taču kopumā tas, visticamāk, nenotiks; |
| --- | --- |

Q.

tā kā zvejniecību izmetumi nodrošina barību vairākām letrinīdu sugām — gan putniem, gan mezopelāģisko un bentisko sugu populācijām, kam ir svarīga nozīme barības ekoloģijas ķēdē; tā kā zinātniskajās publikācijās ir secināts, ka izmetumu apjoma mazināšana, izmantojot izkraušanas pienākumu, dažos reģionos var ietekmēt dažu sugu populāciju, taču kopumā tas, visticamāk, nenotiks;

| R. | tā kā kritiskās sugas ir sugas vai zivju krājumi, attiecībā uz kuriem salīdzinājumā ar citām sugām attiecīgajai dalībvalstij, flotei vai kuģim ir ierobežotas zvejas iespējas (kvotas); tā kā, pilnībā un stingri ievērojot izkraušanas pienākumu, jo īpaši jauktu sugu zvejniecībās, tiklīdz būs izlietota attiecīgās sugas (ierobežotā) kvota, lai apturētu tās turpmāku zveju, tiks slēgta (“bloķēta”) attiecīgā zvejniecība; tā kā jauktu sugu zvejniecību iespējamā bloķēšana joprojām ir nopietna problēma, kas varētu pazemināt izkraušanas pienākuma īstenošanas līmeni un ierobežot kvotu apmaiņu dalībvalstu starpā, tādējādi pastiprinot zvejas iespēju nepietiekamu izmantošanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā kritiskās sugas ir sugas vai zivju krājumi, attiecībā uz kuriem salīdzinājumā ar citām sugām attiecīgajai dalībvalstij, flotei vai kuģim ir ierobežotas zvejas iespējas (kvotas); tā kā, pilnībā un stingri ievērojot izkraušanas pienākumu, jo īpaši jauktu sugu zvejniecībās, tiklīdz būs izlietota attiecīgās sugas (ierobežotā) kvota, lai apturētu tās turpmāku zveju, tiks slēgta (“bloķēta”) attiecīgā zvejniecība; tā kā jauktu sugu zvejniecību iespējamā bloķēšana joprojām ir nopietna problēma, kas varētu pazemināt izkraušanas pienākuma īstenošanas līmeni un ierobežot kvotu apmaiņu dalībvalstu starpā, tādējādi pastiprinot zvejas iespēju nepietiekamu izmantošanu;

| S. | tā kā selektivitāte pilnībā neatrisinās šo zvejniecību problēmas, jo tām varētu būt tehniski sarežģīti samazināt attiecīgo kritisko sugu krājumu nozveju, vienlaikus neradot lielus zaudējumus citām tirgspējīgām nozvejām, tādējādi attiecīgajām flotēm radot nopietnas finansiālas problēmas; tā kā, lai novērstu situācijas saistībā ar kritiskajām sugām, nesen ir pieņemtas piezvejas kvotu rezerves, kuru efektivitāte joprojām ir jāizvērtē; |
| --- | --- |

S.

tā kā selektivitāte pilnībā neatrisinās šo zvejniecību problēmas, jo tām varētu būt tehniski sarežģīti samazināt attiecīgo kritisko sugu krājumu nozveju, vienlaikus neradot lielus zaudējumus citām tirgspējīgām nozvejām, tādējādi attiecīgajām flotēm radot nopietnas finansiālas problēmas; tā kā, lai novērstu situācijas saistībā ar kritiskajām sugām, nesen ir pieņemtas piezvejas kvotu rezerves, kuru efektivitāte joprojām ir jāizvērtē;

| T. | tā kā tīklos nozvejoto un kuģī pārvadāto nevēlamo zivju daudzumu var ievērojami samazināt, sākumā izmantojot nozvejas nepieļaušanu telpā un laikā un tehniskās selektivitātes pasākumus, tādējādi samazinot pārvadāšanas laiku, degvielas patēriņu un uzglabāšanas vajadzības; |
| --- | --- |

T.

tā kā tīklos nozvejoto un kuģī pārvadāto nevēlamo zivju daudzumu var ievērojami samazināt, sākumā izmantojot nozvejas nepieļaušanu telpā un laikā un tehniskās selektivitātes pasākumus, tādējādi samazinot pārvadāšanas laiku, degvielas patēriņu un uzglabāšanas vajadzības;

| U. | tā kā ZZTEK uzsver, ka dalībvalstu reģionālo grupu kopīgajos ieteikumos attiecībā uz izkraušanas pienākuma īstenošanu 2021. gadā bija iekļauti salīdzinoši maz selektivitātes uzlabošanas pasākumu; tā kā aizvien mazāk tiek veikti pilotprojekti, lai atbilstīgi KZP 14. pantam izmēģinātu selektīvākus zvejas rīkus vai nozvejas nepieļaušanas stratēģijas; |
| --- | --- |

U.

tā kā ZZTEK uzsver, ka dalībvalstu reģionālo grupu kopīgajos ieteikumos attiecībā uz izkraušanas pienākuma īstenošanu 2021. gadā bija iekļauti salīdzinoši maz selektivitātes uzlabošanas pasākumu; tā kā aizvien mazāk tiek veikti pilotprojekti, lai atbilstīgi KZP 14. pantam izmēģinātu selektīvākus zvejas rīkus vai nozvejas nepieļaušanas stratēģijas;

| V. | tā kā dažos iepriekšējos gados Padome no KPN saraksta ir svītrojusi vairākas sugas, tādējādi svītrojot tās arī no izkraušanas pienākuma piemērošanas jomas; |
| --- | --- |

V.

tā kā dažos iepriekšējos gados Padome no KPN saraksta ir svītrojusi vairākas sugas, tādējādi svītrojot tās arī no izkraušanas pienākuma piemērošanas jomas;

| W. | tā kā izkraušanas pienākums nav mērķis, bet gan KZP selektivitātes mērķa sasniegšanas instruments; |
| --- | --- |

W.

tā kā izkraušanas pienākums nav mērķis, bet gan KZP selektivitātes mērķa sasniegšanas instruments;

| X. | tā kā, lai novērstu situācijas saistībā ar kritiskajām sugām, nesen ir pieņemtas piezvejas kvotu rezerves; |
| --- | --- |

X.

tā kā, lai novērstu situācijas saistībā ar kritiskajām sugām, nesen ir pieņemtas piezvejas kvotu rezerves;

| Y. | tā kā nevēlamu nozveju izmet zvejniecības visā pasaulē un tā nav tikai unikāla Eiropas problēma; tā kā ES teritoriālajiem ūdeņiem ir raksturīga jauktu zvejniecību pārpilnība; tā kā vairākas trešās valstis un pašpārvaldes teritorijas, tostarp Kanāda, Fēru Salas, Norvēģija, Islande, Čīle un Jaunzēlande, ir noteikušas dažāda apmēra izkraušanas pienākumus; tā kā citas trešās valstis, piemēram, ASV, nav aizliegušas izmešanu, jo šo valstu zivsaimniecības jomas tiesību aktos nevēlamas nozvejas apjoma samazināšanai ir paredzētas citas metodes; tā kā Norvēģija un Islande, reaģējot uz konkrētām problēmām, izkraušanas pienākumu jau bija pieņēmušas pirms 30 gadiem; tā kā Čīles izkraušanas pienākuma ietekme vēl nav pilnībā apzināta, jo šī valsts tikai nesen ir sākusi to īstenot; tā kā izmetumi joprojām ir liela Jaunzēlandes zivsaimniecības pārvaldības problēma; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nevēlamu nozveju izmet zvejniecības visā pasaulē un tā nav tikai unikāla Eiropas problēma; tā kā ES teritoriālajiem ūdeņiem ir raksturīga jauktu zvejniecību pārpilnība; tā kā vairākas trešās valstis un pašpārvaldes teritorijas, tostarp Kanāda, Fēru Salas, Norvēģija, Islande, Čīle un Jaunzēlande, ir noteikušas dažāda apmēra izkraušanas pienākumus; tā kā citas trešās valstis, piemēram, ASV, nav aizliegušas izmešanu, jo šo valstu zivsaimniecības jomas tiesību aktos nevēlamas nozvejas apjoma samazināšanai ir paredzētas citas metodes; tā kā Norvēģija un Islande, reaģējot uz konkrētām problēmām, izkraušanas pienākumu jau bija pieņēmušas pirms 30 gadiem; tā kā Čīles izkraušanas pienākuma ietekme vēl nav pilnībā apzināta, jo šī valsts tikai nesen ir sākusi to īstenot; tā kā izmetumi joprojām ir liela Jaunzēlandes zivsaimniecības pārvaldības problēma;

| Z. | tā kā relatīvās stabilitātes princips, kas 1983. gadā pirmo reizi noteikts KZP pamatregulā un tajā pašā gadā īstenots ar KPN un Kvotu regulu, nosaka katras dalībvalsts KPN sadales koeficientu, ņemot vērā vēsturiskos nozvejas piešķiršanas principus (1973–1978), teritoriālo piederību, kas nostiprināta 1976. gada “Hāgas preferencēs”, un ar jurisdikciju saistītos zaudējumus (1973–1976); |
| --- | --- |

Z.

tā kā relatīvās stabilitātes princips, kas 1983. gadā pirmo reizi noteikts KZP pamatregulā un tajā pašā gadā īstenots ar KPN un Kvotu regulu, nosaka katras dalībvalsts KPN sadales koeficientu, ņemot vērā vēsturiskos nozvejas piešķiršanas principus (1973–1978), teritoriālo piederību, kas nostiprināta 1976. gada “Hāgas preferencēs”, un ar jurisdikciju saistītos zaudējumus (1973–1976);

| AA. | tā kā par izmetumiem ir publicēti vairāk nekā 4 000 zinātnisko pētījumu, no kuriem vairāk nekā 3 700 attiecas uz rūpniecisko zveju, savukārt mazāk nekā 200 publikāciju ir veltītas mazapjoma piekrastes zvejniecībām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā par izmetumiem ir publicēti vairāk nekā 4 000 zinātnisko pētījumu, no kuriem vairāk nekā 3 700 attiecas uz rūpniecisko zveju, savukārt mazāk nekā 200 publikāciju ir veltītas mazapjoma piekrastes zvejniecībām;

| AB. | tā kā kopš 1950. gada daudzās dažādu grupu jūras zivju sugās ir notikušas ģeogrāfiskā diapazona un sezonālo aktivitāšu pārmaiņas, reaģējot uz okeāna sasilšanu un tādām bioķīmiskajām pārmaiņām kā skābekļa zudums to dzīvotnēs, tādējādi no ekvatora līdz pat poliem izraisot sugu sastāva, pārpalikumu veidošanās un ekosistēmu biomasas veidošanas pārmaiņas; tā kā zivju krājumu sadalījuma izmaiņas ietekmēs turpmāko zivsaimniecības pārvaldību, kas savukārt ietekmēs izkraušanas pienākuma īstenošanu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā kopš 1950. gada daudzās dažādu grupu jūras zivju sugās ir notikušas ģeogrāfiskā diapazona un sezonālo aktivitāšu pārmaiņas, reaģējot uz okeāna sasilšanu un tādām bioķīmiskajām pārmaiņām kā skābekļa zudums to dzīvotnēs, tādējādi no ekvatora līdz pat poliem izraisot sugu sastāva, pārpalikumu veidošanās un ekosistēmu biomasas veidošanas pārmaiņas; tā kā zivju krājumu sadalījuma izmaiņas ietekmēs turpmāko zivsaimniecības pārvaldību, kas savukārt ietekmēs izkraušanas pienākuma īstenošanu;

| AC. | tā kā pirms jaunās KZP priekšlikuma iesniegšanas 2011. gada jūlijā Komisija ir veikusi sociālekonomisku ietekmes novērtējumu par izmetumu samazināšanas politiku, bet vēl joprojām nav rūpīgi analizējusi šīs politikas sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz drošību uz kuģiem un nav arī kliedējusi konsultatīvo padomju un dalībvalstu bažas par īstenošanu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pirms jaunās KZP priekšlikuma iesniegšanas 2011. gada jūlijā Komisija ir veikusi sociālekonomisku ietekmes novērtējumu par izmetumu samazināšanas politiku, bet vēl joprojām nav rūpīgi analizējusi šīs politikas sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz drošību uz kuģiem un nav arī kliedējusi konsultatīvo padomju un dalībvalstu bažas par īstenošanu;

| AD. | tā kā joprojām nav zināms izmetumu samazinājuma apjoms; tā kā tieši piecas dalībvalstis nav sniegušas atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem par izkraušanas pienākuma īstenošanu 2019. gadā un tā kā divas no šīm valstīm to nav darījušas pēdējos trīs gados; |
| --- | --- |

AD.

tā kā joprojām nav zināms izmetumu samazinājuma apjoms; tā kā tieši piecas dalībvalstis nav sniegušas atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem par izkraušanas pienākuma īstenošanu 2019. gadā un tā kā divas no šīm valstīm to nav darījušas pēdējos trīs gados;

| AE. | tā kā izkraušanas pienākuma kontroles un izpildes atšķirības dalībvalstīs un dalībvalstu starpā var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus; tā kā izkraušanas pienākuma īstenošanas izvērtējuma ziņojumos EFCA ir konstatējusi, ka dalībvalstis to īsteno nepietiekami, un ir ieteikusi pasākumus kontroles uzlabošanai; |
| --- | --- |

AE.

tā kā izkraušanas pienākuma kontroles un izpildes atšķirības dalībvalstīs un dalībvalstu starpā var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus; tā kā izkraušanas pienākuma īstenošanas izvērtējuma ziņojumos EFCA ir konstatējusi, ka dalībvalstis to īsteno nepietiekami, un ir ieteikusi pasākumus kontroles uzlabošanai;

| AF. | tā kā Komisijai līdz 2022. gada 31. decembrim ir jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par KZP un izkraušanas pienākuma īstenošanu, |
| --- | --- |

AF.

tā kā Komisijai līdz 2022. gada 31. decembrim ir jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par KZP un izkraušanas pienākuma īstenošanu,

| 1. | apstiprina ES vispārējo mērķi nodrošināt zivju krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un jūras ekosistēmu aizsardzību; uzsver, ka izmetumu un nevēlamās nozvejas samazināšana ir sabiedriskās politikas prioritāte, kas ir noteikta, reaģējot uz bažām par pārskatatbildību, saglabāšanu un dabas resursu izšķērdēšanu un zinātnisko nepieciešamību pilnībā ņemt vērā visus zvejas izraisītās zivju mirstības avotus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas gada ziņojumos par KZP pašreizējo stāvokli ir ļoti maz informācijas par izkraušanas pienākuma īstenošanu, nav informācijas par to, cik lielā mērā, pildot šo pienākumu, līdz šim ir samazinājies izmetumu apjoms, kā arī nav analizēta šā pienākuma sociālekonomiskā ietekme uz to, kā tiek īstenota drošība uz zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka izkraušanas pienākuma ieviešana ES zvejniecības pārvaldības vēsturē nozīmē paradigmas maiņu un vienu no lielākajiem izaicinājumiem — pāreju no izkrāvumu reģistrācijas un dažkārt pat obligātas izmešanas uz visas nozvejas reģistrēšanas sistēmu —, kas kopā ar MSY politikas ieviešanu nenovēršami ir radījis dažādu īstermiņa un ilgtermiņa ekoloģisku un sociālekonomisku ietekmi; uzsver, ka ir jāizvērtē izkraušanas pienākuma sociālekonomiskā ietekme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka MSY politika nenozīmē tikai to, ka vairs nebūs izmetumu, savukārt izmešana nenozīmē to, ka MSY nevarēs sasniegt; pierādījumus abiem minētajiem apgalvojumiem var atrast daudzos zivju krājumos, tostarp piezvejas zivju sugās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver panākto progresu ieinteresēto personu sadarbībā un veiktos pasākumus selektivitātes uzlabošanai; tomēr norāda, ka saskaņā ar Komisijas un ZZTEK sniegto informāciju izkraušanas pienākums joprojām kopumā netiek pietiekami īstenots un ka izmetumi patlaban tiek veikti tādā apjomā, kas ir aptuveni salīdzināms ar gadiem pirms izkraušanas pienākuma ieviešanas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka no 2010. gada saskaņā ar Kontroles regulu izmetumi bija jāreģistrē zvejas žurnālā; pauž nožēlu par to, ka, lai gan ir ieviests izkraušanas pienākums, joprojām nav pietiekami daudz ticamu datu un zināšanu par izmetumu daudzumu, pretēji tam, ka ir samazinājies analītisko KPN daudzums, ir pieaudzis piesardzīgu KPN skaits un joprojām nav būtiski uzlabojusies zinātniskās informācijas pieejamība par zivju krājumu stāvokli; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka dažādu šķēršļu dēļ izkraušanas pienākums zivsaimniecības nozarē un zinātnieku aprindās joprojām rada bažas; norāda, ka zivsaimniecības nozarei bažas rada nepiemērota infrastruktūra ostās, pieaugošās darbības izmaksas, tas, ka iestādes nenodrošina stimulus atbilstības ievērošanai, kā arī tas, ka dažām zvejniecībām ir sarežģīti palielināt selektivitāti, neapdraudot zvejas ekonomisko dzīvotspēju, jo īpaši jauktu sugu zvejniecībās, kas pakļautas augstam bloķēšanas situāciju riskam, kura dēļ pilnībā netiek izmantotas pieejamās kvotas un kurš var izraisīt priekšlaicīgu zvejniecību slēgšanu un attiecīgajām zvejas flotēm radīt nopietnas finansiālas grūtības; norāda, ka līdz šim ir ziņots tikai par diviem gadījumiem: par parasto jūrasmēli (Beļģija) un lielacu tunzivi (Francija); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka par spīti progresam, kas panākts MSY mērķa sasniegšanā, sarežģījumi saistībā ar izkraušanas pienākuma izpildi ir radījuši negatīvu priekšstatu par zvejniekiem un zivsaimniecības nozares darbībām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda uz līdz šim veiktajiem pasākumiem — piezvejas sugu kvotu apmaiņu un kvotu rezervi —, lai gan tie galvenokārt ir pagaidu pasākumi un dalībvalstīm par tiem vēl ir jāvienojas, un to efektivitāte vēl ir rūpīgi jāizvērtē; uzsver — lai efektīvi īstenotu izkraušanas pienākumu un pilnveidotu jaunu selektīvu zvejas rīku izstrādi un izmantošanu un turpinātu izstrādāt efektīvākus piezvejas samazināšanas plānus ar mērķi atjaunot jutīgos krājumus, ir jālikvidē administratīvie šķēršļi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver regulā paredzēto izņēmumu (augsts izdzīvotības rādītājs un de minimis izņēmums) iespējamu izmantošanu, lai sekmētu īstenošanu un novērstu iespējamos kritisko sugu gadījumus; atgādina, ka ir jāsniedz uzticami un precīzi pierādījumi un dati, un iesaka racionalizēt izņēmumu piešķiršanas procesu, tostarp uzlabot zinātnisko datu vākšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ZZTEK ir atzinusi, ka kopš pirmo kopīgo ieteikumu iesniegšanas 2014. gadā kopumā ir uzlabojusies kvalitāte pieteikumiem, ar kuriem pamato izņēmumus; atzīst, ka prasīto datu specifikas dēļ varētu būt sarežģīti iesniegt datus un informāciju, lai pamatotu izņēmumus; tomēr ar bažām norāda, ka ZZTEK ir norādījusi uz daudziem gadījumiem, kad iesniegtā informācija un dati neattiecas uz sugām un/vai zvejniecībām, un ka vieni un tie paši pētījumi un pieņēmumi ir izmantoti, lai pamatotu vairākus izņēmumus; uzver — tā kā trūkst datu un informācijas par sugām un zvejniecībām, ir grūti novērtēt ierosinātā izņēmuma iespējamo ietekmi vai tā atbilstību nosacījumiem par de minimis vai izņēmumiem saistībā ar augstu izdzīvošanas rādītāju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par to, ka, pakāpeniski samazinot tādus elastīgus mehānismus kā de minimis izņēmums, varētu radīt vai pastiprināt bloķēšanas efektu un izraisīt zvejniecību slēgšanu; uzsver, ka ir jāturpina izstrādāt efektīvas piezvejas mazināšanas shēmas tādās mazāk selektīvās zvejniecībās kā pelaģiskā tralēšana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka izkraušanas pienākums nav pašmērķis, bet gan instruments, ar kuru veicināt labāku zvejas un darbības praksi, sekmēt selektīvāku zvejas rīku attīstību un izmantošanu, lai mazinātu nevēlamu piezveju, un uzlabot nozvejas dokumentāciju, lai varētu labāk izprast un zinātniski novērtēt zivju krājumus; norāda, ka daudzi zvejnieki neatzīst izkraušanas pienākuma mērķu saistību ar tā īstenošanu, un tas galvenokārt kavē atbilstības ievērošanu; atzīst, ka šā lielākā mērķa īstenošanai ir vajadzīgs laiks un pietiekamas zināšanas, tomēr ir vairāk jācenšas veicināt kopīgu izpratni par šo jautājumu un praksē izmantot zinātnieku un zvejnieku veikto pētījumu rezultātus, lai uzlabotu selektivitāti un mazinātu nevēlamu nozveju; aicina Komisiju turpināt atbalstīt selektivitātes uzlabošanas plānus, cita starpā attiecīgos gadījumos izmantojot stimulus selektīvāku zvejas rīku izmantošanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver tālāko reģionu īpatnības, jo īpaši saistībā ar kuģiem, novecojošu floti un ostām bez pietiekamas uzglabāšanas un apstrādes jaudas, kuru dēļ izkraušanas pienākums varētu kļūt praktiski neizpildāms; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka izmetumu līmenis būtiski atšķiras starp zvejniecībām un jūras baseiniem, kas liek domāt, ka vienas pieejas izmantošana var nebūt labākā stratēģija, kā mudināt zvejniekus kļūt selektīvākiem; aicina Komisiju apzināt galvenos trūkumus un ierosināt konkrētām zvejniecībām pielāgotus un piemērotus risinājumus katrā jūras baseinā, īpašu uzmanību pievēršot mazapjoma nerūpnieciskai zvejai, jo īpaši tālākos reģionos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka pašreizējā tiesiskajā regulējumā ir paredzēts juridiskais pamats, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir aktīvi jāsadarbojas, lai elastīgāk noteiktu selektīvus zvejas noteikumus un izmantotu zinātniski pierādītus ietekmes mazināšanas instrumentus; aicina dalībvalstis pastiprināt sadarbību, īstenojot reģionālo pieeju, tostarp iesaistot attiecīgas ieinteresētās personas un konsultatīvās padomes, un izmantot tām šim nolūkam pieejamās subsīdijas; atkārtoti norāda uz nepieciešamību izkraušanas pienākuma īstenošanā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē rezultātus, kas gūti jaunākajos zinātniskajos pētījumos (piemēram, DiscardLess, MINOUW un LIFE iSEAS) par inovatīvu zvejas rīku selektivitāti, izvairīšanās stratēģijām un kuģu modifikāciju nevēlamas nozvejas manipulācijai uz klāja; uzskata, ka noteikti ir jāturpina pētniecība, lai uzlabotu zvejas rīku selektivitāti, nozvejas nepieļaušanas stratēģijas un nevēlamas nozvejas pārvadāšanu; atzinīgi vērtē ierosināto misiju “Jūras zvaigzne 2030: atjaunot mūsu okeānu un ūdeņus” un uzskata, ka misija, kas veltīta veselīgiem okeāniem, jūrām un piekrastes un iekšzemes ūdeņiem, palīdzēs izstrādāt tik ļoti vajadzīgos risinājumus, kuriem ir tieša ietekme uz zivsaimniecības nozari un okeāna resursu ilgtspējīgu izmantošanu un apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka efektīvas zvejniecības pārvaldības sistēmas, tostarp spēja izmantot visus elementus, lai pienācīgi īstenotu izkraušanas pienākumu un sasniegtu KZP mērķus, ir jāatbalsta ar precīzu un uzticamu nozvejas dokumentāciju un zinātniskajiem datiem; aicina Komisiju un dalībvalstis vajadzības gadījumā pastiprināt centienus, lai pilnībā īstenotu piemērojamos ES tiesību aktus, un veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu pilnīgu dokumentāciju un datu vākšanu tādā apjomā, kas atbilst to mazapjoma piekrastes zvejas flotes zvejas kapacitātei; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka izkraušanas pienākums netiek pienācīgi kontrolēts un netiek pildīts, un uzsver šādu trūkumu negatīvo ietekmi uz ilgtspēju arī tāpēc, ka KPN ir noteikta, pamatojoties uz kopējo nozveju, iekļaujot arī tā dēvētos “papildinājumus”, lai segtu iepriekš izmestās zivis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka dažos iepriekšējos gados pieņemtie neskaitāmie noteikumi, izņēmumi un atkāpes apgrūtina izkraušanas pienākuma izpildi un atbilstības novērtēšanu EFCA, tādējādi aizvien vairāk sarežģījot zivsaimniecības ilgtspējas aizsardzības un uzlabošanas mērķu sasniegšanu; uzsver, ka KZP paredzēto izņēmumu izmantošanai ir ārkārtīgi svarīga nozīme izkraušanas pienākuma īstenošanā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa labāk izmantot jaunās tehnoloģijas un digitālos risinājumus, kas izstrādāti sadarbībā ar zvejniecības nozari un dalībvalstu iestādēm, lai uzlabotu uzraudzību, kontroli un pārraudzību, pilnībā ievērojot tiesības uz privātumu un komercnoslēpumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver zvejnieku un citu ieinteresēto personu izšķirošo lomu politikas īstenošanā, tādējādi veicinot atbilstības kultūru un laika gaitā pakāpeniskas un pielāgojamas izkraušanas pienākuma noteikumu izmaiņas; uzsver papildu priekšrocības, ko rada brīvprātīgas un stimulējošas shēmas, kas veicina zvejnieku iesaistīšanos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka selektivitātes uzlabošanai joprojām ir jābūt prioritārai, tomēr izkraušanas pienākuma īstenošanai ir vajadzīga starpnozaru pieeja un skaidri stimuli, kas jāizstrādā, lai veicinātu ietekmes mazināšanas paraugpraksi; iesaka šādus atbalsta pasākumus un pārvaldības instrumentus:






  a) | turpināt izmantot un optimizēt uz kvotām balstītus instrumentus atbilstīgi KZP principiem un ar nosacījumu, ka ir ieviesti efektīvi kontroles pasākumi, piemēram: |
| --- | --- | --- |

23.

a)

turpināt izmantot un optimizēt uz kvotām balstītus instrumentus atbilstīgi KZP principiem un ar nosacījumu, ka ir ieviesti efektīvi kontroles pasākumi, piemēram:

| — | kvotu sadalījums atbilstīgi sagaidāmajam nozvejas sastāvam, |
| --- | --- |

—

kvotu sadalījums atbilstīgi sagaidāmajam nozvejas sastāvam,

| — | pielāgojumi, elastīgi un lietderīgi veicot kvotu apmaiņu ar citām dalībvalstīm un trešām kaimiņvalstīm, ar kurām ES ir kopīgi zivju krājumi, lai novērstu kvotu nepietiekamu izmantošanu, piemēram, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, pēc KPN un kvotu noteikšanas tiecoties izveidot pastāvīgu mehānismu, kas nav jāatjauno katru gadu, |
| --- | --- |

—

pielāgojumi, elastīgi un lietderīgi veicot kvotu apmaiņu ar citām dalībvalstīm un trešām kaimiņvalstīm, ar kurām ES ir kopīgi zivju krājumi, lai novērstu kvotu nepietiekamu izmantošanu, piemēram, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, pēc KPN un kvotu noteikšanas tiecoties izveidot pastāvīgu mehānismu, kas nav jāatjauno katru gadu,

| — | aplēsto kvotu izmetumu daļas piešķiršana zvejniekiem, kas izvēlas izmantot selektīvākus zvejas rīkus; |
| --- | --- |

—

aplēsto kvotu izmetumu daļas piešķiršana zvejniekiem, kas izvēlas izmantot selektīvākus zvejas rīkus;

| b) | izpētīt iespēju īstenot jūras telpiskās plānošanas un platībai piesaistītas pārvaldības pieeju, lai nepieļautu izmetumus, novirzot zvejniekus uz apgabaliem, kuros ir mazāka iespējamība, ka tur atrodas mazizmēra zivis, vienlaikus nodrošinot, ka šādu pasākumu dēļ pārmērīgu netiek samazināta citu komerciāla izmēra sugu izmantošana; |
| --- | --- |

b)

izpētīt iespēju īstenot jūras telpiskās plānošanas un platībai piesaistītas pārvaldības pieeju, lai nepieļautu izmetumus, novirzot zvejniekus uz apgabaliem, kuros ir mazāka iespējamība, ka tur atrodas mazizmēra zivis, vienlaikus nodrošinot, ka šādu pasākumu dēļ pārmērīgu netiek samazināta citu komerciāla izmēra sugu izmantošana;

| c) | nodrošināt lielāku elastību, lai ļautu zvejniekiem izvēlēties zvejas rīku risinājumus, vienlaikus paredzot lielāku atbildību par dokumentāciju (pilnīga nozvejas dokumentācija); |
| --- | --- |

c)

nodrošināt lielāku elastību, lai ļautu zvejniekiem izvēlēties zvejas rīku risinājumus, vienlaikus paredzot lielāku atbildību par dokumentāciju (pilnīga nozvejas dokumentācija);

| d) | nodrošināt elastīgus mehānismus jauna veida selektīvu zvejas rīku apstiprināšanai, lai stimulētu ieinteresētās personas pieteikties izmēģinājuma projektiem un tos īstenot; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt elastīgus mehānismus jauna veida selektīvu zvejas rīku apstiprināšanai, lai stimulētu ieinteresētās personas pieteikties izmēģinājuma projektiem un tos īstenot;

| e) | selektivitātes veicināšanas nolūkos piešķirt ekskluzīvas tiesības piekļūt zvejas apgabaliem vai izmantot noteiktus laika periodus; |
| --- | --- |

e)

selektivitātes veicināšanas nolūkos piešķirt ekskluzīvas tiesības piekļūt zvejas apgabaliem vai izmantot noteiktus laika periodus;

| f) | pieņemt stratēģijas nevēlamas nozvejas izmantošanai tādiem mērķiem, kas nav lietošana pārtikā, neradot pieprasījumu pēc mazizmēra zivju nozvejas un ar nosacījumu, ka zvejnieki to var īstenot gan finansiāli, gan darbības ziņā; |
| --- | --- |

f)

pieņemt stratēģijas nevēlamas nozvejas izmantošanai tādiem mērķiem, kas nav lietošana pārtikā, neradot pieprasījumu pēc mazizmēra zivju nozvejas un ar nosacījumu, ka zvejnieki to var īstenot gan finansiāli, gan darbības ziņā;

| g) | izstrādāt izmetumu karti kā nevēlamas nozvejas uzskaiti dažādās zvejniecībās un apgabalos, lai labāk izstrādātu reģionālos piezvejas plānus, iesaistot dalībvalstis un zvejniecības nozari un saņemot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalstu; |
| --- | --- |

g)

izstrādāt izmetumu karti kā nevēlamas nozvejas uzskaiti dažādās zvejniecībās un apgabalos, lai labāk izstrādātu reģionālos piezvejas plānus, iesaistot dalībvalstis un zvejniecības nozari un saņemot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalstu;

| h) | sadarbībā ar zvejniecības nozari un dalībvalstu iestādēm izmantot un izstrādāt brīvprātīgus un ar stimuliem saistītus mākslīgā intelekta rīkus, lai pilnveidotu selektivitāti un uzlabotu sugu identificēšanu; |
| --- | --- |

h)

sadarbībā ar zvejniecības nozari un dalībvalstu iestādēm izmantot un izstrādāt brīvprātīgus un ar stimuliem saistītus mākslīgā intelekta rīkus, lai pilnveidotu selektivitāti un uzlabotu sugu identificēšanu;

| i) | pakāpeniski ieviest prasību, ka zvejas produktu importam no trešām valstīm ir jāpiemēro tāda pati izkraušanas politika, lai novērstu Eiropas flotei salīdzinoši nelabvēlīgo situāciju un negodīgos konkurences apstākļus, vienlaikus tiecoties labāk aizsargāt pasaules zvejas resursus; |
| --- | --- |

i)

pakāpeniski ieviest prasību, ka zvejas produktu importam no trešām valstīm ir jāpiemēro tāda pati izkraušanas politika, lai novērstu Eiropas flotei salīdzinoši nelabvēlīgo situāciju un negodīgos konkurences apstākļus, vienlaikus tiecoties labāk aizsargāt pasaules zvejas resursus;

| j) | atjaunot Komisijas pienākumu iesniegt gada ziņojumu par KZP pašreizējo stāvokli un izkraušanas pienākuma īstenošanu, sniegt plašāku informāciju par tā īstenošanu un sociālekonomisko ietekmi, kā arī cita starpā par degvielas patēriņu, uzglabāšanas iespējām, ietekmi uz drošību un darba apstākļiem uz zvejas kuģa, izmetumu un nevēlamas nozvejas apjoma mazināšanu un zivju krājumu stāvokļa uzlabojumiem (MSY); |
| --- | --- |

j)

atjaunot Komisijas pienākumu iesniegt gada ziņojumu par KZP pašreizējo stāvokli un izkraušanas pienākuma īstenošanu, sniegt plašāku informāciju par tā īstenošanu un sociālekonomisko ietekmi, kā arī cita starpā par degvielas patēriņu, uzglabāšanas iespējām, ietekmi uz drošību un darba apstākļiem uz zvejas kuģa, izmetumu un nevēlamas nozvejas apjoma mazināšanu un zivju krājumu stāvokļa uzlabojumiem (MSY);

| 24. | aicina Komisiju saistībā ar KZP īstenošanas novērtējuma ziņojumu, kas jāiesniedz 2022. gadā, jo īpaši:






  a) | novērtēt, cik lielā mērā, pildot izkraušanas pienākumu, ir panākts izmetumu samazinājums un vai tas ir palīdzējis uzlabot zivju krājumu stāvokli (MSY) un samazināt ietekmi uz jūras ekosistēmu; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

novērtēt, cik lielā mērā, pildot izkraušanas pienākumu, ir panākts izmetumu samazinājums un vai tas ir palīdzējis uzlabot zivju krājumu stāvokli (MSY) un samazināt ietekmi uz jūras ekosistēmu;

| b) | novērtēt izkraušanas pienākuma sociālekonomisko ietekmi, atalgojuma sistēmu, apkalpes locekļu skaitu un drošību un darba apstākļus uz kuģiem atbilstīgi FAO un SDO ieteikumiem; |
| --- | --- |

b)

novērtēt izkraušanas pienākuma sociālekonomisko ietekmi, atalgojuma sistēmu, apkalpes locekļu skaitu un drošību un darba apstākļus uz kuģiem atbilstīgi FAO un SDO ieteikumiem;

| c) | apzināt un uzraudzīt zvejniecības, kurām, kā liecina zinātniskie pierādījumi, patlaban ir sarežģīti panākt selektivitāti; |
| --- | --- |

c)

apzināt un uzraudzīt zvejniecības, kurām, kā liecina zinātniskie pierādījumi, patlaban ir sarežģīti panākt selektivitāti;

| d) | novērtēt nesen pieņemto piezvejas kvotu rezervju efektivitāti un iespēju tās izmantot kā lietderīgu un piemērojamu rīku, lai novērstu situācijas saistībā ar kritiskajām sugām; |
| --- | --- |

d)

novērtēt nesen pieņemto piezvejas kvotu rezervju efektivitāti un iespēju tās izmantot kā lietderīgu un piemērojamu rīku, lai novērstu situācijas saistībā ar kritiskajām sugām;

| e) | novērtēt ietekmi uz to sugu efektivitāti, kuras Padome iepriekšējos gados svītroja no KPN piemērošanas krājumu saraksta, un novērtēt, kāda būtu iespējamā ietekme to reintrodukcijai KPN sistēmā; |
| --- | --- |

e)

novērtēt ietekmi uz to sugu efektivitāti, kuras Padome iepriekšējos gados svītroja no KPN piemērošanas krājumu saraksta, un novērtēt, kāda būtu iespējamā ietekme to reintrodukcijai KPN sistēmā;

| f) | apzināt un likvidēt administratīvās problēmas saistībā ar selektivitātes pilotprojektu izstrādi un īstenošanu, kuras neļauj zvejniekiem izmantot selektīvākus zvejas paņēmienus; |
| --- | --- |

f)

apzināt un likvidēt administratīvās problēmas saistībā ar selektivitātes pilotprojektu izstrādi un īstenošanu, kuras neļauj zvejniekiem izmantot selektīvākus zvejas paņēmienus;

| g) | apzināt komerciālās un/vai labdarības iespējas, lai panāktu vislabāko iespējamo izlietojumu nenovēršamajai izkrautajai nozvejai, kas ir mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, un nevēlamajai nozvejai, lai novērstu dabas resursu izšķērdēšanu, kā arī neapdraudētu KZP ilgtspējas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

g)

apzināt komerciālās un/vai labdarības iespējas, lai panāktu vislabāko iespējamo izlietojumu nenovēršamajai izkrautajai nozvejai, kas ir mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru, un nevēlamajai nozvejai, lai novērstu dabas resursu izšķērdēšanu, kā arī neapdraudētu KZP ilgtspējas mērķu sasniegšanu;

| h) | novērtēt, vai pašreizējais izkraušanas pienākums atbilst paredzētajam nolūkam, un izvērtēt, vai izkraušanas pienākumu attiecībā uz zvejniecību un/vai zivju krājumu ir iespējams pielāgot atbilstīgi katram atsevišķam gadījumam; |
| --- | --- |

h)

novērtēt, vai pašreizējais izkraušanas pienākums atbilst paredzētajam nolūkam, un izvērtēt, vai izkraušanas pienākumu attiecībā uz zvejniecību un/vai zivju krājumu ir iespējams pielāgot atbilstīgi katram atsevišķam gadījumam;

| i) | novērtēt, kā labāk varētu pielāgot un vienkāršot KZP 15. pantu, lai atvieglotu tā īstenošanu un visas ieinteresētās personas to varētu labāk izprast un jo īpaši dalībvalstis varētu izmantot visus spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā pieejamos instrumentus, lai uzlabotu selektivitāti un samazinātu nevēlamu nozveju; |
| --- | --- |

i)

novērtēt, kā labāk varētu pielāgot un vienkāršot KZP 15. pantu, lai atvieglotu tā īstenošanu un visas ieinteresētās personas to varētu labāk izprast un jo īpaši dalībvalstis varētu izmantot visus spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā pieejamos instrumentus, lai uzlabotu selektivitāti un samazinātu nevēlamu nozveju;

| 25. | aicina Komisiju, pamatojoties uz šo novērtējumu, vajadzības gadījumā iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai labāk sasniegtu izmetumu mazināšanas mērķus un uzlabotu krājumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver bažas par to, ka krājumiem, kas ir kopīgi ar trešām valstīm, attiecībā uz izmešanu ne vienmēr piemēro vienādus noteikumus; uzsver, ka attiecībā uz zivsaimniecības pārvaldību ir vajadzīga progresīva konverģence, lai nodrošinātu visaugstākos standartus, kas palīdzētu sasniegt labu vides stāvokli kopīgajā jūras ekosistēmā, zvejas ilgtspēju un saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar trešām valstīm, jo īpaši Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(2)  OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

(3)  OV L 25, 31.1.2017., 12. lpp.

(4)  Borges, L., The unintended impact of the European discard ban , ICES“Journal of Marine Science”, 78. sējums, 1. izdevums, 2021. gada janvāris–februāris, 134.–141. lpp., https://doi.org/10.1093/icesjms/fsaa200

(5)  Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries – The North Sea.

(6)  Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries – The North Western Waters.

(7)  Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries – The South Western Waters.

(8)  Discard ban, landing obligation and MSY in the Western Mediterranean Sea – the Spanish case.

(9)  Discard ban, landing obligation and MSY in the Western Mediterranean Sea – the Italian case.

(10)  Uhlmann, Sven & Ulrich, Clara & Kennelly, Steven. (2019). The European Landing Obligation Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries: Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries.

(11)  A third assessment of global marine fisheries discards, FAO, 2019.

(12)  Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019) (STECF-Adhoc-20-02).

(13)  Market outlets for unwanted catches. EUMOFA. 2020.

---

Trešdiena, 2021. gada 19. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/18

---

P9_TA(2021)0236

Sporta pasākumu organizētāju problēmas digitālajā vidē

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par sporta pasākumu organizatoru problēmām digitālajā vidē (2020/2073(INL))

(2022/C 15/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 114. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 114. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7.,8., 11., 16. pantu un 17.panta 2. punktu un 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7.,8., 11., 16. pantu un 17.panta 2. punktu un 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (1),

| — | ņemot vērā Komisijas deklarāciju par sporta pasākumu organizatoriem, kas pievienota Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvajai rezolūcijai par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deklarāciju par sporta pasākumu organizatoriem, kas pievienota Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. marta normatīvajai rezolūcijai par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (2),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (EU) 2019/789 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām, un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK (3), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (EU) 2019/789 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko paredz noteikumus par to, kā īstenojamas autortiesības un blakustiesības, kuras piemēro noteiktām raidorganizāciju tiešsaistes pārraidēm un televīzijas un radio programmu retranslācijām, un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/83/EEK (3),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1128 (2017. gada 14. jūnijs) par tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamību iekšējā tirgū (4), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1128 (2017. gada 14. jūnijs) par tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamību iekšējā tirgū (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (5) (“IĪT piemērošanas direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (5) (“IĪT piemērošanas direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (“Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva”) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (“Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva”) (8),

| — | ņemot vērā Komisijas Ieteikumu (ES) 2018/334 (2018. gada 1. marts) par pasākumiem efektīvai cīņai pret nelikumīgu saturu tiešsaistē (9) un Komisijas 2017. gada 28. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Cīņa pret nelikumīgu saturu tiešsaistē: tiešsaistes platformu atbildības kāpināšana” (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Ieteikumu (ES) 2018/334 (2018. gada 1. marts) par pasākumiem efektīvai cīņai pret nelikumīgu saturu tiešsaistē (9) un Komisijas 2017. gada 28. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Cīņa pret nelikumīgu saturu tiešsaistē: tiešsaistes platformu atbildības kāpināšana” (COM(2017)0555),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Norādījumi par dažiem aspektiem saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu” (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Norādījumi par dažiem aspektiem saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu” (COM(2017)0708),

| — | ņemot vērā 2018. gada 25. jūnija Saprašanās memorandu par tiešsaistes reklāmu un intelektuālā īpašuma tiesībām, ko koordinē Eiropas Komisija, un Komisijas ziņojumu par to, kā darbojas Saprašanās memorands par tiešsaistes reklāmu un intelektuālā īpašuma tiesībām (SWD(2020)0167), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 25. jūnija Saprašanās memorandu par tiešsaistes reklāmu un intelektuālā īpašuma tiesībām, ko koordinē Eiropas Komisija, un Komisijas ziņojumu par to, kā darbojas Saprašanās memorands par tiešsaistes reklāmu un intelektuālā īpašuma tiesībām (SWD(2020)0167),

| — | ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0139/2021),

| A. | tā kā sportam ir būtiska nozīme Savienības sociālajā, kultūras un ekonomiskajā labklājībā un tas veicina tādas kopīgas vērtības kā solidaritāte, daudzveidība un sociālā iekļaušana, sniedzot būtisku ieguldījumu ekonomikā un sociālajā attīstībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā sportam ir būtiska nozīme Savienības sociālajā, kultūras un ekonomiskajā labklājībā un tas veicina tādas kopīgas vērtības kā solidaritāte, daudzveidība un sociālā iekļaušana, sniedzot būtisku ieguldījumu ekonomikā un sociālajā attīstībā;

| B. | tā kā saskaņā ar LESD 165. pantu Savienība palīdz risināt Eiropas sporta jautājumus, vienlaikus ņemot vērā sporta īpatnības; tā kā būtu jāņem vērā arī sporta ieguldījums Savienības vispārējo mērķu sasniegšanā, piemēram, vides aizsardzībā, digitalizācijā un iekļautībā, un Savienībai būtu jācenšas arī turpmāk attīstīt un saglabāt sporta Eiropas dimensiju digitālajā vidē; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar LESD 165. pantu Savienība palīdz risināt Eiropas sporta jautājumus, vienlaikus ņemot vērā sporta īpatnības; tā kā būtu jāņem vērā arī sporta ieguldījums Savienības vispārējo mērķu sasniegšanā, piemēram, vides aizsardzībā, digitalizācijā un iekļautībā, un Savienībai būtu jācenšas arī turpmāk attīstīt un saglabāt sporta Eiropas dimensiju digitālajā vidē;

| C. | tā kā papildus tam sports veicina un māca tādas vērtības kā savstarpēja cieņa un sapratne, solidaritāte, vienlīdzība, iekļautība, daudzveidība, godīgums, sadarbība un pilsoniskā līdzdalība, būtiski sekmējot izglītības un kultūras vērtības, un sportu var uzskatīt par kulturālu un sociālu nepieciešamību; tā kā ir būtiski, lai sporta pasākumu organizatori, raidorganizācijas, tiešsaistes starpnieki, valsts iestādes un citas sporta nozarē ieinteresētās personas minētās vērtības popularizētu; tā kā, īstenojot Savienības sporta politiku, ir jāatbalsta gan profesionālā, gan amatieru sporta mērķi un uzstādījumi un tā kā tādējādi var palīdzēt risināt transnacionālas problēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā papildus tam sports veicina un māca tādas vērtības kā savstarpēja cieņa un sapratne, solidaritāte, vienlīdzība, iekļautība, daudzveidība, godīgums, sadarbība un pilsoniskā līdzdalība, būtiski sekmējot izglītības un kultūras vērtības, un sportu var uzskatīt par kulturālu un sociālu nepieciešamību; tā kā ir būtiski, lai sporta pasākumu organizatori, raidorganizācijas, tiešsaistes starpnieki, valsts iestādes un citas sporta nozarē ieinteresētās personas minētās vērtības popularizētu; tā kā, īstenojot Savienības sporta politiku, ir jāatbalsta gan profesionālā, gan amatieru sporta mērķi un uzstādījumi un tā kā tādējādi var palīdzēt risināt transnacionālas problēmas;

| D. | tā kā sports ir uzskatāms par integrācijas vektoru; tā kā sporta jomā ieinteresētajām personām, pašvaldībām un sporta kopienām ir jāsadarbojas, lai izveidotu ilgtspējīgāku un iekļaujošāku sporta nozari, kas veicinātu visu sabiedrības slāņu piedalīšanos sporta pasākumos, jo īpaši tādu cilvēku piedalīšanos, kuriem ir mazāk iespēju, un piedalīšanos neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, invaliditātes vai etniskās izcelsmes; |
| --- | --- |

D.

tā kā sports ir uzskatāms par integrācijas vektoru; tā kā sporta jomā ieinteresētajām personām, pašvaldībām un sporta kopienām ir jāsadarbojas, lai izveidotu ilgtspējīgāku un iekļaujošāku sporta nozari, kas veicinātu visu sabiedrības slāņu piedalīšanos sporta pasākumos, jo īpaši tādu cilvēku piedalīšanos, kuriem ir mazāk iespēju, un piedalīšanos neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, invaliditātes vai etniskās izcelsmes;

| E. | tā kā līdzjutēju kultūra ir neatņemama sporta pieredzes sastāvdaļa, nevis tikai kalpo par produkta tirgošanas līdzekli; |
| --- | --- |

E.

tā kā līdzjutēju kultūra ir neatņemama sporta pieredzes sastāvdaļa, nevis tikai kalpo par produkta tirgošanas līdzekli;

| F. | tā kā atzīst, ka ar sportu saistītās ekonomikas nozares veido 2,12 % no Savienības IKP un nodrošina 2,72 % no Savienības nodarbinātības; tā kā sporta pasākumiem ir būtiska teritoriālā ietekme līdzdalības un ekonomikas ziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā atzīst, ka ar sportu saistītās ekonomikas nozares veido 2,12 % no Savienības IKP un nodrošina 2,72 % no Savienības nodarbinātības; tā kā sporta pasākumiem ir būtiska teritoriālā ietekme līdzdalības un ekonomikas ziņā;

| G. | tā kā tautas sports ir uzskatāms par profesionālā sporta līmeņa pamatu, jo mazie sporta klubi ir Eiropas tautas sporta pamatelements un sniedz būtisku ieguldījumu jaunu sportistu audzināšanā, un galvenokārt darbojas brīvprātīgi; tā kā 35 miljoni amatieru dod ieguldījumu masu līdzdalības sporta attīstībā un sporta vērtību popularizēšanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā tautas sports ir uzskatāms par profesionālā sporta līmeņa pamatu, jo mazie sporta klubi ir Eiropas tautas sporta pamatelements un sniedz būtisku ieguldījumu jaunu sportistu audzināšanā, un galvenokārt darbojas brīvprātīgi; tā kā 35 miljoni amatieru dod ieguldījumu masu līdzdalības sporta attīstībā un sporta vērtību popularizēšanā;

| H. | tā kā digitālās vides un jauno tehnoloģiju attīstība ir atvieglojusi visu līdzjutēju piekļuvi sporta pasākumu pārraidēm visu veidu ierīcēs, palielinot nelikumīga satura patēriņa risku un palielinot to cilvēku skaitu, kuri var būt šādu raidījumu mērķauditorija, kā arī ir radījusi to sporta veidu popularizēšanas iespējas, kas tradicionāli pārraidīti netiek; tā kā turklāt tā ir veicinājusi jaunu tiešsaistes uzņēmējdarbības modeļu attīstību, piedāvājot jaunus ieņēmumu gūšanas veidus; tā kā vienlaikus tā ir veicinājusi sporta pasākumu nelikumīgu pārraidi un tiešsaistes pirātismu gan pašā Savienībā, gan ārpus tās, kas kaitē kā profesionālajam, tā tautas sportam un apdraud sporta pasākumu organizēšanu un ilgtspēju, kā arī visas sporta nozares finansiālo stabilitāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā digitālās vides un jauno tehnoloģiju attīstība ir atvieglojusi visu līdzjutēju piekļuvi sporta pasākumu pārraidēm visu veidu ierīcēs, palielinot nelikumīga satura patēriņa risku un palielinot to cilvēku skaitu, kuri var būt šādu raidījumu mērķauditorija, kā arī ir radījusi to sporta veidu popularizēšanas iespējas, kas tradicionāli pārraidīti netiek; tā kā turklāt tā ir veicinājusi jaunu tiešsaistes uzņēmējdarbības modeļu attīstību, piedāvājot jaunus ieņēmumu gūšanas veidus; tā kā vienlaikus tā ir veicinājusi sporta pasākumu nelikumīgu pārraidi un tiešsaistes pirātismu gan pašā Savienībā, gan ārpus tās, kas kaitē kā profesionālajam, tā tautas sportam un apdraud sporta pasākumu organizēšanu un ilgtspēju, kā arī visas sporta nozares finansiālo stabilitāti;

| I. | tā kā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Pamattiesību hartā; tā kā Hartā ietverto pamattiesību nozīme un tvērums ir jānosaka saskaņā ar attiecīgo Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru; |
| --- | --- |

I.

tā kā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Pamattiesību hartā; tā kā Hartā ietverto pamattiesību nozīme un tvērums ir jānosaka saskaņā ar attiecīgo Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru;

| J. | tā kā fanu kultūra, kuras pamatā ir brīvība dalīties sporta pieredzē un minētos sporta pasākumus izbaudīt gan reāllaikā, gan pirms un pēc sporta pasākumiem tiešraides, ir būtisks tās lomas elements, kāda sportam ir Eiropas sabiedrībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā fanu kultūra, kuras pamatā ir brīvība dalīties sporta pieredzē un minētos sporta pasākumus izbaudīt gan reāllaikā, gan pirms un pēc sporta pasākumiem tiešraides, ir būtisks tās lomas elements, kāda sportam ir Eiropas sabiedrībā;

| K. | tā kā sporta pasākumu nelikumīga pārraidīšana un nelikumīga satura izplatīšana tiešsaistē ne tikai sporta nozarei būtiski kaitē ekonomiski, samazinot no abonēšanas un reklāmas gūtos ieņēmumus, bet arī kaitē galalietotājiem, piemēram, līdzjutējiem un patērētājiem, jo, piemēram, šādi galalietotāji ir pakļauti personas datu zādzībai, ļaunprogrammatūrai vai citiem ar tiešsaistē saistītiem kaitējuma vai zaudējumu veidiem; tā kā sporta pasākumu nelikumīga pārraidīšana bieži vien ir viena no noziedzīgo organizāciju aizvien vairāk piekoptām darbībām; tā kā tiešsaistes pirātisms ietekmē ne tikai sporta tiešraides, kas ir pieejamas, izmantojot abonēšanas pakalpojumus, bet arī sporta pasākumu pārraides bezmaksas kanālos; |
| --- | --- |

K.

tā kā sporta pasākumu nelikumīga pārraidīšana un nelikumīga satura izplatīšana tiešsaistē ne tikai sporta nozarei būtiski kaitē ekonomiski, samazinot no abonēšanas un reklāmas gūtos ieņēmumus, bet arī kaitē galalietotājiem, piemēram, līdzjutējiem un patērētājiem, jo, piemēram, šādi galalietotāji ir pakļauti personas datu zādzībai, ļaunprogrammatūrai vai citiem ar tiešsaistē saistītiem kaitējuma vai zaudējumu veidiem; tā kā sporta pasākumu nelikumīga pārraidīšana bieži vien ir viena no noziedzīgo organizāciju aizvien vairāk piekoptām darbībām; tā kā tiešsaistes pirātisms ietekmē ne tikai sporta tiešraides, kas ir pieejamas, izmantojot abonēšanas pakalpojumus, bet arī sporta pasākumu pārraides bezmaksas kanālos;

| L. | tā kā Covid-19 pandēmija un ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi sporta pasākumiem ir samazinājuši uz sporta pasākumiem pārdoto biļešu apjomu un vienlaikus ir radījuši iespējas attīstīt sporta kanālu abonementus un paplašināt tiešsaistes un televīzijas raidījumu auditoriju, kā arī sporta pasākumu nelikumīgu straumēšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Covid-19 pandēmija un ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi sporta pasākumiem ir samazinājuši uz sporta pasākumiem pārdoto biļešu apjomu un vienlaikus ir radījuši iespējas attīstīt sporta kanālu abonementus un paplašināt tiešsaistes un televīzijas raidījumu auditoriju, kā arī sporta pasākumu nelikumīgu straumēšanu;

| M. | tā kā atšķirībā no citām nozarēm lielākā daļa no sporta pasākumu pārraidīšanas vērtības slēpjas apstāklī, ka translācija notiek tiešraidē, un lielākā daļa šīs vērtības tiek zaudēta, kad pasākums beidzas; tā kā sporta pasākumu apraides nelikumīga straumēšana visnelabvēlīgāk izpaužas pirmo trīsdesmit minūšu laikā pēc tā sākšanas tiešsaistē; tā kā līdz ar to, lai izbeigtu sporta pasākumu nelikumīgu pārraidīšanu tiešsaistē, ir jārīkojas ātri un nepārsniedzot to, kas ir nepieciešams, lai sasniegu vajadzīgo mērķi; |
| --- | --- |

M.

tā kā atšķirībā no citām nozarēm lielākā daļa no sporta pasākumu pārraidīšanas vērtības slēpjas apstāklī, ka translācija notiek tiešraidē, un lielākā daļa šīs vērtības tiek zaudēta, kad pasākums beidzas; tā kā sporta pasākumu apraides nelikumīga straumēšana visnelabvēlīgāk izpaužas pirmo trīsdesmit minūšu laikā pēc tā sākšanas tiešsaistē; tā kā līdz ar to, lai izbeigtu sporta pasākumu nelikumīgu pārraidīšanu tiešsaistē, ir jārīkojas ātri un nepārsniedzot to, kas ir nepieciešams, lai sasniegu vajadzīgo mērķi;

| N. | tā kā būtu jāvēršas pret satura nelikumīgas straumēšanas pamatcēloņiem, proti, nelikumīgu tīmekļvietņu uzturetājiem, nevis tādām fiziskām personām kā fani un patērētāji, kuras nelikumīgā straumēšanā tiek iesaistītas negribot un neapzināti; |
| --- | --- |

N.

tā kā būtu jāvēršas pret satura nelikumīgas straumēšanas pamatcēloņiem, proti, nelikumīgu tīmekļvietņu uzturetājiem, nevis tādām fiziskām personām kā fani un patērētāji, kuras nelikumīgā straumēšanā tiek iesaistītas negribot un neapzināti;

| O. | tā kā pēdējos gados ir pieaudzis to jauno multivides kanālu skaits, pa kuriem tiešraidē tiek translēti nelikumīgi sporta pasākumi, viena no kuriem – interneta protokola televīzijas (IPTV) – nelikumīga izmantošana izceļas īpaši tās pieaugošā apjoma dēļ; |
| --- | --- |

O.

tā kā pēdējos gados ir pieaudzis to jauno multivides kanālu skaits, pa kuriem tiešraidē tiek translēti nelikumīgi sporta pasākumi, viena no kuriem – interneta protokola televīzijas (IPTV) – nelikumīga izmantošana izceļas īpaši tās pieaugošā apjoma dēļ;

| P. | tā kā vesela sporta pasākuma nelikumīga pārraide ir jānošķir no īsiem fragmentiem, kurus izplata līdzjutēju vidū un paši līdzjutēji un kas ir uzskatāmi par līdzjutēju kultūras daļu, lai saasinātu uzmanību uz, piemēram, naida runas un rasisma gadījumiem; tā kā šādas nelikumīgas translācijas būtu jānošķir arī no satura, ko likumīgi publisko, ievērojot autortiesībās paredzētos ierobežojumus un izņēmumus, vai satura, ko žurnālisti kopisko, lai informētu plašu sabiedrību, kā tas ir noteikts Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā; tā kā pasākumi, kurus īsteno, lai aizsargātu apraides tiesības pret nelikumīgu izmantošanu un pirātismu, nedrīkst negatīvi ietekmēt preses brīvību vai ziņu plašsaziņas līdzekļu spēju informēt iedzīvotājus; |
| --- | --- |

P.

tā kā vesela sporta pasākuma nelikumīga pārraide ir jānošķir no īsiem fragmentiem, kurus izplata līdzjutēju vidū un paši līdzjutēji un kas ir uzskatāmi par līdzjutēju kultūras daļu, lai saasinātu uzmanību uz, piemēram, naida runas un rasisma gadījumiem; tā kā šādas nelikumīgas translācijas būtu jānošķir arī no satura, ko likumīgi publisko, ievērojot autortiesībās paredzētos ierobežojumus un izņēmumus, vai satura, ko žurnālisti kopisko, lai informētu plašu sabiedrību, kā tas ir noteikts Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā; tā kā pasākumi, kurus īsteno, lai aizsargātu apraides tiesības pret nelikumīgu izmantošanu un pirātismu, nedrīkst negatīvi ietekmēt preses brīvību vai ziņu plašsaziņas līdzekļu spēju informēt iedzīvotājus;

| Q. | tā kā atsevišķi nozīmīgi sporta pasākumi ir vispārsabiedriski nozīmīgi un tāpēc visiem iedzīvotājiem būtu jāgarantē piekļuve reāllaika informācijai par tiem, un uz tiem nepamatotus vai nelikumīgus ierobežojumus attiecināt nevajadzētu; tā kā minētais apsvērums attiecas arī uz žurnālistiem un ziņu reportieriem, kuri šādu reāllaika informāciju sniegt drīkst; tā kā dalībvalstīm būtu jāatbalsta galveno sporta pasākumu pārraidīšana bezmaksas kanālos populārās kultūras ietvaros, ņemot vērā, ka šādiem notikumiem ir liela nozīme iedzīvotāju dzīvē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā atsevišķi nozīmīgi sporta pasākumi ir vispārsabiedriski nozīmīgi un tāpēc visiem iedzīvotājiem būtu jāgarantē piekļuve reāllaika informācijai par tiem, un uz tiem nepamatotus vai nelikumīgus ierobežojumus attiecināt nevajadzētu; tā kā minētais apsvērums attiecas arī uz žurnālistiem un ziņu reportieriem, kuri šādu reāllaika informāciju sniegt drīkst; tā kā dalībvalstīm būtu jāatbalsta galveno sporta pasākumu pārraidīšana bezmaksas kanālos populārās kultūras ietvaros, ņemot vērā, ka šādiem notikumiem ir liela nozīme iedzīvotāju dzīvē;

| R. | tā kā pastāvīgi pieaug to tiesību subjektu, starpnieku un citu pakalpojumu sniedzēju skaits, kuri izstrādā programmatūras rīkus, kas ar minimālu kļūdu varbūtību spēj atklāt sporta tiešraides pasākumu nelikumīgu apraidi; tā kā vienlaikus šo tiesību subjektu, starpnieku un citu pakalpojumu sniedzēju sniegto paziņojumu uzticamība ir atkarīga no to programmatūras rīku precizitātes un tehniskās kvalitātes, kurus tie izmanto, lai atklātu sporta pasākumu tiešraides nelikumīgu apraidi; |
| --- | --- |

R.

tā kā pastāvīgi pieaug to tiesību subjektu, starpnieku un citu pakalpojumu sniedzēju skaits, kuri izstrādā programmatūras rīkus, kas ar minimālu kļūdu varbūtību spēj atklāt sporta tiešraides pasākumu nelikumīgu apraidi; tā kā vienlaikus šo tiesību subjektu, starpnieku un citu pakalpojumu sniedzēju sniegto paziņojumu uzticamība ir atkarīga no to programmatūras rīku precizitātes un tehniskās kvalitātes, kurus tie izmanto, lai atklātu sporta pasākumu tiešraides nelikumīgu apraidi;

| S. | tā kā tie tiesību subjekti, starpnieki un citi pakalpojumu sniedzēji, kuru programmatūras rīki spēj efektīvi un uzticami atklāt sporta pasākumu tiešraides nelikumīgu apraidi, būtu jāuzskata par “sertificētiem uzticamiem signalizētājiem”; tā kā, lai tos varētu juridiski kvalificēt par sertificētiem uzticamiem signalizētājiem, būtu jāpieprasa kvalitātes un precizitātes standartu ievērošana; tā kā labākais risinājums būtu uz kopīgām Savienības prasībām balstīts sertifikāts, kas nodrošinātu uzticamo signalizētāju saskaņotu un efektīvu atzīšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā tie tiesību subjekti, starpnieki un citi pakalpojumu sniedzēji, kuru programmatūras rīki spēj efektīvi un uzticami atklāt sporta pasākumu tiešraides nelikumīgu apraidi, būtu jāuzskata par “sertificētiem uzticamiem signalizētājiem”; tā kā, lai tos varētu juridiski kvalificēt par sertificētiem uzticamiem signalizētājiem, būtu jāpieprasa kvalitātes un precizitātes standartu ievērošana; tā kā labākais risinājums būtu uz kopīgām Savienības prasībām balstīts sertifikāts, kas nodrošinātu uzticamo signalizētāju saskaņotu un efektīvu atzīšanu;

| T. | tā kā Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina pētniecība un inovācija, pateicoties kurām, tās varētu izstrādāt uzlabotus sporta pasākumu apraides tiešajā ēterā atklāšanas un ziņošanas par tiem programmatūras rīkus; |
| --- | --- |

T.

tā kā Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina pētniecība un inovācija, pateicoties kurām, tās varētu izstrādāt uzlabotus sporta pasākumu apraides tiešajā ēterā atklāšanas un ziņošanas par tiem programmatūras rīkus;

| U. | tā kā sporta pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ar autortiesībām aizsargāti nav, bet tiem kā tādiem ir unikāls un zināmā mērā oriģināls raksturs, kas tos ļauj kvalificēt par darbiem, kas ir aizsargājami tiesību objekti, – līdzīgi tiem, kurus aizsargā ar autortiesībām; tā kā Savienības tiesību aktos sporta pasākumu organizatoru kā tādu saskaņota aizsardzība paredzēta nav; tā kā dažu dalībvalstu tiesību aktos sporta pasākumu organizatoru īpaša aizsardzība tomēr paredzēta ir, izraisot Savienības normatīvā regulējuma juridisko nenoteiktību un sadrumstalotību; |
| --- | --- |

U.

tā kā sporta pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ar autortiesībām aizsargāti nav, bet tiem kā tādiem ir unikāls un zināmā mērā oriģināls raksturs, kas tos ļauj kvalificēt par darbiem, kas ir aizsargājami tiesību objekti, – līdzīgi tiem, kurus aizsargā ar autortiesībām; tā kā Savienības tiesību aktos sporta pasākumu organizatoru kā tādu saskaņota aizsardzība paredzēta nav; tā kā dažu dalībvalstu tiesību aktos sporta pasākumu organizatoru īpaša aizsardzība tomēr paredzēta ir, izraisot Savienības normatīvā regulējuma juridisko nenoteiktību un sadrumstalotību;

| V. | tā kā Savienības tiesību aktos ir paredzēts vispārējs to paziņošanas un rīcības mehānismu satvars, pamatojoties uz kuriem, var likt dzēst nelikumīgu informāciju, ko glabā starpnieki, vai liegt tai piekļuvi; tā kā Savienības tiesību aktos ir paredzēts veikt civiltiesiskus izpildes pasākumus, kurus tiesu vai administratīvas iestādes zināmos apstākļos var veikt, lai nepieļautu vai izbeigtu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

V.

tā kā Savienības tiesību aktos ir paredzēts vispārējs to paziņošanas un rīcības mehānismu satvars, pamatojoties uz kuriem, var likt dzēst nelikumīgu informāciju, ko glabā starpnieki, vai liegt tai piekļuvi; tā kā Savienības tiesību aktos ir paredzēts veikt civiltiesiskus izpildes pasākumus, kurus tiesu vai administratīvas iestādes zināmos apstākļos var veikt, lai nepieļautu vai izbeigtu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus;

| W. | tā kā saskaņā ar pašreiz spēkā esošo tiesisko regulējumu tūlītēja nepieciešama rīcība atļauta nav, bet tā ir vajadzīga, lai nepieļautu sporta pasākumu nelikumīgu apraidi tiešajā ēterā; tā kā dažas dalībvalstis turklāt ir pieņēmušas noteikumus par brīdināšanas un rīcības mehānismiem, kas Savienības līmenī saskaņoti nav, |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar pašreiz spēkā esošo tiesisko regulējumu tūlītēja nepieciešama rīcība atļauta nav, bet tā ir vajadzīga, lai nepieļautu sporta pasākumu nelikumīgu apraidi tiešajā ēterā; tā kā dažas dalībvalstis turklāt ir pieņēmušas noteikumus par brīdināšanas un rīcības mehānismiem, kas Savienības līmenī saskaņoti nav,

Ievads un vispārīgas piezīmes

| 1. | pieprasa Komisijai bez liekas kavēšanās, pamatojoties uz LESD 114. pantu, iesniegt tiesību aktu priekšlikumu, ievērojot pielikumā izklāstītos ieteikumus, bet pirms tam veikt obligāto ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka sports Savienībā būtiski veicina sociālo iekļaušanu, izglītību un apmācību, darbvietu radīšanu, nodarbināmību un sabiedrības veselību; turklāt uzskata, ka no sporta pasākumu organizēšanas gūtajiem ieņēmumiem būtu lielākā mērā jāpalīdz finansēt sabiedrībai labvēlīgas sporta aktivitātes, tādējādi atspoguļojot sporta sociālo nozīmi; norāda, ka daudzās Eiropas valstīs tautas sportam piešķirtie līdzekļi ir tieši atkarīgi no ieņēmumiem no sporta apraides tiesībām; tādēļ uzsver, ka sporta ekosistēmā ir jāstiprina finansiālā solidaritāte un konstatē, ka minēto ienākumu daļa būtu jānovirza tautas sporta attīstībai, parasportam un plašsaziņas līdzekļos mazāk atspoguļotiem sporta veidiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par Komisijas paziņojumu, kas kā pielikums ir iekļauts Eiropas Parlamenta 2019. gada martā pieņemtajā rezolūcijā par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū, saskaņā ar kuru “Komisija novērtēs izaicinājumus, ar kuriem sporta pasākumu organizētāji sastopas digitālajā vidē, jo īpaši jautājumus, kas saistīti ar sporta raidījumu nelegālu pārraidīšanu tiešsaistē”; |
| --- | --- |

3.

Sporta pasākumi un intelektuālā īpašuma tiesības

| 4. | konstatē, ka uz sporta pasākumiem pašiem par sevi autortiesību aizsardzību attiecināt nevar; atgādina, ka Savienības tiesību aktos atšķirībā no dažu dalībvalstu tiesību aktiem sporta pasākumu organizatoriem īpašas tiesības paredzētas nav; atgādina, ka dažas dalībvalstis piešķir iespēju izmantot tā dēvēto “pasākuma rīkotāja tiesību” aizsardzību, pamatojoties uz līgumattiecībām, un Savienības tiesību aktos ir atzītas filmu pirmo fiksāciju producentu blakustiesības uz viņu filmu oriģināliem un kopijām; atzīst, ka sporta pasākumu organizatoriem ir svarīga tiesiskā aizsardzība, tostarp intelektuālā īpašuma tiesības, jo īpaši, ja runa ir par viņu organizēto sporta pasākumu apraides tiesību licencēšanu, jo šo tiesību izmantošana ir uzskatāma par būtisku ienākumu avotu, kas apjoma ziņā ir lielāks par sponsorēšanu, reklāmu un līdzjutēju atribūtikas tirdzniecību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka apraides tiesību pārkāpumi sportā apdraud tā ilgtermiņa finansējumu; |
| --- | --- |

5.

Sporta pasākumu tiešraides tiešsaistē pirātisms

| 6. | uzskata, ka to sporta pasākumu tiešsaistes pirātisma apkarošana, kuri tiek pārraidīti tiešraidē un kuru ekonomiskā vērtība slēpjas tiešraidē, ir galvenā problēma, ar kuru saskaras sporta pasākumu organizatori un attiecībā uz kuru ir jārīkojas likumdošanas ceļā Savienības līmenī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē, ka sporta pasākumu nelikumīga straumēšana ir pieaugoša parādība, kas kaitē sporta ekosistēmai un galalietotājiem, kuri var tikt pakļauti dažāda veida kaitējumam, piemēram, identitātes zādzībai, ļaunprogrammatūrai (piemēram, no bezmaksas lietotnēm un kredītkaršu autentifikācijas un citu personas datu zādzības izrietošam kaitējumam) vai citiem ar tiešsaisti saistītiem kaitējuma vai zaudējumu veidiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatē, ka sporta pasākumu organizatori iegulda ievērojamus finanšu, tehniskos un cilvēkresursus, lai vērstos pret pirātismu tiešsaistē un sadarbotos ar pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tajā pašā laikā uzskata, ka sporta pasākumu organizētājiem būtu jāveicina tāds Eiropas sporta modelis, kas savukārt veicinātu sporta attīstību un atbilst sociālajiem un izglītības mērķiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka Savienībā būtu labāk jāpopularizē likumīgi sporta satura piedāvājumi, un aicina Komisiju veikt pasākumus, kas patērētājiem atvieglotu iespējas atrast legālus tiešsaistes sporta satura patēriņa līdzekļus; aicina Komisiju regulāri atjaunināt šādu līdzekļu sarakstu Agorateka.eu platformā un nodrošināt tās turpmāku attīstību; uzsver, ka atbildība par nelikumīgu sporta pasākumu apraidi gulstas uz straumēšanas un platformu uzturētājiem, nevis uz līdzjutējiem vai patērētājiem, kuri nelikumīgu tiešsaistes saturu bieži vien atrod netīši un būtu arī turpmāk jāinformē par pieejamām likumīgām iespējām; |
| --- | --- |

10.

Vajadzība pēc tiesību efektīvas īstenošanas nodrošināšanas

| 11. | uzsver, ka, ņemot vērā tiešraides sporta pasākumu pārraižu īpašo raksturu un to, ka to vērtība galvenokārt aprobežojas ar attiecīgā sporta pasākuma norises ilgumu, īstenošanas nodrošināšanas procedūrām ir jābūt, cik vien iespējams, ātrām; tomēr uzskata, ka, īstenojot pašreiz spēkā esošo rīkojumu un paziņošanas, un izbeigšanas mehānismu tiesisko regulējumu, garantēt pietiekami efektīvu un savlaicīgu tiesību ievērošanas nodrošināšanu, ar kuru nepieļauj sporta pasākumu nelikumīgu tiešraidi, var ne vienmēr; tādēļ uzskata, ka pēc iespējas ātrāk būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, kuros būtu ņemta vērā sporta pasākumu apraides tiešraidē specifika, lai pašreiz spēkā esošo tiesisko regulējumu grozītu, tajā atspoguļojot minētās īpašās problēmas, un padarītu to tām atbilstošu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa tiešsaistes starpniekiem nekavējoties vai, cik vien iespējams, ātri un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūtes pēc tam, kad no tiesību subjektiem vai sertificēta uzticama signalizētāja ir saņemts paziņojums par nelikumīgas sporta pasākumu tiešraides esamību, to izbeigt vai liegt tai pieeju; uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējo risinājumu, jēdziens “nekavējoties” ir jāsaprot kā “uzreiz” vai kā, “cik vien iespējams, ātri” un “jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūtes” pēc tam, kad no tiesību subjektiem vai sertificēta uzticama signalizētāja ir saņemts paziņojums; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka izbeigšanai reāllaikā vajadzētu būt mērķim, kas ir jāsasniedz gadījumos, kad tiek fiksēta nelikumīga sporta pasākumu tiešraides translācija, ar nosacījumu, ka nav šaubu par attiecīgo tiesību īpašumtiesībām un to, ka attiecīgā sporta pasākuma translācija atļauta nebija; tomēr uzsver, ka, īstenojot šādus pasākumus, ir jāievēro vispārējais tiesību princips, saskaņā ar kuru vispārējs uzraudzības pienākums uzlikts netiek; |
| --- | --- |

13.

Tiesību izpildes nodrošināšana pārrobežu kontekstā

| 14. | piedevām uzsver to, ka Savienības tiesību aktos paredzētais vispārējais regulējums valsts līmenī vienādi piemērots netiek un ka civilprocess un paziņošana un izbeigšanas mehānismi dažādās dalībvalstīs atšķiras; uzskata, ka pārrobežu kontekstā izpildes nodrošināšanas instrumenti ir neefektīvi; prasa Savienībā procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus saskaņot vēl vairāk, lai, izstrādājot Digitālo pakalpojumu tiesību aktu paketi un citus iespējamos tiesību aktu priekšlikumus, ņemtu vērā sporta pasākumu tiešraides raidījumu īpatnības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka valstu tiesībaizsardzības aģentūrām un iestādēm ir grūtības risināt tādas problēmas kā resursu trūkums un apmācīts personāls; uzsver, cik svarīga ir cieša sadarbība un paraugprakses apmaiņa starp attiecīgajām iestādēm Savienības līmenī, valstu iestādēm un attiecīgajiem dalībniekiem, lai visā Savienībā uzlabotu vispārējo juridisko infrastruktūru; |
| --- | --- |

15.

Brīdināšanas un rīcības procedūras

| 16. | atgādina, ka Direktīvā par elektronisko tirdzniecību ir paredzēts, ka dažiem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem ir jārīkojas ātri, lai nelikumīgu informāciju, kuru tie glabā, dzēstu vai šādai informācijai liegtu piekļuvi pēc tam, kad, pateicoties minētajiem sniedzējiem nosūtītajiem paziņojumiem, tie iegūst faktiskas ziņas par šādu informāciju vai apzinās tās esamību; uzskata, ka paziņošanas un rīcības procedūra būtu uzskatāma par to pasākumu pamatu, ar kuriem nelikumīga satura problēmu Savienībā risina; tomēr uzskata, ka pašreizējās informēšanas un izbeigšanas procedūrās ātra izpilde paredzēta nav, proti, ar to, ņemot vērā tiešraides sporta pasākumu īpašo raksturu, efektīvus novēršanas līdzekļus nodrošināt nevar; uzsver, ka visām normām, kas ir jāpieņem un ar kurām reglamentē konkrētu jautājumu, ir jāatbilst attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktajam vispārējam regulējumam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina par Parlamenta rezolūciju par Digitālo pakalpojumu tiesību aktu: komerctiesību un civiltiesību noteikumu pielāgošana komercvienībām, kas darbojas tiešsaistē (10), kurā ir prasīts Komisijai nodrošināt, lai satura mitināšanas platformas rīkotos ātri, bloķējot pieeju saturam vai to iznīcinātu; uzskata, ka būtu jāizveido mehānisms, kurā būtu paredzēti sertificēti uzticami signalizētāji un ar kura palīdzību nekavējoties tiktu izbeigta nelikumīga sporta pasākuma tiešraide, par kuru ziņo sertificēts uzticams signalizētājs, vai piekļuve šādai apraidei tiktu liegta, neskarot sūdzību un pārsūdzības mehānisma īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka sporta saturs bieži tiek tehniski apstrādāts, kādēļ nerodas nekādas šaubas par to, kam ir tiesības to pārraidīt tiešsaistē, un ka sporta pasākumu organizētāji – kā tiesību subjekti – zina visus savus oficiālos licenciātus, pateicoties kam, var nelikumīgu straumēšanas pakalpojumu sniegšanu var nepārprotami atklāt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzstāj, ka straumēšanas serveru un straumēšanas platformu uzturētājiem būtu jāiemēro īpaši izbeigšanas rīki vai jāīsteno pasākumi, ar kuriem to pakalpojumos pieejamās nelikumīgās sporta pārraižu tiešraides var neitralizēt vai liegt tām piekļuvi; |
| --- | --- |

19.

Bloķēšanas rīkojumi

| 20. | konstatē, ka rīkojumu procedūras ir salīdzinoši ilgas un parasti tās stājas spēkā pēc tam, kad raidījums jau ir beidzies; uzsver, ka valsts līmenī ir aprobēta prakse, piemēram, tiešraides bloķēšanas rīkojumi un dinamiskie rīkojumi, kas ir izrādījušies piemēroti sporta pasākumu translēšanas pirātisma efektīvākas apkarošanas līdzekļi; aicina Komisiju novērtēt to rīkojumu izpildes procedūru ieviešanas ietekmi un lietderību, kuru mērķis būtu reāllaikā liegt piekļuvi nelikumīgam tiešraides sporta pasākuma saturam tiešsaistē vai to izbeigt, pamatojoties uz tiešraides bloķēšanas orderu un dinamisko rīkojumu modeli; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzstāj, ka ar rīkojuma procedūrām, kurās uzdod izbeigt tiešsaistē pārraidītus nelikumīgus sporta pasākumus vai liegt tiem piekļuvi, neatkarīgi no šo procedūru īstenošanas veida ir jānodrošina, ka attiecīgie pasākumi attiecas tikai uz nelikumīgu saturu un patvaļīgu un pārmērīgu likumīga satura bloķēšanu neizraisa; norāda uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru konkrēta satura nelikumīgais raksturs neattaisno tāda likumīga satura līdzbloķēšanu, ko mitina viena un tā pati tīmekļa vietne vai serveris; |
| --- | --- |

21.

Aizsardzības garantijas

| 22. | atzīst, ka reāllaika bloķēšana varētu pārkāpt pamattiesības, ja izņēmuma kārtā tās rezultātā nepieejams kļūtu likumīgais saturs; uzsver, ka tādēļ ir jāparedz aizsardzības garantijas, ar kurām nodrošina, ka ar tiesisko regulējumu tiek panākts pareizais vajadzības nodrošināt izpildes panākšanas pasākumu efektivitāti un vajadzības aizsargāt trešo personu tiesības līdzsvars; šajā sakarībā uzskata, ka izpildes nodrošināšanas pasākumiem attiecībā uz tiešraides satura aizsardzību vajadzētu būt efektīviem un samērīgiem, jo īpaši, ja runa ir par mazajiem uzņēmumiem, MVU un jaunuzņēmumiem, un tajos būtu jāietver piekļuves nodrošināšana efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, izpildes adresātiem – pakalpojumu sniedzējiem un interneta lietotājiem domāta atbilstoša informācija par iespējamo pārkāpumu, kā arī pienācīgi aizsardzības pasākumi saistībā ar pamattiesību un personas datu aizsardzību; |
| --- | --- |

22.

Sporta pasākumu organizatoru blakustiesības un sui generis tiesības

| 23. | konstatē, ka Savienības tiesību aktos sporta pasākumu organizatoru blakustiesības paredzētas nav, bet dažas dalībvalstis savos tiesību aktos ir ieviesušas īpašas, sporta pasākumu organizatorus reglamentējošas tiesības, tostarp autortiesībās – jaunas “blakustiesības”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka jaunu, sporta pasākumu organizatoriem paredzētu tiesību noteikšana Savienības tiesību aktos neatrisinās problēmu, ar kuru tie saskaras, – savu pašreizējo tiesību efektīvas un savlaicīgas ievērošanas nenodrošināšanu; |
| --- | --- |

24.

Citi pasākumi

| 25. | prasa dalībvalstu iestāžu, tiesību subjektu un starpnieku sadarbību padarīt ciešāku; turklāt aicina Komisiju savas kompetences robežās atbalstīt dalībvalstu centienus uzlabot šā brīža infrastruktūru un pasākumus; |
| --- | --- |

25.

Noslēguma aspekti

| 26. | uzskata, ka pieprasītajam priekšlikumam nav finansiālas ietekmes; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.

(2)  OV C 108, 26.3.2021., 231. lpp.

(3)  OV L 130, 17.5.2019., 82. lpp.

(4)  OV L 168, 30.6.2017., 1. lpp.

(5)  OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.

(6)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(7)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

(8)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(9)  OV L 63, 6.3.2018., 50. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0273.

---

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

A.   PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA PRINCIPI UN MĒRĶI

Lai sporta pasākumu tiešraides jomā nodrošinātu pienācīgu un efektīvu tiesību juridisko aizsardzību, šobrīd spēkā esošais Savienības tiesiskais regulējums būtu jāgroza. Tas ir jādara, ņemot vērā šādus mērķus un principus:

| — | uzlabot un efektīvāku padarīt pašreiz spēkā esošo Savienības tiesisko regulējumu, kas reglamentē intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu sporta pasākumiem tiešraidē, ņemot vērā to īpašo raksturu un jo īpaši šādu pasākumu īstermiņa vērtību un pamatojoties uz dalībvalstīs izstrādāto paraugpraksi; |
| --- | --- |

—

uzlabot un efektīvāku padarīt pašreiz spēkā esošo Savienības tiesisko regulējumu, kas reglamentē intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu sporta pasākumiem tiešraidē, ņemot vērā to īpašo raksturu un jo īpaši šādu pasākumu īstermiņa vērtību un pamatojoties uz dalībvalstīs izstrādāto paraugpraksi;

| — | ieviest Savienības sistēmu, ar ko izveido kopīgus “uzticamu signalizētāju” sertificēšanas kritērijus; |
| --- | --- |

—

ieviest Savienības sistēmu, ar ko izveido kopīgus “uzticamu signalizētāju” sertificēšanas kritērijus;

| — | precizēt spēkā esošos tiesību aktus un pieņemt konkrētus pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka nekavējoties tiek iznīcināts nelikumīgs tiešraides sporta pasākumu saturs, tostarp nelikumīgs tiešsaistē notiekošas sporta pasākumu tiešraides saturs, vai šādam saturam, par kuru ir ziņojuši sertificēti uzticami signalizētāji, tiek liegta pieeja un tādējādi efektīvi apkarot sporta pasākumu nelikumīgu apraidi tiešajā ēterā; jēdzienu “nekavējoties” saprast kā “uzreiz” vai kā, “cik vien iespējams, ātri” un “jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūtes” pēc tam, kad no tiesību īpašniekiem vai sertificēta uzticama signalizētāja ir saņemts paziņojums; |
| --- | --- |

—

precizēt spēkā esošos tiesību aktus un pieņemt konkrētus pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka nekavējoties tiek iznīcināts nelikumīgs tiešraides sporta pasākumu saturs, tostarp nelikumīgs tiešsaistē notiekošas sporta pasākumu tiešraides saturs, vai šādam saturam, par kuru ir ziņojuši sertificēti uzticami signalizētāji, tiek liegta pieeja un tādējādi efektīvi apkarot sporta pasākumu nelikumīgu apraidi tiešajā ēterā; jēdzienu “nekavējoties” saprast kā “uzreiz” vai kā, “cik vien iespējams, ātri” un “jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūtes” pēc tam, kad no tiesību īpašniekiem vai sertificēta uzticama signalizētāja ir saņemts paziņojums;

| — | uzsver, ka starpniekiem būtu jāievieš efektīvi “pazīsti savu uzņēmumu klientu” pienākumi, kurus īstenojot, nepieļauj, ka to pakalpojumi tiek izmantoti ļaunprātīgi, sekmējot sporta pasākumu nelikumīgu straumēšanu; šajā nolūkā aicina gaidāmajā Digitālo pakalpojumu aktā Komisiju ierosināt šādus pienākumus; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka starpniekiem būtu jāievieš efektīvi “pazīsti savu uzņēmumu klientu” pienākumi, kurus īstenojot, nepieļauj, ka to pakalpojumi tiek izmantoti ļaunprātīgi, sekmējot sporta pasākumu nelikumīgu straumēšanu; šajā nolūkā aicina gaidāmajā Digitālo pakalpojumu aktā Komisiju ierosināt šādus pienākumus;

| — | attiecīgā gadījumā turpināt Savienībā saskaņot procedūras un līdzekļus, ar kuriem uzlabo un stiprina izpildes nodrošināšanas pasākumu efektivitāti, tostarp pārrobežu kontekstā, neskarot vispārējo Savienības regulējumu; |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā turpināt Savienībā saskaņot procedūras un līdzekļus, ar kuriem uzlabo un stiprina izpildes nodrošināšanas pasākumu efektivitāti, tostarp pārrobežu kontekstā, neskarot vispārējo Savienības regulējumu;

| — | izvērtēt spēkā esošos izpildes nodrošināšanas pasākumus, lai tos uzlabotu un paredzētu iespēju nekavējoties iznīcināt nelikumīgu sporta tiešraides saturu, tostarp nelikumīgu sporta tiešraides saturu, par kuru ir paziņojis sertificēts uzticams signalizētājs; |
| --- | --- |

—

izvērtēt spēkā esošos izpildes nodrošināšanas pasākumus, lai tos uzlabotu un paredzētu iespēju nekavējoties iznīcināt nelikumīgu sporta tiešraides saturu, tostarp nelikumīgu sporta tiešraides saturu, par kuru ir paziņojis sertificēts uzticams signalizētājs;

| — | saskaņot ātru un pielāgojamu bloķēšanas procedūru izmantošanu jau konstatētu pārkāpumu atkārtošanas gadījumā, lai, pamatojoties uz “tiešraides bloķēšanas” rīkojumu un “dinamisko” rīkojumu modeli, nekavējoties izbeigtu sporta pasākumu tiešraides translāciju tiešsaistē vai liegtu tai pieeju, tostarp gadījumos, kad par minēto translāciju ziņo sertificēti uzticami signalizētāji; |
| --- | --- |

—

saskaņot ātru un pielāgojamu bloķēšanas procedūru izmantošanu jau konstatētu pārkāpumu atkārtošanas gadījumā, lai, pamatojoties uz “tiešraides bloķēšanas” rīkojumu un “dinamisko” rīkojumu modeli, nekavējoties izbeigtu sporta pasākumu tiešraides translāciju tiešsaistē vai liegtu tai pieeju, tostarp gadījumos, kad par minēto translāciju ziņo sertificēti uzticami signalizētāji;

| — | nodrošināt, lai tiesību aktu priekšlikumos tiktu ņemts vērā pārkāpuma apmērs, nozīmīgums un atkārtošanās biežums, un apkarot nelikumīgu translāciju, izņemot sporta pasākumu nelikumīgu ierakstīšanu un ierakstu publiskošanu, ko veic amatieri; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai tiesību aktu priekšlikumos tiktu ņemts vērā pārkāpuma apmērs, nozīmīgums un atkārtošanās biežums, un apkarot nelikumīgu translāciju, izņemot sporta pasākumu nelikumīgu ierakstīšanu un ierakstu publiskošanu, ko veic amatieri;

| — | nodrošināt, lai ierosināmie pasākumi būtu samērīgi un tiktu saglabāts pareizais vajadzības nodrošināt izpildes nodrošināšanas pasākumu efektivitāti un vajadzības aizsargāt attiecīgo trešo personu, tostarp pakalpojumu sniedzēju, līdzjutēju un patērētāju, tiesības līdzsvars; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai ierosināmie pasākumi būtu samērīgi un tiktu saglabāts pareizais vajadzības nodrošināt izpildes nodrošināšanas pasākumu efektivitāti un vajadzības aizsargāt attiecīgo trešo personu, tostarp pakalpojumu sniedzēju, līdzjutēju un patērētāju, tiesības līdzsvars;

| — | precizēt, ka atbildība par sporta pasākumu nelikumīgu apraidi līdzjutējiem un patērētājiem jāuzņemas nav; |
| --- | --- |

—

precizēt, ka atbildība par sporta pasākumu nelikumīgu apraidi līdzjutējiem un patērētājiem jāuzņemas nav;

| — | papildināt tiesiskā regulējuma pielāgošanu ar neleģislatīviem pasākumiem, tostarp, paredzot ciešāku dalībvalstu iestāžu un tiesību subjektu un starpnieku sadarbību; |
| --- | --- |

—

papildināt tiesiskā regulējuma pielāgošanu ar neleģislatīviem pasākumiem, tostarp, paredzot ciešāku dalībvalstu iestāžu un tiesību subjektu un starpnieku sadarbību;

B.   IEROSINĀMIE PASĀKUMI

neskarot gaidāmos noteikumus, kas tiks iekļauti attiecīgajos Savienības tiesību aktos, ar kuriem paredz vispārīgus noteikumus par cīņu pret nelikumīgu saturu tiešsaistē, Savienības tiesību aktos būtu jāievieš īpašas normas par sporta pasākumu organizētāju tiesībām, jo īpaši, lai:

| — | paskaidrotu Direktīvas par elektronisko tirdzniecību 14. pantā minēto jēdzienā “rīkojas ātri” attiecībā uz tiešsaistes starpniekiem ietverto domu, proti, paskaidrot, ka “ātri” nozīmē “uzreiz” vai, “cik vien iespējams, ātri” un “jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūtes pēc” tiesību subjektu paziņojuma par pārkāpumu saņemšanas; |
| --- | --- |

—

paskaidrotu Direktīvas par elektronisko tirdzniecību 14. pantā minēto jēdzienā “rīkojas ātri” attiecībā uz tiešsaistes starpniekiem ietverto domu, proti, paskaidrot, ka “ātri” nozīmē “uzreiz” vai, “cik vien iespējams, ātri” un “jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūtes pēc” tiesību subjektu paziņojuma par pārkāpumu saņemšanas;

| — | izstrādāt vienotu Savienības kvalitātes un tehniskās uzticamības standartu attiecībā uz programmatūras rīkiem, kurus izmantotu tiesību subjekti, starpnieki un citi pakalpojumu sniedzēji un ar kuriem identificē sporta pasākumu nelikumīgu tiešraidi nolūkā izveidot “uzticamu signalizētāju” sertifikācijas shēmu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt vienotu Savienības kvalitātes un tehniskās uzticamības standartu attiecībā uz programmatūras rīkiem, kurus izmantotu tiesību subjekti, starpnieki un citi pakalpojumu sniedzēji un ar kuriem identificē sporta pasākumu nelikumīgu tiešraidi nolūkā izveidot “uzticamu signalizētāju” sertifikācijas shēmu;

| — | noteikt, ka sertificētu, drošu signalizētāju sniegtie paziņojumi tiek uzskatīti par precīziem un drošticamiem, un līdz ar to nelikumīgs tiešsaistes sporta pasākumu tiešraides saturs, par ko paziņo sertificēts uzticams signalizētājs, būtu nekavējoties jāizbeidz vai piekļuve tam būtu jāliedz, neskarot sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

noteikt, ka sertificētu, drošu signalizētāju sniegtie paziņojumi tiek uzskatīti par precīziem un drošticamiem, un līdz ar to nelikumīgs tiešsaistes sporta pasākumu tiešraides saturs, par ko paziņo sertificēts uzticams signalizētājs, būtu nekavējoties jāizbeidz vai piekļuve tam būtu jāliedz, neskarot sūdzību un tiesiskās aizsardzības mehānismu īstenošanu;

| — | atļaut veikt nekavējošas nelikumīga tiešraides sporta satura iznīcināšanas reāllaikā procedūras ar nosacījumu, ka nav šaubu par attiecīgajām īpašumtiesībām un to, ka translācija atļauta nav; |
| --- | --- |

—

atļaut veikt nekavējošas nelikumīga tiešraides sporta satura iznīcināšanas reāllaikā procedūras ar nosacījumu, ka nav šaubu par attiecīgajām īpašumtiesībām un to, ka translācija atļauta nav;

| — | nodrošināt, lai starpnieku veiktie pasākumi būtu efektīvi, pamatoti, samērīgi un adekvāti, ņemot vērā pārkāpuma smagumu un mērogu, nodrošinot, piemēram, to, ka nelikumīga satura iznīcināšana vai piekļuves tam liegšana neliek bloķēt visu platformu, kurā tiek piedāvāti arī likumīgi pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai starpnieku veiktie pasākumi būtu efektīvi, pamatoti, samērīgi un adekvāti, ņemot vērā pārkāpuma smagumu un mērogu, nodrošinot, piemēram, to, ka nelikumīga satura iznīcināšana vai piekļuves tam liegšana neliek bloķēt visu platformu, kurā tiek piedāvāti arī likumīgi pakalpojumi;

| — | veikt pasākumus, kas atvieglo likumīgu piekļuves sporta saturam līdzekļu atrašanu, tostarp regulāri atjauninot šādu līdzekļu sniedzēju sarakstu vietnē Agorateka.eu un nodrošinot, lai skatītāji par šādiem likumīgiem līdzekļiem tiktu informēti un par to, kā šādus līdzekļus izmantot, lai piekļūtu saturam brīdī, kad tiek īstenoti bloķēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, kas atvieglo likumīgu piekļuves sporta saturam līdzekļu atrašanu, tostarp regulāri atjauninot šādu līdzekļu sniedzēju sarakstu vietnē Agorateka.eu un nodrošinot, lai skatītāji par šādiem likumīgiem līdzekļiem tiktu informēti un par to, kā šādus līdzekļus izmantot, lai piekļūtu saturam brīdī, kad tiek īstenoti bloķēšanas pasākumi;

| — | paredzēt izpildes nodrošināšanas risinājumus piemēram, ieinteresēto personu slēgtos privātos līgumus, un tos aktīvi atbalstīt; šajā sakarībā Komisijai būtu jāziņo un jānovērtē, cik lietderīgi ir uzlikt straumēšanas pakalpojumu sniedzējiem pienākumu to pakalpojumos pieejamo nelikumīgo sporta pasākumu apraidi nekavējoties izbeigt vai liegt tai pieeju un kāda ir minētā pienākuma ietekme; |
| --- | --- |

—

paredzēt izpildes nodrošināšanas risinājumus piemēram, ieinteresēto personu slēgtos privātos līgumus, un tos aktīvi atbalstīt; šajā sakarībā Komisijai būtu jāziņo un jānovērtē, cik lietderīgi ir uzlikt straumēšanas pakalpojumu sniedzējiem pienākumu to pakalpojumos pieejamo nelikumīgo sporta pasākumu apraidi nekavējoties izbeigt vai liegt tai pieeju un kāda ir minētā pienākuma ietekme;

Direktīva 2004/48/EK (Piemērošanas direktīva) būtu jāgroza, lai:

| — | paredzētu iespēju, ka attiecīgā tiesu vai administratīvā iestāde var izdot rīkojumus, pieprasot reāllaikā bloķēt piekļuvi nelikumīgam tiešraides sporta pasākumu saturam tiešsaistē vai to iznīcināt; |
| --- | --- |

—

paredzētu iespēju, ka attiecīgā tiesu vai administratīvā iestāde var izdot rīkojumus, pieprasot reāllaikā bloķēt piekļuvi nelikumīgam tiešraides sporta pasākumu saturam tiešsaistē vai to iznīcināt;

| — | atļautu izmantot bloķēšanas rīkojumus, kas būtu spēkā visu sporta pasākuma tiešraides laiku, taču tikai tik ilgi, kamēr turpinās tiešraide, tādējādi pārkāpjošo tīmekļvietni bloķējot vienīgi pasākuma norises laikā; tiem būtu jābūt pagaidu rīkojumiem; |
| --- | --- |

—

atļautu izmantot bloķēšanas rīkojumus, kas būtu spēkā visu sporta pasākuma tiešraides laiku, taču tikai tik ilgi, kamēr turpinās tiešraide, tādējādi pārkāpjošo tīmekļvietni bloķējot vienīgi pasākuma norises laikā; tiem būtu jābūt pagaidu rīkojumiem;

| — | saskaņotu tiesību aktus, ciktāl tajos ir reglamentēta sporta pasākumu tiešraide, attiecībā uz tiesībām izmantot rīkojumus, kuru izpilde nozīmētu, ka tiek bloķēta piekļuve ne vien pārkāpjošajai tīmekļvietnei, bet arī jebkurai citai tīmekļvietnei, kurā tiek konstatēts tāds pats pārkāpums, neatkarīgi no izmantotā domēna nosaukuma vai IP adreses un jaunu rīkojumu neizdodot; |
| --- | --- |

—

saskaņotu tiesību aktus, ciktāl tajos ir reglamentēta sporta pasākumu tiešraide, attiecībā uz tiesībām izmantot rīkojumus, kuru izpilde nozīmētu, ka tiek bloķēta piekļuve ne vien pārkāpjošajai tīmekļvietnei, bet arī jebkurai citai tīmekļvietnei, kurā tiek konstatēts tāds pats pārkāpums, neatkarīgi no izmantotā domēna nosaukuma vai IP adreses un jaunu rīkojumu neizdodot;

| — | paskaidrotu, ka nelikumīga satura atslēgšanai būtu jānotiek nekavējoties vai, cik vien iespējams, ātri un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūšu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no tiesību subjektiem vai sertificēta uzticama signalizētāja, ar noteikumu, ka par apraides nelikumību ir paziņojis sertificēts uzticams signalizētājs vai pats tiesību īpašnieks, ja viņš ir viennozīmīgi identificējams; būtu jāsniedz skaidras tiesību subjektiem vai sertificētajiem uzticamajiem signalizētājiem adresētas norādes, ar kurām nepieļauj likumīga satura slēgšanu; tādēļ, lai bloķētu piekļuvi nelikumīgam saturam vai to iznīcinātu, piekļuve serverim, kurā tiek mitināti likumīgi pakalpojumi un saturs, jābloķē principā nebūtu; |
| --- | --- |

—

paskaidrotu, ka nelikumīga satura atslēgšanai būtu jānotiek nekavējoties vai, cik vien iespējams, ātri un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 minūšu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no tiesību subjektiem vai sertificēta uzticama signalizētāja, ar noteikumu, ka par apraides nelikumību ir paziņojis sertificēts uzticams signalizētājs vai pats tiesību īpašnieks, ja viņš ir viennozīmīgi identificējams; būtu jāsniedz skaidras tiesību subjektiem vai sertificētajiem uzticamajiem signalizētājiem adresētas norādes, ar kurām nepieļauj likumīga satura slēgšanu; tādēļ, lai bloķētu piekļuvi nelikumīgam saturam vai to iznīcinātu, piekļuve serverim, kurā tiek mitināti likumīgi pakalpojumi un saturs, jābloķē principā nebūtu;

| — | pastiprinātu dalībvalstu iestāžu sadarbību, tostarp, apmainoties ar datiem un paraugpraksi, un izveidojot darbojošos un aktuālu valstu iestāžu tīklu; Komisijai būtu jānovērtē pievienotā vērtība, ko sniegtu katrā dalībvalstī iecelta neatkarīga administratīva iestāde, kurai izpildes nodrošināšanas sistēmā būtu uzticēta noteikta loma, jo īpaši ātras izpildes nodrošināšanas gadījumā, piemēram, ja tiek konstatēts tiešraides sporta satura pirātisms tiešsaistē; |
| --- | --- |

—

pastiprinātu dalībvalstu iestāžu sadarbību, tostarp, apmainoties ar datiem un paraugpraksi, un izveidojot darbojošos un aktuālu valstu iestāžu tīklu; Komisijai būtu jānovērtē pievienotā vērtība, ko sniegtu katrā dalībvalstī iecelta neatkarīga administratīva iestāde, kurai izpildes nodrošināšanas sistēmā būtu uzticēta noteikta loma, jo īpaši ātras izpildes nodrošināšanas gadījumā, piemēram, ja tiek konstatēts tiešraides sporta satura pirātisms tiešsaistē;

| — | uzlabotu starpnieku un tiesību subjektu sadarbību, tostarp, veicinot tā saprašanās memorandu noslēgšanu, kurā varētu reglamentēt īpašu brīdināšanas un rīcības procedūru. |
| --- | --- |

—

uzlabotu starpnieku un tiesību subjektu sadarbību, tostarp, veicinot tā saprašanās memorandu noslēgšanu, kurā varētu reglamentēt īpašu brīdināšanas un rīcības procedūru.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/28

---

P9_TA(2021)0238

Mākslīgais intelekts izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par mākslīgo intelektu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē (2020/2017(INI))

(2022/C 15/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165., 166. un 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165., 166. un 167. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu “Digitālā plaisa starp dzimumiem” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu “Digitālā plaisa starp dzimumiem” (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020)0625),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra ziņojumu par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra ziņojumu par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā (COM(2020)0064),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra Balto grāmatu par mākslīgo intelektu “Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra Balto grāmatu par mākslīgo intelektu “Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018)0022),

| — | ņemot vērā Komisijas Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīļa ziņojumu “Ētikas pamatnostādnes uzticamam MI”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupas 2019. gada 8. aprīļa ziņojumu “Ētikas pamatnostādnes uzticamam MI”,

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. februāra rezolūciju par visaptverošu Eiropas rūpniecības politiku attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. februāra rezolūciju par visaptverošu Eiropas rūpniecības politiku attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par valodu līdztiesību digitālajā laikmetā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par valodu līdztiesību digitālajā laikmetā (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem par robotiku (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem par robotiku (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (7),

| — | ņemot vērā Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departamenta 2020. gada maija brīfingu par mākslīgā intelekta izmantošanu kultūras un radošajās nozarēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departamenta 2020. gada maija brīfingu par mākslīgā intelekta izmantošanu kultūras un radošajās nozarēs,

| — | ņemot vērā Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departamenta 2020. gada maija padziļināto analīzi par mākslīgā intelekta izmantošanu audiovizuālajā nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departamenta 2020. gada maija padziļināto analīzi par mākslīgā intelekta izmantošanu audiovizuālajā nozarē,

| — | ņemot vērā Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2020. gada aprīļa pētījumu par sieviešu izglītību un nodarbinātību zinātnē, tehnoloģijās un digitālajā ekonomikā, tostarp par MI un tā ietekmi uz dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2020. gada aprīļa pētījumu par sieviešu izglītību un nodarbinātību zinātnē, tehnoloģijās un digitālajā ekonomikā, tostarp par MI un tā ietekmi uz dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0127/2021),

| A. | tā kā mākslīgā intelekta (MI) tehnoloģijas, kurām var būt tieša ietekme uz mūsu sabiedrību, tiek izstrādātas ātri un arvien vairāk tiek izmantotas visās mūsu dzīves jomās, tostarp izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē; tā kā ētisks MI varētu palīdzēt uzlabot darba ražīgumu un palīdzēt paātrināt ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā mākslīgā intelekta (MI) tehnoloģijas, kurām var būt tieša ietekme uz mūsu sabiedrību, tiek izstrādātas ātri un arvien vairāk tiek izmantotas visās mūsu dzīves jomās, tostarp izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē; tā kā ētisks MI varētu palīdzēt uzlabot darba ražīgumu un palīdzēt paātrināt ekonomikas izaugsmi;

| B. | tā kā MI un tā programmatūras, algoritmu un izmantoto vai ģenerēto datu izstrādes, ieviešanas un izmantošanas pamatā vajadzētu būt tādiem ētikas principiem kā pārredzamība, izskaidrojamība, godīgums, pārskatatbildība un atbildīgums; |
| --- | --- |

B.

tā kā MI un tā programmatūras, algoritmu un izmantoto vai ģenerēto datu izstrādes, ieviešanas un izmantošanas pamatā vajadzētu būt tādiem ētikas principiem kā pārredzamība, izskaidrojamība, godīgums, pārskatatbildība un atbildīgums;

| C. | tā kā Savienībā publiskās investīcijas MI jomā ievērojami atpaliek no citu lielāko ekonomiku investīcijām; tā kā nepietiekamās investīcijas MI jomā, visticamāk, ietekmēs Savienības konkurētspēju visās nozarēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā Savienībā publiskās investīcijas MI jomā ievērojami atpaliek no citu lielāko ekonomiku investīcijām; tā kā nepietiekamās investīcijas MI jomā, visticamāk, ietekmēs Savienības konkurētspēju visās nozarēs;

| D. | tā kā integrēta pieeja MI un kvalitatīvu, uzticamu, taisnīgu, pārredzamu, uzticamu, drošu un savietojamu datu pieejamība, vākšana un interpretēšana ir būtiska, lai izstrādātu ētisku MI; |
| --- | --- |

D.

tā kā integrēta pieeja MI un kvalitatīvu, uzticamu, taisnīgu, pārredzamu, uzticamu, drošu un savietojamu datu pieejamība, vākšana un interpretēšana ir būtiska, lai izstrādātu ētisku MI;

| E. | tā kā Hartas 21. pants aizliedz visdažādāko veidu diskrimināciju; tā kā MI sistēmu izstrādē, ieviešanā un izmantošanā nevajadzētu pieļaut daudzveidīgas diskriminācijas veidu atkārtošanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā Hartas 21. pants aizliedz visdažādāko veidu diskrimināciju; tā kā MI sistēmu izstrādē, ieviešanā un izmantošanā nevajadzētu pieļaut daudzveidīgas diskriminācijas veidu atkārtošanos;

| F. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Savienības pamatprincipiem, kas nostiprināts Līgumos, un tam būtu jāatspoguļojas visu Savienības politikas virzienu īstenošanā, tostarp arī izglītības, kultūras un audiovizuālajā jomā, kā arī tādu tehnoloģiju izstrādē kā MI; |
| --- | --- |

F.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Savienības pamatprincipiem, kas nostiprināts Līgumos, un tam būtu jāatspoguļojas visu Savienības politikas virzienu īstenošanā, tostarp arī izglītības, kultūras un audiovizuālajā jomā, kā arī tādu tehnoloģiju izstrādē kā MI;

| G. | tā kā līdzšinējā pieredze, jo īpaši tehniskajās jomās, ir parādījusi, ka izstrādes un inovācijas pamatā bieži vien ir dati, kas ir svarīgi vīriešiem, un ka sieviešu vajadzības netiek atspoguļotas pilnībā; tā kā šo aizspriedumu novēršanai ir vajadzīga lielāka piesardzība, tehniski risinājumi un skaidru prasību izstrāde attiecībā uz taisnīgumu, pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdzšinējā pieredze, jo īpaši tehniskajās jomās, ir parādījusi, ka izstrādes un inovācijas pamatā bieži vien ir dati, kas ir svarīgi vīriešiem, un ka sieviešu vajadzības netiek atspoguļotas pilnībā; tā kā šo aizspriedumu novēršanai ir vajadzīga lielāka piesardzība, tehniski risinājumi un skaidru prasību izstrāde attiecībā uz taisnīgumu, pārskatatbildību un pārredzamību;

| H. | tā kā nepilnīgas un neprecīzas datu kopas, pēc dzimuma sadalītu datu trūkums un kļūdaini algoritmi var izkropļot MI sistēmas apstrādi un apdraudēt dzimumu līdztiesības nodrošināšanu sabiedrībā; tā kā dati par nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un intersekcionālas diskriminācijas formām parasti ir nepilnīgi vai to pat nav vispār; |
| --- | --- |

H.

tā kā nepilnīgas un neprecīzas datu kopas, pēc dzimuma sadalītu datu trūkums un kļūdaini algoritmi var izkropļot MI sistēmas apstrādi un apdraudēt dzimumu līdztiesības nodrošināšanu sabiedrībā; tā kā dati par nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un intersekcionālas diskriminācijas formām parasti ir nepilnīgi vai to pat nav vispār;

| I. | tā kā dzimumu nevienlīdzība, stereotipi un diskriminācija var tikt radīti un replicēti arī ar plašsaziņas līdzekļu izplatīto valodu un attēliem un ar MI nodrošinātiem lietojumiem; tā kā izglītībai, kultūras programmām un audiovizuālajam saturam ir ievērojama ietekme uz cilvēku pārliecības un vērtību veidošanos un tas ir būtisks instruments, lai apkarotu dzimumu stereotipus, mazinātu digitālo plaisu starp dzimumiem un izveidotu spēcīgus paraugpiemērus; tā kā pirms automatizētu risinājumu īstenošanas šajās galvenajās sabiedrības jomās ir jāievieš ētikas un tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

I.

tā kā dzimumu nevienlīdzība, stereotipi un diskriminācija var tikt radīti un replicēti arī ar plašsaziņas līdzekļu izplatīto valodu un attēliem un ar MI nodrošinātiem lietojumiem; tā kā izglītībai, kultūras programmām un audiovizuālajam saturam ir ievērojama ietekme uz cilvēku pārliecības un vērtību veidošanos un tas ir būtisks instruments, lai apkarotu dzimumu stereotipus, mazinātu digitālo plaisu starp dzimumiem un izveidotu spēcīgus paraugpiemērus; tā kā pirms automatizētu risinājumu īstenošanas šajās galvenajās sabiedrības jomās ir jāievieš ētikas un tiesiskais regulējums;

| J. | tā kā zinātne un inovācija var sniegt labumu, kas maina visu dzīvi, jo īpaši visatstumtākajiem, piemēram, sievietēm un meitenēm, kuras dzīvo nomaļos apgabalos; tā kā zinātniskā izglītība ir svarīga prasmju, pienācīga darba un darbvietu iegūšanai nākotnē, kā arī lai lauztu dzimumu stereotipus, saskaņā ar kuriem tā tiek uzskatīta par vīriešu jomu; tā kā zinātne un zinātniskā domāšana ir būtiska demokrātijas kultūrā, kas savukārt ir būtiska dzimumu līdztiesības veicināšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā zinātne un inovācija var sniegt labumu, kas maina visu dzīvi, jo īpaši visatstumtākajiem, piemēram, sievietēm un meitenēm, kuras dzīvo nomaļos apgabalos; tā kā zinātniskā izglītība ir svarīga prasmju, pienācīga darba un darbvietu iegūšanai nākotnē, kā arī lai lauztu dzimumu stereotipus, saskaņā ar kuriem tā tiek uzskatīta par vīriešu jomu; tā kā zinātne un zinātniskā domāšana ir būtiska demokrātijas kultūrā, kas savukārt ir būtiska dzimumu līdztiesības veicināšanai;

| K. | tā kā Savienībā katra desmitā sieviete jau ir cietusi no kāda veida kibervardarbības kopš 15 gadu vecuma un tā kā kiberuzmākšanās joprojām rada bažas MI izstrādē, tostarp izglītībā; tā kā kibervardarbība bieži ir vērsta pret sievietēm sabiedriskajā dzīvē, piemēram, aktīvistēm, sievietēm politiķēm un citām publiskām personām; tā kā MI un citām jaunajām tehnoloģijām var būt svarīga nozīme kibervardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršanā un cilvēku izglītošanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Savienībā katra desmitā sieviete jau ir cietusi no kāda veida kibervardarbības kopš 15 gadu vecuma un tā kā kiberuzmākšanās joprojām rada bažas MI izstrādē, tostarp izglītībā; tā kā kibervardarbība bieži ir vērsta pret sievietēm sabiedriskajā dzīvē, piemēram, aktīvistēm, sievietēm politiķēm un citām publiskām personām; tā kā MI un citām jaunajām tehnoloģijām var būt svarīga nozīme kibervardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršanā un cilvēku izglītošanā;

| L. | tā kā Savienība un dalībvalstis jo īpaši ir atbildīgas par MI tehnoloģiju izmantošanu, veicināšanu un pievienotās vērtības palielināšanu un par to, lai šīs tehnoloģijas būtu drošas un palīdzētu uzlabot Eiropas iedzīvotāju labklājību un atbilstību viņu interesēm; tā kā šīs tehnoloģijas, palīdzot izstrādāt labākas stratēģijas un inovāciju daudzās jomās, jo īpaši izglītībā, kultūrā un audiovizuālajā nozarē, var ievērojamā mērā palīdzēt sasniegt mūsu kopējo mērķi — uzlabot iedzīvotāju dzīvi un veicināt labklājību Savienībā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Savienība un dalībvalstis jo īpaši ir atbildīgas par MI tehnoloģiju izmantošanu, veicināšanu un pievienotās vērtības palielināšanu un par to, lai šīs tehnoloģijas būtu drošas un palīdzētu uzlabot Eiropas iedzīvotāju labklājību un atbilstību viņu interesēm; tā kā šīs tehnoloģijas, palīdzot izstrādāt labākas stratēģijas un inovāciju daudzās jomās, jo īpaši izglītībā, kultūrā un audiovizuālajā nozarē, var ievērojamā mērā palīdzēt sasniegt mūsu kopējo mērķi — uzlabot iedzīvotāju dzīvi un veicināt labklājību Savienībā;

| M. | tā kā vairākums MI balstās uz atvērtā pirmkoda programmatūru, tāpēc pirmkodu var pārbaudīt, pārveidot un uzlabot; |
| --- | --- |

M.

tā kā vairākums MI balstās uz atvērtā pirmkoda programmatūru, tāpēc pirmkodu var pārbaudīt, pārveidot un uzlabot;

| N. | tā kā patlaban spēkā esošos attiecīgos ES tiesību instrumentus, iespējams, būs jākoriģē, lai atspoguļotu digitalizāciju un risinātu jaunos uzdevumus, ko MI tehnoloģiju izmantošana izvirza izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē, piemēram, tādās jomās kā personas datu aizsardzība un privātums, diskriminācijas apkarošana, dzimumu līdztiesības veicināšana, intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) ievērošana, vides aizsardzība un patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

N.

tā kā patlaban spēkā esošos attiecīgos ES tiesību instrumentus, iespējams, būs jākoriģē, lai atspoguļotu digitalizāciju un risinātu jaunos uzdevumus, ko MI tehnoloģiju izmantošana izvirza izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē, piemēram, tādās jomās kā personas datu aizsardzība un privātums, diskriminācijas apkarošana, dzimumu līdztiesības veicināšana, intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) ievērošana, vides aizsardzība un patērētāju tiesības;

| O. | tā kā ir svarīgi nodrošināt audiovizuālajai nozarei piekļuvi datiem no globālajām platformām un galvenajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir svarīgi nodrošināt audiovizuālajai nozarei piekļuvi datiem no globālajām platformām un galvenajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| P. | tā kā MI un nākotnes lietotnēm vai izgudrojumiem, kas radīti ar MI palīdzību, tāpat kā jebkurām citām tehnoloģijām var būt divējāds raksturs; tā kā MI un saistītās tehnoloģijas rada daudzas bažas attiecībā uz to izstrādes, ieviešanas un izmantošanas ētiku un pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz datu vākšanu, izmantošanu un izplatīšanu; tā kā ir rūpīgi jāizvērtē MI tehnoloģiju priekšrocības un riski izglītībā, kultūrā un audiovizuālajā nozarē un ir dziļi un pastāvīgi jāanalizē to ietekme uz visiem sabiedrības aspektiem, vienlaikus nemazinot to potenciālu; |
| --- | --- |

P.

tā kā MI un nākotnes lietotnēm vai izgudrojumiem, kas radīti ar MI palīdzību, tāpat kā jebkurām citām tehnoloģijām var būt divējāds raksturs; tā kā MI un saistītās tehnoloģijas rada daudzas bažas attiecībā uz to izstrādes, ieviešanas un izmantošanas ētiku un pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz datu vākšanu, izmantošanu un izplatīšanu; tā kā ir rūpīgi jāizvērtē MI tehnoloģiju priekšrocības un riski izglītībā, kultūrā un audiovizuālajā nozarē un ir dziļi un pastāvīgi jāanalizē to ietekme uz visiem sabiedrības aspektiem, vienlaikus nemazinot to potenciālu;

| Q. | tā kā izglītības mērķis ir atraisīt cilvēka potenciālu un radošumu un panākt autentiskas sociālās pārmaiņas, bet nepareizi izmantotas uz datiem balstītas MI sistēmas var kavēt cilvēka un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā izglītības mērķis ir atraisīt cilvēka potenciālu un radošumu un panākt autentiskas sociālās pārmaiņas, bet nepareizi izmantotas uz datiem balstītas MI sistēmas var kavēt cilvēka un sociālo attīstību;

| R. | tā kā izglītība un izglītības iespējas ir pamattiesības; tā kā MI tehnoloģiju izstrāde, ieviešana un izmantošana izglītības nozarē būtu jāklasificē kā augsta riska joma un uz to būtu jāattiecina stingrākas prasības attiecībā uz drošumu, pārredzamību, taisnīgumu un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

R.

tā kā izglītība un izglītības iespējas ir pamattiesības; tā kā MI tehnoloģiju izstrāde, ieviešana un izmantošana izglītības nozarē būtu jāklasificē kā augsta riska joma un uz to būtu jāattiecina stingrākas prasības attiecībā uz drošumu, pārredzamību, taisnīgumu un pārskatatbildību;

| S. | tā kā augstas kvalitātes, ātra un droša visaptveroša savienojamība, platjosla, augstas veiktspējas tīkli, IT zināšanas, digitālās prasmes, digitālais aprīkojums un infrastruktūra, kā arī atbalsts sabiedrībā un mērķtiecīgs un piemērots politikas satvars ir daži no priekšnosacījumiem MI plašai un sekmīgai ieviešanai Savienībā; tā kā ir būtiski, lai šāda infrastruktūra un aprīkojums tiktu izvietoti vienādi visā Savienībā, lai novērstu pastāvīgo digitālo plaisu starp tās reģioniem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā augstas kvalitātes, ātra un droša visaptveroša savienojamība, platjosla, augstas veiktspējas tīkli, IT zināšanas, digitālās prasmes, digitālais aprīkojums un infrastruktūra, kā arī atbalsts sabiedrībā un mērķtiecīgs un piemērots politikas satvars ir daži no priekšnosacījumiem MI plašai un sekmīgai ieviešanai Savienībā; tā kā ir būtiski, lai šāda infrastruktūra un aprīkojums tiktu izvietoti vienādi visā Savienībā, lai novērstu pastāvīgo digitālo plaisu starp tās reģioniem un iedzīvotājiem;

| T. | tā kā ir absolūti nepieciešams novērst dzimumu nelīdztiesību zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas (STEAM) priekšmetos, lai nodrošinātu, ka visa sabiedrība ir vienlīdzīgi un taisnīgi pārstāvēta, izstrādājot, ieviešot un izmantojot MI tehnoloģijas, tostarp programmatūru, algoritmus un to izmantotos un ģenerētos datus; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir absolūti nepieciešams novērst dzimumu nelīdztiesību zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas (STEAM) priekšmetos, lai nodrošinātu, ka visa sabiedrība ir vienlīdzīgi un taisnīgi pārstāvēta, izstrādājot, ieviešot un izmantojot MI tehnoloģijas, tostarp programmatūru, algoritmus un to izmantotos un ģenerētos datus;

| U. | tā kā ir svarīgi nodrošināt, ka visi Savienības iedzīvotāji jau agrā vecumā iegūst nepieciešamās prasmes, lai labāk izprastu MI iespējas un ierobežojumus, sagatavotos arvien pieaugošajai MI un saistīto tehnoloģiju klātbūtnei visos cilvēka darbības aspektos un spētu pilnībā izmantot to sniegtās iespējas; tā kā digitālo prasmju plaša apguve visās Savienības sabiedrības daļās ir priekšnosacījums, lai panāktu taisnīgu digitālo pārveidi, kas ir izdevīga visiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā ir svarīgi nodrošināt, ka visi Savienības iedzīvotāji jau agrā vecumā iegūst nepieciešamās prasmes, lai labāk izprastu MI iespējas un ierobežojumus, sagatavotos arvien pieaugošajai MI un saistīto tehnoloģiju klātbūtnei visos cilvēka darbības aspektos un spētu pilnībā izmantot to sniegtās iespējas; tā kā digitālo prasmju plaša apguve visās Savienības sabiedrības daļās ir priekšnosacījums, lai panāktu taisnīgu digitālo pārveidi, kas ir izdevīga visiem;

| V. | tā kā, lai to nodrošinātu, dalībvalstīm ir jāinvestē līdzekļi digitālajā izglītībā un medijpratībā, jāaprīko skolas ar pienācīgu infrastruktūru un nepieciešamajām galiekārtām un mācību programmās vairāk uzmanības jāpievērš digitālo prasmju un kompetenču apguvei; |
| --- | --- |

V.

tā kā, lai to nodrošinātu, dalībvalstīm ir jāinvestē līdzekļi digitālajā izglītībā un medijpratībā, jāaprīko skolas ar pienācīgu infrastruktūru un nepieciešamajām galiekārtām un mācību programmās vairāk uzmanības jāpievērš digitālo prasmju un kompetenču apguvei;

| W. | tā kā MI un saistītās tehnoloģijas var izmantot, lai uzlabotu mācīšanās un mācīšanas metodes, jo īpaši palīdzot izglītības sistēmām izmantot taisnīgus datus, lai uzlabotu izglītības taisnīgumu un kvalitāti, vienlaikus veicinot īpaši pielāgotas mācību programmas un labāku piekļuvi izglītībai, kā arī uzlabojot un automatizējot atsevišķus administratīvus uzdevumus; tā kā, lai MI izmantošana nāktu par labu visai sabiedrībai, ir nepieciešama vienlīdzīga un taisnīga piekļuve digitālajām tehnoloģijām un ātrdarbīga savienojamība; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai digitālā izglītība būtu pieejama visiem, tostarp tiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides, un cilvēkiem ar invaliditāti; tā kā mācīšanās rezultāti nav atkarīgi no pašas tehnoloģijas kā tādas, bet gan no tā, kā skolotāji var izmantot tehnoloģijas pedagoģiski jēgpilnos veidos; |
| --- | --- |

W.

tā kā MI un saistītās tehnoloģijas var izmantot, lai uzlabotu mācīšanās un mācīšanas metodes, jo īpaši palīdzot izglītības sistēmām izmantot taisnīgus datus, lai uzlabotu izglītības taisnīgumu un kvalitāti, vienlaikus veicinot īpaši pielāgotas mācību programmas un labāku piekļuvi izglītībai, kā arī uzlabojot un automatizējot atsevišķus administratīvus uzdevumus; tā kā, lai MI izmantošana nāktu par labu visai sabiedrībai, ir nepieciešama vienlīdzīga un taisnīga piekļuve digitālajām tehnoloģijām un ātrdarbīga savienojamība; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai digitālā izglītība būtu pieejama visiem, tostarp tiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides, un cilvēkiem ar invaliditāti; tā kā mācīšanās rezultāti nav atkarīgi no pašas tehnoloģijas kā tādas, bet gan no tā, kā skolotāji var izmantot tehnoloģijas pedagoģiski jēgpilnos veidos;

| X. | tā kā MI ir īpašs potenciāls piedāvāt risinājumus izglītības nozares ikdienas problēmām, piemēram, mācību personalizācijai, mācīšanās grūtību uzraudzībai, konkrēta priekšmeta satura/zināšanu automatizācijai, labākas profesionālās apmācības nodrošināšanai un pārejai uz digitālu sabiedrību; |
| --- | --- |

X.

tā kā MI ir īpašs potenciāls piedāvāt risinājumus izglītības nozares ikdienas problēmām, piemēram, mācību personalizācijai, mācīšanās grūtību uzraudzībai, konkrēta priekšmeta satura/zināšanu automatizācijai, labākas profesionālās apmācības nodrošināšanai un pārejai uz digitālu sabiedrību;

| Y. | tā kā MI varētu būt praktiski izmantojams, lai samazinātu pedagogu un izglītības iestāžu administratīvo darbu un atbrīvotu laiku viņu pamatdarbam — mācīšanai un pašizglītībai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā MI varētu būt praktiski izmantojams, lai samazinātu pedagogu un izglītības iestāžu administratīvo darbu un atbrīvotu laiku viņu pamatdarbam — mācīšanai un pašizglītībai;

| Z. | tā kā jaunas uz MI balstītas lietotnes izglītībā veicina progresu dažādās disciplīnās, piemēram, svešvalodu apguvē un matemātikā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā jaunas uz MI balstītas lietotnes izglītībā veicina progresu dažādās disciplīnās, piemēram, svešvalodu apguvē un matemātikā;

| AA. | tā kā MI iespējota personalizēta mācību pieredze var ne tikai palīdzēt palielināt studentu motivāciju un dot viņiem iespēju pilnībā izmantot savu potenciālu, bet arī pazemināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus; |
| --- | --- |

AA.

tā kā MI iespējota personalizēta mācību pieredze var ne tikai palīdzēt palielināt studentu motivāciju un dot viņiem iespēju pilnībā izmantot savu potenciālu, bet arī pazemināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus;

| AB. | tā kā MI var arvien vairāk palīdzēt uzlabot skolotāju efektivitāti, sniedzot viņiem labāku izpratni par skolēnu mācību metodēm un veidiem un palīdzot viņiem apzināt mācīšanās grūtības un labāk novērtēt individuālo progresu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā MI var arvien vairāk palīdzēt uzlabot skolotāju efektivitāti, sniedzot viņiem labāku izpratni par skolēnu mācību metodēm un veidiem un palīdzot viņiem apzināt mācīšanās grūtības un labāk novērtēt individuālo progresu;

| AC. | tā kā Savienības digitālajā darba tirgū trūkst gandrīz pusmiljons lielo datu zinātņu un datu analīzes ekspertu, kas ir kvalitatīva un uzticama MI attīstības un izmantošanas pamats; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Savienības digitālajā darba tirgū trūkst gandrīz pusmiljons lielo datu zinātņu un datu analīzes ekspertu, kas ir kvalitatīva un uzticama MI attīstības un izmantošanas pamats;

| AD. | tā kā MI piemērošana izglītībā rada bažas par datu ētisku izmantošanu, izglītojamo tiesībām, piekļuvi datiem un personas datu aizsardzību un tādējādi ietver pamattiesību apdraudējuma riskus, piemēram, izglītojamo personu profilu un uzvedības stereotipu modeļu izveidi, kas varētu radīt diskrimināciju vai kaitējuma risku, palielinot sliktas pedagoģiskās prakses piemēru skaitu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā MI piemērošana izglītībā rada bažas par datu ētisku izmantošanu, izglītojamo tiesībām, piekļuvi datiem un personas datu aizsardzību un tādējādi ietver pamattiesību apdraudējuma riskus, piemēram, izglītojamo personu profilu un uzvedības stereotipu modeļu izveidi, kas varētu radīt diskrimināciju vai kaitējuma risku, palielinot sliktas pedagoģiskās prakses piemēru skaitu;

| AE. | tā kā kultūrai ir būtiska nozīme MI tehnoloģiju plašā izmantošanā un šī joma kļūst par kultūras mantojumam svarīgu disciplīnu, pateicoties inovatīvu tehnoloģiju un rīku izstrādei un to efektīvai izmantošanai, reaģējot uz nozares vajadzībām; |
| --- | --- |

AE.

tā kā kultūrai ir būtiska nozīme MI tehnoloģiju plašā izmantošanā un šī joma kļūst par kultūras mantojumam svarīgu disciplīnu, pateicoties inovatīvu tehnoloģiju un rīku izstrādei un to efektīvai izmantošanai, reaģējot uz nozares vajadzībām;

| AF. | tā kā MI tehnoloģijas var izmantot, lai popularizētu un aizsargātu kultūras mantojumu, cita starpā izmantojot digitālus rīkus vēstures pieminekļu saglabāšanai un atrodot inovatīvus veidus, kā kultūras iestāžu rīcībā esošās kultūras artefaktu datu kopas visā Savienībā padarīt plašāk un vieglāk pieejamas, vienlaikus ļaujot lietotājiem pārlūkot milzīgo kultūras un radošo saturu; tā kā šajā ziņā izšķiroša nozīme ir sadarbspējas standartu un sistēmu atbalstam; |
| --- | --- |

AF.

tā kā MI tehnoloģijas var izmantot, lai popularizētu un aizsargātu kultūras mantojumu, cita starpā izmantojot digitālus rīkus vēstures pieminekļu saglabāšanai un atrodot inovatīvus veidus, kā kultūras iestāžu rīcībā esošās kultūras artefaktu datu kopas visā Savienībā padarīt plašāk un vieglāk pieejamas, vienlaikus ļaujot lietotājiem pārlūkot milzīgo kultūras un radošo saturu; tā kā šajā ziņā izšķiroša nozīme ir sadarbspējas standartu un sistēmu atbalstam;

| AG. | tā kā MI tehnoloģiju izmantošana kultūras un radošajam saturam, jo īpaši mediju saturam un pielāgotiem satura ieteikumiem, rada problēmas saistībā ar datu aizsardzību, diskrimināciju un kultūras un valodu daudzveidību, rada risku radīt diskriminējošu rezultātu, kura pamatā ir neobjektīvi ievades dati, un varētu ierobežot viedokļu daudzveidību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā MI tehnoloģiju izmantošana kultūras un radošajam saturam, jo īpaši mediju saturam un pielāgotiem satura ieteikumiem, rada problēmas saistībā ar datu aizsardzību, diskrimināciju un kultūras un valodu daudzveidību, rada risku radīt diskriminējošu rezultātu, kura pamatā ir neobjektīvi ievades dati, un varētu ierobežot viedokļu daudzveidību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu;

| AH. | tā kā personalizēti satura ieteikumi, kuru pamatā ir MI, bieži vien var labāk apmierināt indivīdu īpašās vajadzības, tostarp kultūras un valodas izvēles; tā kā MI var palīdzēt Savienībā veicināt valodu daudzveidību un uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu satura izplatīšanu, jo īpaši izmantojot automatizētu subtitrēšanu, kā arī audiovizuālā satura sinhronizāciju citās valodās; tā kā tādēļ ir būtiski nodrošināt mediju saturu dažādās valodās, lai atbalstītu kultūru un valodu daudzveidību; |
| --- | --- |

AH.

tā kā personalizēti satura ieteikumi, kuru pamatā ir MI, bieži vien var labāk apmierināt indivīdu īpašās vajadzības, tostarp kultūras un valodas izvēles; tā kā MI var palīdzēt Savienībā veicināt valodu daudzveidību un uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu satura izplatīšanu, jo īpaši izmantojot automatizētu subtitrēšanu, kā arī audiovizuālā satura sinhronizāciju citās valodās; tā kā tādēļ ir būtiski nodrošināt mediju saturu dažādās valodās, lai atbalstītu kultūru un valodu daudzveidību;

| AI. | tā kā MI, automatizējot dažādas ikdienišķas darbības, interpretējot datus un pat veidojot tādas ziņas kā laika prognozes un sporta sacensību rezultāti, ievieš inovāciju ziņu sadaļā; |
| --- | --- |

AI.

tā kā MI, automatizējot dažādas ikdienišķas darbības, interpretējot datus un pat veidojot tādas ziņas kā laika prognozes un sporta sacensību rezultāti, ievieš inovāciju ziņu sadaļā;

| AJ. | tā kā Eiropas valodu daudzveidība nozīmē, ka tiesībās balstīta MI datorlingvistikas atbalstīšana sniedz īpašu potenciālu inovācijām, ko var izmantot, lai digitālajā laikmetā globālo kultūras un informācijas apmaiņu padarītu demokrātisku un nediskriminējošu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Eiropas valodu daudzveidība nozīmē, ka tiesībās balstīta MI datorlingvistikas atbalstīšana sniedz īpašu potenciālu inovācijām, ko var izmantot, lai digitālajā laikmetā globālo kultūras un informācijas apmaiņu padarītu demokrātisku un nediskriminējošu;

| AK. | tā kā MI tehnoloģijām var būt potenciāls sniegt labumu speciālajai izglītībai, kā arī kultūras un radošā satura pieejamībai personām ar invaliditāti; tā kā MI nodrošina tādus risinājumus kā runas atpazīšana, virtuālie palīgi un fizisku objektu digitāla attēlošana; tā kā digitālie objekti jau tagad piedalās šāda satura pieejamības nodrošināšanā cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

AK.

tā kā MI tehnoloģijām var būt potenciāls sniegt labumu speciālajai izglītībai, kā arī kultūras un radošā satura pieejamībai personām ar invaliditāti; tā kā MI nodrošina tādus risinājumus kā runas atpazīšana, virtuālie palīgi un fizisku objektu digitāla attēlošana; tā kā digitālie objekti jau tagad piedalās šāda satura pieejamības nodrošināšanā cilvēkiem ar invaliditāti;

| AL. | tā kā MI lietojumi ir plaši izplatīti audiovizuālajā nozarē, jo īpaši audiovizuālā satura platformās, |
| --- | --- |

AL.

tā kā MI lietojumi ir plaši izplatīti audiovizuālajā nozarē, jo īpaši audiovizuālā satura platformās,

| AM. | tā kā MI tehnoloģijas tādējādi veicina audiovizuālo mediju produktu radīšanu, plānošanu, pārvaldību, producēšanu, izplatīšanu, lokalizāciju un patēriņu; |
| --- | --- |

AM.

tā kā MI tehnoloģijas tādējādi veicina audiovizuālo mediju produktu radīšanu, plānošanu, pārvaldību, producēšanu, izplatīšanu, lokalizāciju un patēriņu;

| AN. | tā kā, lai gan MI var izmantot, lai radītu viltotu saturu, piemēram, tā dēvētos dziļviltojumus, kas pieaug eksponenciāli un rada tiešus draudus demokrātijai, to vienlaikus var izmantot arī kā vērtīgu rīku, ar ko identificēt un nekavējoties apkarot šādu ļaunprātīgu darbību, piemēram, pārbaudot faktus reāllaikā vai marķējot šādu saturu; tā kā lielāko daļu dziļviltojumu materiālu ir viegli atklāt; tā kā tajā pašā laikā MI darbināti atklāšanas rīki parasti šādu saturu spēj sekmīgi marķēt un filtrēt; tā kā šajā jautājumā trūkst tiesiskā regulējuma, |
| --- | --- |

AN.

tā kā, lai gan MI var izmantot, lai radītu viltotu saturu, piemēram, tā dēvētos dziļviltojumus, kas pieaug eksponenciāli un rada tiešus draudus demokrātijai, to vienlaikus var izmantot arī kā vērtīgu rīku, ar ko identificēt un nekavējoties apkarot šādu ļaunprātīgu darbību, piemēram, pārbaudot faktus reāllaikā vai marķējot šādu saturu; tā kā lielāko daļu dziļviltojumu materiālu ir viegli atklāt; tā kā tajā pašā laikā MI darbināti atklāšanas rīki parasti šādu saturu spēj sekmīgi marķēt un filtrēt; tā kā šajā jautājumā trūkst tiesiskā regulējuma,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzsver MI un saistīto tehnoloģiju stratēģisko nozīmi Savienībai; uzsver, ka pieejai MI un ar to saistītajām tehnoloģijām ir jābūt vērstai uz cilvēku un balstītai uz cilvēktiesībām un ētiku, lai MI patiešām kļūtu par instrumentu, kas kalpo cilvēkiem, kopējam labumam un iedzīvotāju vispārējām interesēm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka MI izstrādē, ieviešanā un izmantošanā izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē ir pilnībā jāievēro pamattiesības, brīvības un vērtības, tostarp cilvēka cieņa, privātums, personas datu aizsardzība, nediskriminācija un vārda un informācijas brīvība, kā arī kultūras daudzveidība un IĪT, kā noteikts Savienības līgumos un Hartā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka izglītība, kultūra un audiovizuālā nozare ir jutīgas jomas attiecībā uz MI un saistīto tehnoloģiju izmantošanu, jo tās potenciāli var ietekmēt mūsu sabiedrības pamattiesību un vērtību stūrakmeņus; tādēļ uzsver, ka, šajās nozarēs izstrādājot, ieviešot un izmantojot MI un saistītās tehnoloģijas, būtu jāievēro ētikas principi, tostarp attiecībā uz programmatūru, algoritmiem un izmantotajiem datiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka algoritmiem un MI vajadzētu būt a priori ētiskiem jau no projektēšanas posma bez “iebūvētiem” aizspriedumiem un tādiem, kas garantē pamattiesību maksimālu aizsardzību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, cik svarīgi ir izstrādāt kvalitatīvu, savietojamu un iekļaujošu MI un saistītās tehnoloģijas, kas izmantojamas dziļmācīšanā un kas respektē un aizstāv Savienības vērtības, jo īpaši dzimumu līdztiesību, daudzvalodību un starpkultūru dialoga nosacījumus, jo zemas kvalitātes, novecojušu, nepilnīgu vai nepareizu datu izmantošana var novest pie neprecīzām prognozēm un līdz ar to diskriminācijas un aizspriedumiem; uzsver, ka ir būtiski gan valstu, gan Savienības līmenī attīstīt spējas, lai uzlabotu datu vākšanu, drošumu, sistematizāciju un pārnesamību, vienlaikus neapdraudot privātumu; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu izveidot vienotu Eiropas datu telpu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka MI var radīt aizspriedumus un tādējādi arī dažāda veida diskrimināciju saistībā ar dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskām īpašībām, valodu, ticību vai pārliecību, politiskajiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību nacionālajai minoritātei, īpašumu, piedzimšanas apstākļiem, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju; šajā sakarā atgādina, ka ir jānodrošina visu cilvēku tiesības un ka MI un saistītās tehnoloģijas nekādā veidā nedrīkst būt diskriminējošas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka šādus aizspriedumus un diskrimināciju var radīt jau sākotnēji aizspriedumainu datu kopas, kas atspoguļo sabiedrībā pastāvošo diskrimināciju; šajā kontekstā atgādina, ka ir būtiski iesaistīt attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp pilsonisko sabiedrību, lai nepieļautu, ka MI algoritmos, sistēmās un lietotnēs netīši tiek iekļauti dzimumu, sociālie un kultūras aizspriedumi; uzsver, ka ir jāstrādā pie visefektīvākā veida, kā samazināt neobjektivitāti MI sistēmās atbilstoši ētikas un nediskriminācijas standartiem; uzsver, ka datu kopām, ko izmanto MI apmācībā, vajadzētu būt pēc iespējas plašākām, lai pārstāvētu sabiedrību vislabākajā un vispiemērotākajā veidā, ka rezultāti būtu jāpārskata, lai izvairītos no jebkāda veida stereotipiem, diskriminācijas un neobjektivitātes, un ka attiecīgā gadījumā MI būtu jāizmanto, lai identificētu un labotu cilvēka aizspriedumus vietās, kur tie pastāv; aicina Komisiju veicināt un sekmēt apmaiņu ar tādām stratēģijām attiecībā uz datiem, kas vērstas uz atbrīvošanos no aizspriedumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis, izstrādājot MI politiku un tiesību aktus, ņemt vērā ētikas aspektus, tostarp no dzimumu līdztiesības viedokļa, un vajadzības gadījumā spēkā esošos tiesību aktus, tostarp Savienības programmas un ētikas vadlīnijas, pielāgot MI izmantošanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt pasākumus, kuros pilnībā būtu ņemta vērā dzimumu dimensija, piemēram, izpratnes veicināšanas kampaņas, apmācība un mācību programmas, kam būtu jāsniedz iedzīvotājiem informācija par algoritmu darbību un to ietekmi uz viņu ikdienas dzīvi; turklāt aicina tās iedzīvināt dzimumu līdztiesības kultūru un darba apstākļus, kuru rezultātā tiek izstrādāti iekļaujošāki tehnoloģiju produkti un veidojas iekļaujošāka darba vide; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt digitālo prasmju un MI apmācības iekļaušanu skolu mācību programmās un padarīt tās pieejamas visiem, tādējādi novēršot digitālo plaisu starp dzimumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver nepieciešamību apmācīt darba ņēmējus un pedagogus, kas strādā ar MI, lai uzlabotu spēju identificēt un labot dzimumdiskriminējošas prakses darbavietā un izglītībā, un darba ņēmējus, kas izstrādā MI sistēmas un lietojumus, lai identificētu un novērstu diskrimināciju dzimuma dēļ to izstrādātajās MI sistēmās un lietojumos; aicina noteikt skaidrus pienākumus uzņēmumos un izglītības iestādēs, lai nodrošinātu, ka darbavietā vai izglītības iestādē netiek pieļauta diskriminācija dzimuma dēļ; uzsver, ka izglītības un kultūras nolūkos būtu jāizmanto bezdzimuma MI un robotu attēlojums, ja vien kāda iemesla dēļ dzimums nav būtisks faktors; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt un ieviest MI lietojumus izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē, vācot pa dzimumiem sadalītus un citus līdztiesības datus, un cik svarīgi ir vajadzības gadījumā izmantot modernas no aizspriedumiem attīrītas mašīnmācīšanās metodes, lai novērstu dzimumu stereotipus un ar dzimumu saistītus aizspriedumus, kam var būt negatīva ietekme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju iekļaut izglītību augsta riska MI lietojumu tiesiskajā regulējumā, ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt izglītības turpmāku devumu sabiedrības labā, kā arī ņemot vērā to, ka dati par skolēniem, studentiem un citiem izglītojamajiem ir ļoti sensitīvi; uzsver, ka izglītības nozarē šajā ieviešanā būtu jāiesaista pedagogi, izglītojamie un plašāka sabiedrība un jāņem vērā visu vajadzības un gaidāmie ieguvumi, lai nodrošinātu, ka MI tiek izmantots mērķtiecīgi un ētiski; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju mudināt izmantot tādas Savienības programmas kā “Apvārsnis Eiropa”, “Digitālā Eiropa” un “Erasmus+”, lai veicinātu daudzdisciplīnu pētniecības, izmēģinājuma projektu, eksperimentu un rīku izstrādes, tostarp apmācības izmantošanu ar dzimumu saistītu aizspriedumu MI jomā apzināšanā, kā arī sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir jāveido daudzveidīgas izstrādātāju un inženieru komandas, kas strādātu kopā ar galvenajiem izglītības, kultūras un audiovizuālās nozares dalībniekiem, lai nepieļautu, ka MI algoritmos, sistēmās un lietojumos netīši tiek iekļauti ar dzimumu saistīti vai sociāli aizspriedumi; uzsver, ka ir jāņem vērā dažādās teorijas, ar kuru palīdzību līdz šim ir izstrādāts MI un kuras nākotnē varētu attīstīt tālāk; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka pienācīgām rūpēm izskaust aizspriedumus pret konkrētām grupām un šo grupu diskrimināciju, tostarp dzimumu stereotipus, nevajadzētu apturēt tehnoloģisko progresu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti uzsver pamattiesību nozīmi un datu un privātuma aizsardzības tiesību aktu vispārējo pārākumu, kas ir obligāti jāievēro, strādājot ar šādām tehnoloģijām; atgādina, ka MI var īpaši ietekmēt datu aizsardzību un privātumu, jo īpaši attiecībā uz bērnu datiem; uzsver, ka principi, kas noteikti Vispārīgajā datu aizsardzības regulā (VDAR) (8), ir saistoši MI ieviešanai šajā ziņā; turklāt atgādina, ka visiem MI lietojumiem ir pilnībā jāievēro Savienības datu aizsardzības tiesību akti, proti, VDAR un E-privātuma direktīva (9); uzsver, ka MI un ar to saistīto tehnoloģiju izmantošanas gadījumā ir tiesības panākt cilvēka iejaukšanos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest MI automatizētu individuālu lēmumu, kas pieņemti saskaņā ar publiskās varas prerogatīvām, pārredzamības un izskaidrojamības pienākumu un piemērot sankcijas, lai panāktu šā pienākuma izpildi; prasa ieviest sistēmas, kurās pēc noklusējuma izmanto cilvēka veiktas pārbaudes un iejaukšanos, un nodrošināt pienācīgu procesu, tostarp pārsūdzības un kompensācijas tiesības, un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda uz potenciāli negatīvo ietekmi, ko rada personalizēta reklāma, jo īpaši mikromērķa reklāma un patērētāju uzvedībai pielāgota reklāma, un indivīdu vērtēšana, jo īpaši nepilngadīgo, bez viņu piekrišanas, iejaucoties personu privātajā dzīvē, uzdodot jautājumus par to datu vākšanu un izmantošanu, kurus izmanto reklāmas personalizēšanai, piedāvājot produktus vai pakalpojumus vai nosakot cenas; tādēļ aicina Komisiju ieviest stingrus ierobežojumus mērķreklāmai, kuras pamatā ir personas datu vākšana, sākot ar dažādu platformu uzvedības reklāmas aizliegumu, vienlaikus nekaitējot maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); atgādina, ka pašlaik E-privātuma direktīva atļauj tikai tādu mērķreklāmu, uz kuru lietotājs ir pieteicies, pretējā gadījumā tā ir nelikumīga; aicina Komisiju aizliegt diskriminējošas prakses izmantošanu pakalpojumu sniegšanā vai produktu nodrošināšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu organizācijām jābūt informētām par galvenajiem uz algoritmiem balstītu MI sistēmu parametriem, kas nosaka ranžēšanu un meklēšanas rezultātus trešo personu platformās, un lietotājiem jābūt informētiem par MI izmantošanu lēmumu pieņemšanas pakalpojumos un jāspēj noteikt savus privātuma parametrus, izmantojot pārredzamus un saprotamus rīkus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka MI var atbalstīt satura radīšanu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē, kā arī informācijas un izglītības platformas, tostarp dažādu veidu kultūras priekšmetu sarakstu veidošanu un daudzveidīgus datu avotus; norāda uz intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumu risku, apvienojot MI un dažādas tehnoloģijas ar avotu dažādību (dokumentiem, fotogrāfijām, filmām), lai uzlabotu veidu, kā šādus datus parāda, izpēta un vizualizē; prasa izmantot MI, lai pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros nodrošinātu augsta līmeņa IĪT aizsardzību, piemēram, brīdinot privātpersonas un uzņēmumus, ja pastāv risks, ka tie varētu netīši pārkāpt noteikumus, vai palīdzot IĪT tiesību turētājiem, ja noteikumi patiešām tiek pārkāpti; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi izveidot atbilstošu Savienības līmeņa tiesisko regulējumu IĪT aizsardzībai saistībā ar MI izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp MI sistēmu attīstību un to izmantošanu izglītības, kultūras un audiovizuālajā nozarē, no vienas puses, un pasākumiem, lai nodrošinātu konkurenci un konkurētspēju tirgū MI uzņēmumiem šajās nozarēs, no otras puses; šajā sakarā uzsver nepieciešamību mudināt uzņēmumus investēt šajās nozarēs izmantojamo MI sistēmu inovācijā, vienlaikus nodrošinot arī to, ka tie, kas piedāvā šādas lietotnes, neiegūst tirgus monopolu; uzsver, ka MI ir jādara plaši pieejams kultūras un radošajām nozarēm un industrijām (CCSI) visā Eiropā, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci visām ieinteresētajām personām un dalībniekiem Eiropā; aicina Komisiju un dalībvalstis, pieņemot lēmumus konkurences politikas jomā, tostarp attiecībā uz apvienošanos, lielāku uzmanību pievērst datu un algoritmu nozīmei tirgus varas koncentrācijā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver nepieciešamību sistemātiski risināt sociālos, ētikas un juridiskos jautājumus, ko rada MI izstrāde, ieviešana un izmantošana, piemēram, attiecībā uz algoritmu pārredzamību un pārskatatbildību, nediskriminēšanu, iespēju vienlīdzību, vārda brīvību un daudzveidību, mediju plurālismu, datu un satura īpašumtiesībām, vākšanu, izmantošanu un izplatīšanu; iesaka izstrādāt kopējas Eiropas vadlīnijas un standartus privātuma aizsardzībai, vienlaikus efektīvi izmantojot pieejamos datus; prasa nodrošināt algoritmu izstrādes pārredzamību un pārskatatbildību to izmantošanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju nākt klajā ar visaptverošu satvaru, lai MI izmantošanai nodrošinātu horizontālu regulējumu un papildinātu to ar konkrētiem nozares noteikumiem, piemēram, audiovizuālo mediju pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir vajadzīgas investīcijas pētniecībā un inovācijā, lai izstrādātu, ieviestu un izmantotu MI un tā lietojumus izglītībā, kultūrā un audiovizuālajā nozarē; uzsver, cik svarīgas ir publiskās investīcijas šajos pakalpojumos un publiskā un privātā sektora partnerību sniegtā papildinošā pievienotā vērtība, lai sasniegtu šo mērķi un pilnībā izmantotu MI potenciālu šajās nozarēs, jo īpaši izglītībā, ņemot vērā pēdējos gados veikto privāto investīciju ievērojamo apjomu; aicina Komisiju rast papildu finansējumu, lai veicinātu pētniecību un inovāciju attiecībā uz MI lietotnēm šajās nozarēs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka algoritmiskās sistēmas var paātrināt digitālās plaisas samazināšanu, bet nevienlīdzīga ieviešana rada jaunas plaisas rašanās risku vai paātrina esošo plaisu padziļināšanos; pauž bažas par to, ka visā Savienībā netiek konsekventā veidā attīstītas zināšanas un infrastruktūra, tādējādi ierobežojot MI produktu un pakalpojumu pieejamību, jo īpaši mazapdzīvotās un sociālekonomiski neaizsargātās teritorijās; aicina Komisiju nodrošināt kohēziju MI un saistīto tehnoloģiju ieguvumu koplietošanā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju noteikt prasības MI un saistīto tehnoloģiju iepirkumam un ieviešanai, ko veic Savienības publiskā sektora struktūras, lai nodrošinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem un pamattiesībām; uzsver pievienoto vērtību, ko sniedz tādu instrumentu izmantošana kā sabiedriskās apspriešanas un ietekmes novērtējumi pirms MI sistēmu iepirkuma vai ieviešanas, kā ieteikts ANO Ģenerālās asamblejas īpašā referenta ziņojumā par MI un tā ietekmi uz uzskatu un vārda brīvību (10); mudina publiskās iestādes stimulēt MI izstrādi un ieviešanu, izmantojot publisko finansējumu un publisko iepirkumu; uzsver nepieciešamību stiprināt tirgu, sniedzot MVU iespēju piedalīties MI lietojumu iepirkumā, lai nodrošinātu visu lielumu tehnoloģiju uzņēmumu iesaistīšanos un tādējādi garantētu noturību un konkurenci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa regulāri veikt neatkarīgas revīzijas, lai pārbaudītu, vai tiek izmantoti MI lietojumi un ar tiem saistītais varas sadalījums atbilst noteiktajiem kritērijiem, un prasa, lai šīs revīzijas pārraudzītu neatkarīgas un pietiekamas pārraudzības iestādes; prasa veikt īpašus stresa testus, lai palīdzētu un nodrošinātu atbilstību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda uz MI sniegtajiem ieguvumiem un riskiem kiberdrošības ziņā un uz tā potenciālu kibernoziedzības apkarošanā un uzsver, ka visiem MI risinājumiem jābūt noturīgiem pret kiberuzbrukumiem, vienlaikus ievērojot Savienības pamattiesības, jo īpaši personas datu un privātuma aizsardzību; uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt MI drošu izmantošanu un ka ir vajadzīga cieša publiskā un privātā sektora sadarbība, lai novērstu lietotāju neaizsargātību un ar to saistītos apdraudējumus; aicina Komisiju izvērtēt vajadzību kiberdrošības jomā uzlabot prevenciju un apdraudējuma mazināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas krīzi var uzskatīt par pārbaudes laiku digitālo un ar MI saistīto tehnoloģiju izstrādei, ieviešanai un izmantošanai izglītībā un kultūrā, kā to apliecina daudzās tiešsaistes skolu platformas un tiešsaistes kultūras veicināšanas rīki, ko izmanto visās dalībvalstīs; tādēļ aicina Komisiju ņemt vērā šos piemērus, apsverot kopēju Savienības pieeju šādu tehnoloģisko risinājumu plašākai izmantošanai; |
| --- | --- |

29.

Izglītība

| 30. | atgādina, cik svarīgi ir stiprināt digitālās prasmes un panākt augstu mediju, digitālo un informācijas lietotprasmes līmeni Savienības līmenī, jo tas ir priekšnoteikums MI izmantošanai izglītībā; uzsver, ka šajā sakarā visā Savienībā ir jānodrošina digitālā un MI lietotprasme, jo īpaši attīstot mācībspēku apmācības iespējas; uzstāj, ka MI tehnoloģiju izmantošanai skolās būtu jāpalīdz mazināt sociālo un reģionālo digitālo plaisu; atzinīgi vērtē Komisijas atjaunināto Digitālās izglītības rīcības plānu, kurā pievēršas MI izmantošanai izglītībā; šajā sakarā aicina Komisiju par šā plāna prioritātēm noteikt digitālās spējas, mediju lietotprasmi un apmācību, kā arī ar MI saistītās prasmes, vienlaikus palielinot informētību par MI iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu un nepareizu darbību; šajā sakarā aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst nestabilā situācijā esošiem bērniem un jauniešiem, kam digitālās izglītības jomā vajadzīgs īpašs atbalsts; mudina Komisiju turpmākajos MI tiesību aktu priekšlikumos pienācīgi pievērsties MI un robotikas iniciatīvām izglītībā; mudina dalībvalstis veikt investīcijas skolu digitālajā aprīkojumā, šim nolūkam izmantojot Savienības līdzekļus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka MI izmantošana izglītības sistēmās sniedz plašas iespējas, iespējas un rīkus, lai to padarītu inovatīvāku, iekļaujošāku, lietderīgāku un arvien efektīvāku, ieviešot jaunas augstas kvalitātes mācību metodes, kas ir ātras, personalizētas un orientētas uz studentiem; tomēr uzsver — tā kā tas ietekmēs izglītību un sociālo iekļautību, šādu rīku pieejamība ir jānodrošina visām sabiedrības grupām, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un nevienu neatstājot novārtā, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver — lai iedzīvotāji spētu gan kritiski, gan efektīvi novērtēt MI, viņiem ir vajadzīgas vismaz pamatzināšanas par šo tehnoloģiju; aicina dalībvalstis savās darbībās digitālās pratības jomā iekļaut informēšanas kampaņas par MI; aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt digitālās pratības plānus un diskusiju forumus, lai iesaistītu iedzīvotājus, vecākus un skolēnus demokrātiskā dialogā ar publiskajām iestādēm un ieinteresētajām personām par MI tehnoloģiju izstrādi, ieviešanu un izmantošanu izglītības sistēmās; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pedagogus, pasniedzējus un citus ar pareizajiem rīkiem un zinātību attiecībā uz MI un saistītajām tehnoloģijām, precizējot, kas tās ir, kā tās tiek lietotas un kā tās pareizi un saskaņā ar tiesību aktiem izmantot, lai izvairītos no IĪT pārkāpumiem; jo īpaši uzsver, cik svarīga ir izglītības darbinieku digitālā pratība, kā arī vecu cilvēku digitālās apmācības uzlabošana, ņemot vērā, ka jaunākajām paaudzēm jau ir zināms priekšstats par šīm tehnoloģijām, jo šī paaudze ir augusi kopā ar tām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka MI patiesajam mērķim mūsu izglītības sistēmās jābūt pēc iespējas individualizētākai izglītībai, piedāvājot studentiem personalizētus akadēmiskos priekšmetus atbilstīgi viņu stiprajām un vājajām pusēm un didaktiskos materiālus, kas pielāgoti viņu īpatnībām, saglabājot izglītības kvalitāti un mūsu izglītības sistēmas integrēšanas principu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina par skolotāju fundamentālo un daudzšķautņaino lomu izglītībā un tās iekļaujošā veidošanā, jo īpaši agrā bērnībā, kur tiek apgūtas prasmes, kas ļaus skolēniem attīstīties visa mūža garumā, piemēram, personisko attiecību, studiju prasmju, empātijas un sadarbības darba jomā; tādēļ uzsver, ka MI tehnoloģijas nevar izmantot uz cilvēka īstenotas izglītošanas rēķina vai kaitējot tai, jo skolotājus nedrīkst aizstāt ar MI vai ar to saistītām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka mācīšanās ieguvumi, ko sniegs MI izmantošana izglītībā, būs atkarīgi nevis no paša MI, bet gan no tā, kā skolotāji izmantos MI digitālajā mācību vidē, lai apmierinātu skolēnu, studentu un skolotāju vajadzības; tādēļ norāda, ka MI programmētājiem, kad vien iespējams, ir jāiesaista izglītotāju aprindas MI tehnoloģiju izstrādē, ieviešanā un izmantošanā, radot saikni un sadarbību starp MI programmētājiem, izstrādātājiem, uzņēmumiem, skolām, skolotājiem un citām publiskām un privātām ieinteresētajām personām, lai radītu MI tehnoloģijas, kas ir piemērotas reālajai izglītības videi, atspoguļo katra izglītojamā vecumu un attīstības gatavību un atbilst visaugstākajiem ētikas standartiem; uzsver, ka izglītības iestādēs ir jāievieš tikai uzticamas, ētiskas un antropocentriskas tehnoloģijas, ko ikvienā to dzīves cikla posmā var pārbaudīt publiskās iestādes un pilsoniskā sabiedrība; uzsver bezmaksas un atvērtā pirmkoda risinājumu priekšrocības šajā jomā; prasa skolām un citām izglītības iestādēm sniegt finansiālu un loģistikas atbalstu, kā arī sniegt tām vajadzīgās speciālās zināšanas, lai veidotu uz nākotni vērstu mācīšanās risinājumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | turklāt uzsver nepieciešamību nepārtraukti apmācīt skolotājus, lai viņi varētu pielāgoties ar MI nodrošinātas izglītības realitātei un iegūt nepieciešamās zināšanas un prasmes izmantot MI tehnoloģijas pedagoģiskā un jēgpilnā veidā, ļaujot viņiem pilnībā izmantot MI piedāvātās iespējas un izprast tā ierobežojumus; prasa, lai digitālā mācīšana turpmāk būtu iekļauta ikvienā skolotāju izglītības programmā un skolotājiem un personām, kas strādā izglītības un apmācības jomā, pastāvīgi būtu nodrošinātas turpmākās izglītības un kvalifikācijas celšanas iespējas digitālās mācīšanas jomā; tādēļ aicina izstrādāt mācību programmas MI jomā skolotājiem visās jomās un visā Eiropā; turklāt uzsver, cik svarīgi ir reformēt mācīšanas programmas jaunajām skolotāju paaudzēm, lai viņi varētu pielāgoties ar MI nodrošinātās izglītības realitātei, kā arī to, cik svarīgi ir izstrādāt un atjaunināt rokasgrāmatas un vadlīnijas skolotājiem par MI; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž bažas par to, ka trūkst konkrētu augstākās izglītības programmu MI jomā, un par publiskā finansējuma trūkumu MI jomā visās dalībvalstīs; uzskata, ka tas apdraud Eiropas nākotnes mērķus digitālajā jomā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž bažas par to, ka tikai nedaudzi MI pētnieki izvēlas akadēmisku karjeru, jo tehnoloģiju uzņēmumi pētniecības jomā var piedāvāt labāku atalgojumu un mazāku birokrātiju; uzskata, ka daļa no risinājuma būtu novirzīt lielākus publiskos līdzekļus MI pētniecībai universitātēs; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt cilvēkiem vispārējās digitālās prasmes jau no bērnības, lai novērstu kvalifikācijas atšķirības un labāk integrētu konkrētas iedzīvotāju grupas digitālajā darba tirgū un digitālajā sabiedrībā; norāda, ka arvien svarīgāk būs augsti kvalificētus speciālistus ar pieredzi visdažādākajās profesijās apmācīt MI jomā, nodrošināt šādu kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu visā Savienībā un pilnveidot esošā un turpmākā darbaspēka kvalifikāciju, lai tas varētu pielāgoties darba tirgus realitātei nākotnē; tādēļ mudina dalībvalstis izvērtēt savu izglītības piedāvājumu un vajadzības gadījumā to uzlabot, pievienojot ar MI saistītās prasmes, un ieviest īpašas mācību programmas MI izstrādātājiem, vienlaikus iekļaujot MI arī tradicionālajās mācību programmās; uzsver vajadzību nodrošināt MI prasmju profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu visā Savienībā, jo vairākas dalībvalstis uzlabo izglītības piedāvājumu ar MI saistītām prasmēm un ievieš īpašas mācību programmas MI izstrādātājiem; atzinīgi vērtē Komisijas centienus iekļaut digitālās prasmes kā daļu no kvalifikācijas prasībām konkrētām profesijām, kas saskaņotas Savienības līmenī saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu (11); uzsver, ka tiem ir jāatbilst ētisko vadlīniju par uzticamu MI novērtēšanas sarakstam, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārveidot šo sarakstu par indikatīvu mācību programmu MI izstrādātājiem; atgādina par profesionālās izglītības un apmācības (PIA) īpašajām vajadzībām attiecībā uz MI un prasa visā Eiropā īstenot uz sadarbību balstītu pieeju, lai palielinātu MI potenciālu PIA jomā; uzsver to, cik svarīgi ir apmācīt augsti kvalificētus speciālistus šajā jomā, tostarp par mācību programmu ētiskajiem aspektiem, un atbalstīt nepietiekami pārstāvētas grupas, kā arī radīt stimulus šiem profesionāļiem meklēt darbu Savienībā; atgādina, ka sievietes MI jomā ir nepietiekami pārstāvētas un ka tas var radīt būtisku dzimumu nelīdzsvarotību turpmākajā darba tirgū; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka valdībām un izglītības iestādēm ir jāpārdomā, jāpārstrādā un jāpielāgo savas izglītības programmas 21. gadsimta vajadzībām, izstrādājot izglītības programmas, kurās lielāka uzmanība pievērsta STEAM priekšmetiem, lai sagatavotu izglītojamos un patērētājus pieaugošajai MI izplatībai un veicinātu kognitīvo prasmju apguvi; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi dažādot šo nozari un mudināt studentus, jo īpaši sievietes un meitenes, pieteikties STEAM kursos, jo īpaši robotikas jomā un ar MI saistītos priekšmetos; prasa piešķirt vairāk finanšu un zinātnisko resursu, lai motivētu kvalificētus cilvēkus palikt Savienībā, vienlaikus piesaistot no trešām valstīm tos, kuriem ir prasmes; turklāt norāda uz ievērojamo skaitu jaunuzņēmumu, kas strādā ar MI un izstrādā MI tehnoloģijas; uzsver, ka MVU būs vajadzīgs papildu atbalsts un ar MI saistīta apmācība, lai nodrošinātu atbilstību digitālajam un ar MI saistītajam regulējumam; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka automatizācija un MI izstrāde var radikāli un neatgriezeniski mainīt nodarbinātību; uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir prasmju pielāgošanai nākotnes darba tirgus vajadzībām, jo īpaši izglītībā un CCSI jomā; šajā kontekstā uzsver, ka ir jāuzlabo nākotnes darbaspēka prasmes; turklāt uzsver, cik svarīgi ir izmantot MI, lai pārkvalificētu un pilnveidotu Eiropas darba tirgu CCSI jomā, jo īpaši audiovizuālajā nozarē, ko jau smagi skārusi Covid-19 krīze; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju novērtēt MI ieviešanas riska līmeni izglītības nozarē, lai pārliecinātos, vai MI lietojumi izglītībā būtu jāiekļauj augsta riska tiesiskajā regulējumā un uz tiem būtu jāattiecina stingrākas prasības attiecībā uz drošumu, pārredzamību, taisnīgumu un pārskatatbildību, ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai izglītība turpinātu sniegt ieguldījumu sabiedrības labā, un datu par skolēniem, studentiem un citiem izglītojamajiem akūto sensitivitāti; uzsver, ka būtu jāpārskata MI apmācībai izmantotās datu kopas, lai izvairītos no konkrētu stereotipu un cita veida aizspriedumu pastiprināšanas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju ierosināt nākotnes prasībām atbilstošu tiesisko regulējumu MI jomā, lai nodrošinātu juridiski saistošus ētikas pasākumus un standartus pamattiesību un pamatbrīvību nodrošināšanai un uzticamus, ētiskus un tehniski stabilus MI lietojumus, tostarp integrētu digitālo rīku, pakalpojumu un produktu, piemēram, robotikas un mašīnmācīšanās, izstrādi, jo īpaši attiecībā uz izglītību; prasa, lai MI lietojumu izglītībā izmantotie un sagatavotie dati būtu pieejami, sadarbspējīgi un kvalitatīvi un lai tie būtu pieejami attiecīgajām publiskajām iestādēm, ievērojot tiesību aktus autortiesību un komercnoslēpumu jomā; atgādina, ka bērni ir mazaizsargāta sabiedrības daļa, kas pelna īpašu uzmanību un aizsardzību; uzsver, ka, lai gan MI var dot labumu izglītībai, ir jāņem vērā tehnoloģiskie, regulatīvie un sociālie aspekti, paredzot atbilstošus aizsardzības pasākumus un uz cilvēku vērstu pieeju, kura nodrošina, ka cilvēki galu galā vienmēr spēj kontrolēt un labot sistēmas lēmumus; šajā sakarā norāda, ka skolotājiem, sadarbojoties ar skolēniem un studentiem, ir jākontrolē un jāuzrauga MI tehnoloģiju ieviešana un izmantošana skolās un universitātēs; atgādina, ka MI sistēmas bez pilnīgas cilvēka veiktas pārraudzības nedrīkst pieņemt galīgos lēmumus, kas var ietekmēt tādas izglītības iespējas kā skolēnu sekmju galīgais vērtējums; atgādina, ka automatizēti lēmumi par fiziskām personām, pamatojoties uz profilēšanu, ja tiem ir juridiska vai līdzīga ietekme, ir stingri jāierobežo un tiem vienmēr ir vajadzīgas tiesības uz cilvēka iejaukšanos un tiesības uz izskaidrojumu saskaņā ar VDAR; uzsver, ka tas būtu stingri jāievēro, jo īpaši izglītības sistēmā, kurā tiek pieņemti lēmumi par nākotnes iespējām un izdevībām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nopietnas bažas par to, ka skolas un citi izglītības sniedzēji kļūst arvien atkarīgāki no izglītības tehnoloģiju (edtech) pakalpojumiem, tostarp MI lietojumiem, ko sniedz daži privāti uzņēmumi, kuriem ir dominējošs stāvoklis tirgū; uzskata, ka tas būtu rūpīgi jāpārbauda attiecībā uz atbilstību Savienības noteikumiem konkurences jomā; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt MI ieviešanu izglītības, kultūras un audiovizuālās nozares MVU, sniedzot piemērotus stimulus, kas rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus; šajā kontekstā prasa veikt investīcijas Eiropas IT uzņēmumos, lai izstrādātu nepieciešamās tehnoloģijas Savienībā, ņemot vērā to, ka lielākie uzņēmumi, kas pašlaik nodrošina MI, atrodas ārpus Savienības; stingri atgādina, ka VDAR stingri aizsargā nepilngadīgo datus un tos var apstrādāt tikai tad, ja tie ir pilnībā anonimizēti vai persona, kam ir vecāku atbildība, ir devusi piekrišanu vai sniegusi atļauju, stingri ievērojot datu minimizēšanas un mērķa ierobežojuma principus; prasa nodrošināt stingrāku aizsardzību un aizsardzības pasākumus izglītības nozarē attiecībā uz bērnu datiem un aicina Komisiju veikt efektīvākus pasākumus šajā jomā; prasa sniegt skaidru informāciju bērniem un viņu vecākiem par bērnu datu iespējamu izmantošanu un apstrādi, tostarp izmantojot izpratnes veicināšanas un informēšanas kampaņas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver īpašos riskus MI automatizētas atpazīšanas lietotņu izmantošanā, kas strauji attīstās; atgādina, ka bērni ir īpaši sensitīva grupa; iesaka Komisijai un dalībvalstīm izglītības un kultūras nozares ēkās aizliegt automatizētu biometrisko identifikāciju, piemēram, sejas atpazīšanu izglītības un kultūras nolūkos, ja vien tās izmantošana nav atļauta tiesību aktos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver nepieciešamību palielināt patērētāju izvēles iespējas, lai stimulētu konkurenci un paplašinātu MI tehnoloģiju piedāvāto pakalpojumu klāstu izglītības nolūkos; šajā sakarā mudina publiskās iestādes stimulēt MI tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, izmantojot publisko finansējumu un publisko iepirkumu; uzskata, ka tehnoloģijām, ko izmanto publiskie izglītības sniedzēji vai kas iegādātas ar publisko finansējumu, vajadzētu būt balstītām uz atvērtā pirmkoda tehnoloģijām; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka inovācija izglītībā ir aizkavējusies, kā to uzsver Covid-19 pandēmija un tai sekojošā pāreja uz tiešsaistes mācībām un tālmācību; uzsver, ka MI virzīti izglītības rīki, piemēram, mācīšanās grūtību novērtēšanai un apzināšanai, var uzlabot tiešsaistes mācību kvalitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka nākamās paaudzes digitālajai infrastruktūrai un interneta pārklājumam ir stratēģiska nozīme uz MI balstītas izglītības nodrošināšanā Eiropas iedzīvotājiem; ņemot vērā Covid-19 krīzi, aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju Eiropas 5G ieviešanai, kas nodrošinātu Eiropas stratēģisko noturību un novērstu atkarību no tādu valstu tehnoloģijām, kuras neatbalsta mūsu vērtības; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina izveidot visas Eiropas universitāšu un pētniecības tīklu, kas būtu vērsts uz MI izglītībā un kam būtu jāapvieno iestādes un eksperti no visām jomām, lai izpētītu MI ietekmi uz mācīšanos un rastu risinājumus tā potenciāla palielināšanai; |
| --- | --- |

49.

Kultūras mantojums

| 50. | atgādina, cik svarīga ir kultūras pieejamība ikvienam iedzīvotājam visā Savienībā; šajā kontekstā uzsver, cik svarīga ir paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm, izglītības iestādēm, kultūras iestādēm un līdzīgām ieinteresētajām personām; turklāt uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai gan Savienības, gan valstu līmenī pieejamie resursi tiktu maksimāli izmantoti, lai vēl vairāk uzlabotu piekļuvi kultūrai; uzsver, ka ir daudz iespēju, kā piekļūt kultūrai, un ka būtu jāizpēta visi varianti, lai noteiktu vispiemērotāko iespēju; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību ar Marrākešas līgumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka MI tehnoloģijām var būt nozīmīga loma materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanā, atjaunošanā, dokumentēšanā, analizēšanā, veicināšanā un pārvaldībā, tostarp uzraugot un analizējot izmaiņas kultūras mantojuma objektos, ko izraisījuši tādi apdraudējumi kā klimata pārmaiņas, dabas katastrofas un bruņoti konflikti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka MI tehnoloģijas var palielināt Eiropas kultūras daudzveidības pamanāmību; norāda, ka šīs tehnoloģijas sniedz jaunas iespējas kultūras iestādēm, piemēram, muzejiem, radīt inovatīvus rīkus artefaktu kataloģizēšanai, kā arī kultūras mantojuma objektu dokumentēšanai un pieejamības uzlabošanai, tostarp izmantojot 3D modelēšanu un paplašinātu virtuālo realitāti; uzsver, ka MI arī ļaus muzejiem un mākslas galerijām ieviest interaktīvus un personalizētus pakalpojumus apmeklētājiem, sniedzot viņiem sarakstu ar ieteiktajiem priekšmetiem, pamatojoties uz viņu personīgi un tiešsaistē paustajām interesēm; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka MI izmantošana nodrošinās jaunas inovatīvas pieejas, rīkus un metodes, kas kultūras darbiniekiem un pētniekiem ļaus izveidot vienotas datubāzes ar piemērotām klasifikācijas shēmām, kā arī multivides metadatus, kas ļaus viņiem veidot saikni starp dažādiem kultūras mantojuma objektiem un tādējādi vairot zināšanas un nodrošināt labāku izpratni par kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka laba prakse MI tehnoloģijās kultūras mantojuma aizsardzībai un pieejamībai, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti, būtu jāapzina un jāizplata starp kultūras tīkliem visā Savienībā, vienlaikus mudinot veikt pētījumus par dažādiem MI lietojumiem, lai veicinātu kultūras mantojuma vērtību, pieejamību un saglabāšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt iespējas, ko sniedz MI izmantošana CCSI jomā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka MI tehnoloģijas var izmantot arī, lai uzraudzītu kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību un kultūras īpašuma iznīcināšanu, vienlaikus atbalstot datu vākšanu gan materiālā, gan nemateriālā kultūras mantojuma atgūšanai un rekonstrukcijai; jo īpaši norāda, ka MI izstrāde, ieviešana un izmantošana muitas pārbaudes procedūrās var atbalstīt centienus nepieļaut nelikumīgu tirdzniecību ar kultūras mantojumu, it sevišķi, lai papildinātu sistēmas, kas ļauj muitas iestādēm novirzīt savus centienus un resursus uz precēm, kas rada vislielāko risku; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka MI varētu sniegt labumu pētniecības nozarei, piemēram, pateicoties lomai, kas prognozējošajai analītikai var būt datu analīzes precizēšanā, piemēram, attiecībā uz kultūras priekšmetu iegādi un apriti; uzsver, ka Savienībai ir jāpalielina investīcijas un jāveicina partnerības starp rūpniecību un akadēmiskajām aprindām, lai uzlabotu pētniecības izcilību Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina, ka MI var būt progresīvs rīks kultūras tūrisma popularizēšanai, un uzsver tā spēcīgo potenciālu attiecībā uz tūrisma plūsmu prognozēšanu, kas var palīdzēt pilsētām, kuras cieš no pārmērīga tūristu pieplūduma; |
| --- | --- |

57.

Kultūras un radošās nozares un industrijas (CCSI)

| 58. | pauž nožēlu par to, ka kultūra nav viena no prioritātēm, kas izklāstītas politikas risinājumos un ieteikumos par MI Savienības līmenī, jo īpaši Komisijas 2020. gada 19. februāra baltajā grāmatā par MI; prasa pārskatīt šos ieteikumus, lai kultūra kļūtu par MI politikas prioritāti Savienības līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērsties MI tehnoloģiju izstrādes, ieviešanas un izmantošanas potenciālajai ietekmei uz CCSI un maksimāli izmantot Next Generation EU atveseļošanas plānu šo nozaru digitalizācijai, lai reaģētu uz jauniem patēriņa veidiem 21. gadsimtā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda, ka MI tagad ir sasniedzis CCSI, par ko liecina tekstu, videomateriālu un mūzikas ierakstu automātiska sagatavošana; uzsver, ka radošajiem māksliniekiem un kultūras darbiniekiem ir jābūt digitālajām prasmēm un apmācībai, kas nepieciešama MI un citu digitālo tehnoloģiju izmantošanai; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt iespējas, ko sniedz MI izmantošana CCSI, piešķirot lielāku finansējumu no zinātnes un pētniecības budžetiem, un izveidot digitālās jaunrades centrus, kuros radošie mākslinieki un kultūras darbinieki izstrādā MI lietotnes, mācās izmantot šīs un citas tehnoloģijas un izmēģina tās; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzīst, ka MI tehnoloģijas potenciāli var veicināt arvien lielāku skaitu darbvietu CCSI jomā, ko veicina lielāka piekļuve šīm tehnoloģijām; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi veicināt digitālās prasmes CCSI, lai padarītu šīs tehnoloģijas iekļaujošākas, izmantojamākas, apgūstamākas un interaktīvākas šajās nozarēs; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka mijiedarbība starp MI un CCSI ir sarežģīta un prasa padziļinātu novērtējumu; atzinīgi vērtē Komisijas 2020. gada novembra ziņojumu par mākslīgā intelekta tendencēm un attīstību un problēmām IĪT sistēmā un pētījumu par autortiesībām un jaunajām tehnoloģijām — autortiesību datu pārvaldība un mākslīgais intelekts; uzsver, ka ir svarīgi precizēt ar autortiesībām aizsargāta satura (attēlu, mūzikas, filmu, datubāzu utt.) izmantošanu datu ievadē un kultūras un audiovizuālo darbu radīšanā neatkarīgi no tā, vai to dara cilvēki ar MI palīdzību vai MI tehnoloģijas to veic autonomi; aicina Komisiju izpētīt MI ietekmi uz Eiropas radošajām nozarēm; atkārtoti uzsver Eiropas datu nozīmi un atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus šajā sakarībā, kā arī mākslīgā intelekta un saistīto tehnoloģiju iekļaušanu programmā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka Savienības līmenī ir jāizstrādā saskaņots redzējums par MI tehnoloģijām CCSI jomā; aicina dalībvalstis savās nacionālajās stratēģijās MI jomā lielāku uzmanību pievērst kultūrai, lai nodrošinātu, ka CCSI izmanto inovāciju un saglabā konkurētspēju un ka kultūras daudzveidība tiek aizsargāta un veicināta Savienības līmenī jaunajā digitālajā kontekstā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, cik svarīgi ir Savienības mērogā izveidot daudzveidīgu MI tehnoloģiju vidi, kas veicinās kultūru daudzveidību un atbalstīs minoritātes un daudzvalodību, vienlaikus arī stiprinot CCSI ar tiešsaistes platformu starpniecību, tādējādi Savienības iedzīvotājiem radot iespēju iekļauties un piedalīties; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt demokrātiskas debates par MI tehnoloģijām un nodrošināt regulāru forumu diskusijām ar pilsonisko sabiedrību, pētniekiem, akadēmiskajām aprindām un ieinteresētajām personām, lai palielinātu informētību par ieguvumiem un problēmām, ko sniedz tā izmantošana CCSI; šajā sakarā uzsver lomu, kāda var būt mākslai un kultūrai, lai iepazīstinātu cilvēkus ar MI un veicinātu publiskas debates par to, jo tās var sniegt spilgtus un taustāmus mašīnmācīšanās piemērus, piemēram, mūzikas jomā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju un dalībvalstis risināt jautājumu par MI radīto saturu un problēmām, ko tas rada saistībā ar autorību un autortiesību pārkāpumiem; šajā sakarā aicina Komisiju novērtēt MI un saistīto tehnoloģiju ietekmi uz audiovizuālo nozari un CCSI, lai veicinātu kultūras un valodu daudzveidību, vienlaikus ievērojot autoru un izpildītāju tiesības; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT), jo īpaši tā gaidāmajai zināšanu un inovāciju kopienai (ZIK), kas paredzēta kultūras un radošajām nozarēm (KRN), būtu jāuzņemas vadoša loma Eiropas stratēģijas izstrādē attiecībā uz MI izglītībā, kultūrā un audiovizuālajā nozarē un tas var palīdzēt paātrināt un izmantot MI lietojumus šajās nozarēs; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka radīšanas, producēšanas, izplatīšanas un patēriņa līmenī MI jau ir iekļāvies radošajā vērtību ķēdē, tādēļ tas ārkārtīgi ietekmē CCSI, tostarp mūziku, filmu nozari, mākslu un literatūru, ieviešot jaunus rīkus, programmatūras un MI asistētu ražošanu, ko izmanto ražošanas atvieglošanai, vienlaikus sniedzot iedvesmu un satura veidošanā iesaistot plašāku sabiedrības daļu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju veikt pētījumus un apsvērt politikas iespējas novērst negatīvo ietekmi, ko rada uz MI balstīta tiešsaistes straumēšanas pakalpojumu kontrole, kuras mērķis ir ierobežot daudzveidību un/vai maksimizēt peļņu, iekļaujot vai piešķirot prioritāti noteiktam saturam patērētāju piedāvājumā, kā arī to, kā tas ietekmē kultūras daudzveidību un veidotāju ienākumus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzskata, ka MI kļūst arvien noderīgāks CCSI jomā radīšanas un ražošanas darbībās; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver autora personības lomu brīvas un radošas izvēles izpaušanā, kas veido darbu oriģinalitāti (12); uzsver autortiesību ierobežojumu un izņēmumu nozīmi situācijās, kad saturs tiek izmantots kā ievaddati, jo īpaši izglītībā, akadēmiskajā jomā un pētniecībā, un veidojot kultūras un radošos rezultātus, piemēram, audiovizuālus darbus un lietotāju radītu saturu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzskata, ka būtu jāapsver MI radīto tehnisko un māksliniecisko jaunrades darbu aizsardzība, lai veicinātu šāda veida jaunradi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka datu ekonomikas kontekstā ir iespējams labāk pārvaldīt datus par autortiesībām, lai labāk atalgotu autorus un izpildītājus, jo īpaši, lai varētu ātri identificēt, kas ir autors un īpašumtiesības uz saturu, tādējādi palīdzot samazināt nezināmu autoru darbu skaitu; turklāt uzsver, ka MI tehnoloģiskie risinājumi būtu jāizmanto, lai uzlabotu autortiesību datu infrastruktūru un metadatu savstarpēju savienošanu darbos, kā arī lai atvieglotu Direktīvas (ES) 2019/790 par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū (13) 19. pantā paredzēto pārredzamības pienākumu attiecībā uz atjauninātu, būtisku un visaptverošu informāciju par autoru un izpildītāju darbu un izpildījumu izmantošanu, jo īpaši pastāvot vairākiem tiesību subjektiem un sarežģītām licencēšanas shēmām; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisijas izsludinātajā intelektuālā īpašuma rīcības plānā pievērsties MI jautājumam un tā ietekmei uz radošajām nozarēm, ņemot vērā nepieciešamību panākt līdzsvaru starp IĪT aizsardzību un jaunrades veicināšanu izglītības, kultūras un pētniecības jomā; uzskata, ka Savienība var būt viena no līderiem MI tehnoloģiju radīšanā, ja tā pieņems darbības tiesisko regulējumu un īstenos proaktīvu valsts politiku, jo īpaši attiecībā uz apmācības programmām un finansiālo atbalstu pētniecībai; prasa Komisijai novērtēt IĪT ietekmi uz MI un saistīto tehnoloģiju pētniecību un izstrādi, kā arī CCSI, tostarp audiovizuālo nozari, jo īpaši attiecībā uz autorību, autoru taisnīgu atalgošanu un saistītiem jautājumiem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju apsvērt juridiskos aspektus attiecībā uz rezultātu, kas iegūts, izmantojot MI tehnoloģijas, kā arī kultūras saturu, kas radīts, izmantojot MI un saistītās tehnoloģijas; uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt satura veidošanu kultūras jomā; tomēr atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt Savienības unikālo IĪT regulējumu un ka jebkādas izmaiņas būtu jāveic ar pienācīgu rūpību, lai neizjauktu trauslo līdzsvaru; aicina Komisiju veikt padziļinātu novērtējumu par MI radīta satura iespējamo juridiskās personas statusu, kā arī par IĪT piemērošanu MI radītam saturam un saturam, kas radīts, izmantojot MI rīkus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju arī apsvērt iespēju ļoti ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām izstrādāt pārbaudes mehānismus vai sistēmas izdevējiem, autoriem un veidotājiem, lai palīdzētu tiem pārbaudīt, kādu saturu tie drīkst izmantot, un vieglāk noteikt, kas ir aizsargāts ar tiesību aktiem IĪT jomā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina Komisiju pieņemt noteikumus, kas garantētu efektīvu datu sadarbspēju, lai saturu, kas iegādāts kādā platformā, darītu pieejamu, izmantojot jebkuru digitālo rīku neatkarīgi no zīmola; |
| --- | --- |

76.

Audiovizuālā nozare

| 77. | norāda, ka MI bieži tiek izmantots, lai automatizētas lēmumu pieņemšanas algoritmi varētu izplatīt un pasūtīt lietotājiem rādāmo kultūras un radošo saturu; uzsver, ka šie algoritmi lietotājiem ir kā “melnā kaste”; uzsver, ka algoritmi, ko izmanto mediju pakalpojumu sniedzēji, video koplietošanas platformas (VKP), kā arī mūzikas straumēšanas pakalpojumi būtu jāizstrādā tā, lai tie nepriviliģētu specifiskus darbus, ierobežojot “personalizētos” ieteikumus ar vispopulārākajiem darbiem, mērķtiecīgu reklāmu, komerciāliem mērķiem vai peļņas maksimizēšanu; prasa, lai ieteikumu algoritmi un personalizētā tirgvedība būtu pēc iespējas izskaidrojami un pārredzami, lai tādējādi sniegtu patērētājiem precīzu un visaptverošu ieskatu šajos procesos un saturā un lai nodrošinātu, ka personalizētie pakalpojumi nav diskriminējoši un atbilst nesen pieņemtajai Uzņēmējdarbības regulējuma platformai (14) un “Uz patērētājiem orientēta jaunā kursa” kopotajai direktīvai (15); aicina Komisiju pievērsties veidiem, kā tiek optimizēti satura moderācijas algoritmi, lai iesaistītu lietotājus, un ierosināt ieteikumus, lai palielinātu lietotāju kontroli pār viņiem redzamo saturu, garantējot un pienācīgi īstenojot lietotāju tiesības atteikties no ieteiktajiem un personalizētajiem pakalpojumiem; turklāt uzsver, ka patērētāji ir jāinformē, kad viņi mijiedarbojas ar automatizētu lēmumu pieņemšanas procesu, un ka viņu izvēle un sniegums nav jāierobežo; uzsver, ka ir jāvēršas pret MI mehānismu izmantošanu patērētāju komerciālajā novērošanā — pat ja tas attiecas uz “bezmaksas pakalpojumiem”, un ir jānodrošina, ka tas stingri atbilst pamattiesībām un VDAR; uzsver, ka visās regulējuma izmaiņās ir jāņem vērā ietekme uz mazaizsargātiem patērētājiem; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver, ka tam, kas ir nelegāls bezsaistē, ir jābūt nelegālam arī tiešsaistē; norāda, ka MI rīkiem ir potenciāls un tie jau tiek izmantoti nelikumīga satura tiešsaistē apkarošanā, taču pirms gaidāmā Digitālo pakalpojumu akta pieņemšanas stingri atgādina, ka šādos rīkos vienmēr jāievēro pamattiesības, jo īpaši vārda un informācijas brīvība, un tiem nevajadzētu novest pie interneta vispārējas uzraudzības pienākuma vai tāda legāla materiāla izņemšanas, kas tiek izplatīts izglītošanas, žurnālistiskos, mākslinieciskos vai pētniecības nolūkos; uzsver, ka algoritmi būtu jāizmanto tikai kā karodziņu mehānisms satura ierobežošanai, ņemot vērā cilvēka iejaukšanos, jo MI nespēj ticami atšķirt legālu, nelegālu un kaitīgu saturu; norāda, ka noteikumos un nosacījumos vienmēr būtu jāiekļauj kopienas pamatnostādnes, kā arī pārsūdzības procedūra; |
| --- | --- |

78.

| 79. | turklāt atgādina, ka nevajadzētu veikt vispārēju uzraudzību saskaņā ar E-komercijas direktīvas (16) 15. pantu un ka audiovizuālo mediju pakalpojumu specifiska satura uzraudzībai būtu jāatbilst izņēmumiem, kas paredzēti Savienības tiesību aktos; atgādina, ka MI lietojumiem ir jāievēro iekšējie un ārējie drošības protokoli, kuriem vajadzētu būt tehniski precīziem un noturīgiem; uzskata, ka tam būtu vienlīdz jāattiecas uz darbību normālās, nezināmās un neparedzamās situācijās; |
| --- | --- |

79.

| 80. | turklāt uzsver, ka MI izmantošana uz algoritmiem balstīta satura ieteikumos par audiovizuālo mediju pakalpojumiem, pieprasījumvideo pakalpojumiem un VKP var nopietni ietekmēt kultūras daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz pienākumu nodrošināt Eiropas darbu pamanāmību saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (Direktīva (ES) 2018/1808 (17)) 13. pantu; norāda, ka šādas bažas ir vienlīdz būtiskas attiecībā uz mūzikas straumēšanas pakalpojumiem, un prasa izstrādāt rādītājus, lai mērītu kultūru daudzveidību un Eiropas darbu popularizēšanu šādos pakalpojumos; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina Komisiju un dalībvalstis ar finansiālu atbalstu aktīvāk veicināt MI izstrādi, ieviešanu un izmantošanu Eiropas audiovizuālo darbu automatizētajai subtitrēšanai un sinhronizācijai, lai popularizētu Savienības kultūru un valodu daudzveidību, kā arī uzlabotu Eiropas audiovizuālā satura izplatīšanu un pieejamību; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina Komisiju izveidot skaidru ētikas satvaru MI tehnoloģiju izmantošanai medijos, lai nepieļautu jebkāda veida diskrimināciju un nodrošinātu piekļuvi kultūras un valodu ziņā daudzveidīgam saturam Savienības līmenī, pamatojoties uz atbildīgiem, pārredzamiem un iekļaujošiem algoritmiem, vienlaikus respektējot indivīdu izvēli un vēlmes; |
| --- | --- |

82.

| 83. | norāda, ka MI var būt liela loma straujajā dezinformācijas izplatīšanā; šajā sakarā uzsver, ka regulējumam būtu jāattiecas arī uz MI ļaunprātīgu izmantošanu, kad tiešsaistē tiek izplatītas viltus ziņas un dezinformācija, vienlaikus izvairoties no cenzūras; tādēļ aicina Komisiju novērtēt riskus, ko rada MI, kas palīdz izplatīt dezinformāciju digitālajā vidē, kā arī risinājumus, kā MI varētu izmantot, lai palīdzētu apkarot dezinformāciju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju veikt regulatīvus pasākumus, lai mediju pakalpojumu sniedzējiem būtu piekļuve datiem, kuri tiek ģenerēti saistībā ar viņu piedāvātā satura nodrošināšanu un izplatīšanu citu pakalpojumu sniedzēju platformās; uzsver, ka pilnīgai platformu operatoru datu nodošanai mediju pakalpojumu sniedzējiem ir izšķiroša nozīme, lai šie pakalpojumu sniedzēji varētu labāk izprast savu auditoriju un attiecīgi uzlabot pakalpojumus atbilstīgi auditorijas vēlmēm; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt finansējumu, kas piešķirts programmām “Digitālā Eiropa”, “Radošā Eiropa” un “Apvārsnis Eiropa”, lai pastiprinātu atbalstu Eiropas audiovizuālajai nozarei, jo īpaši ar sadarbīgiem pētniecības projektiem un eksperimentālām izmēģinājuma iniciatīvām MI tehnoloģiju izstrādei, ieviešanai un izmantošanai; |
| --- | --- |

85.

| 86. | prasa dalībvalstīm cieši sadarboties, lai izstrādātu mācību programmas, kuru mērķis ir darba ņēmēju prasmju pilnveide un pārkvalifikācija nolūkā tos labāk sagatavot sociālajai pārveidei, ko rada MI tehnoloģiju izmantošana audiovizuālajā nozarē; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzskata, ka MI ir milzīgs potenciāls palīdzēt virzīt inovāciju ziņu plašsaziņas līdzekļu nozarē; uzskata, ka MI plašā integrācija, piemēram, attiecībā uz satura radīšanu un izplatīšanu, komentāru sadaļu uzraudzību, datu analīzes izmantošanu un viltotu fotoattēlu un videomateriālu identificēšanu, ir būtiska, lai ietaupītu izmaksas ziņu sadaļās, ņemot vērā reklāmas ieņēmumu samazināšanos, un lai vairāk resursu veltītu reportāžām no notikumu vietas, tādējādi uzlabojot satura kvalitāti un daudzveidību; |
| --- | --- |

87.

Dezinformācija tiešsaistē: dziļviltojumi

| 88. | uzsver nozīmi, kāda ir tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļu plurālisma nodrošināšanai, lai garantētu pieejamās informācijas kvalitāti, daudzveidību un uzticamību; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atgādina, ka precizitāte, neatkarība, godīgums, konfidencialitāte, cilvēcīgums, pārskatatbildība un pārredzamība — spēki, kas virza vārda brīvības principu ievērošanu un piekļuvi informācijai tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļos, ir izšķiroši cīņā pret dezinformāciju un nepatiesu informāciju; |
| --- | --- |

89.

| 90. | norāda uz neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu svarīgo nozīmi kultūrā un iedzīvotāju ikdienas dzīvē; uzsver, ka dezinformācija ir būtiska problēma, jo autortiesības un IĪT parasti tiek pastāvīgi pārkāptas; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt darbu, lai palielinātu informētību par šo problēmu, cīnoties pret dezinformācijas ietekmi, kā arī avotu problēmām; turklāt uzskata, ka ir svarīgi izstrādāt izglītības stratēģijas, lai īpaši uzlabotu digitālo pratību šajā jomā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atgādina, ka, strauji attīstoties jaunām metodēm, viltota un manipulēta satura, piemēram, dziļviltošanas, atklāšana var kļūt arvien sarežģītāka, jo ļaunprātīgi ražotāji spēj radīt sarežģītus algoritmus, kurus var sekmīgi apmācīt, lai izvairītos no atklāšanas, tādējādi nopietni apdraudot mūsu demokrātiskās pamatvērtības; aicina Komisiju novērtēt MI ietekmi dziļviltojumu radīšanā, izveidot atbilstošu tiesisko regulējumu, kas reglamentētu to radīšanu, ražošanu vai izplatīšanu ļaunprātīgos nolūkos, un ierosināt ieteikumus cita starpā rīcībai pret jebkādiem draudiem, ko izraisa MI radīti draudi brīvām un godīgām vēlēšanām un demokrātijai; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atzinīgi vērtē nesenās iniciatīvas un projektus, kuru mērķis ir radīt efektīvākus dziļviltojumu atklāšanas instrumentus un pārredzamības prasības; šajā sakarā uzsver nepieciešamību izpētīt dziļviltošanas apkarošanas metodes un investēt tajās, jo tas ir būtisks solis dezinformācijas un kaitīga satura apkarošanai; uzskata, ka šajā ziņā var palīdzēt MI nodrošināti risinājumi; tādēļ prasa Komisijai noteikt pienākumu attiecībā uz visiem dziļviltojumu materiāliem vai jebkuriem citiem reālistiski izveidotiem sintētiskiem videomateriāliem norādīt, ka tas nav oriģināls materiāls, un stingri ierobežot to izmantošanu vēlēšanās; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pauž bažas par to, ka MI aizvien vairāk ietekmē informācijas atrašanu un patēriņu tiešsaistē; norāda, ka tā dēvētie informācijas filtru burbuļi un atbalss kameras ierobežo vārda brīvību un negatīvi ietekmē sabiedrības debašu atklātumu; tādēļ prasa, lai platformu operatori nodrošinātu informācijas atlasei izmantoto algoritmu pārredzamību un lietotāji varētu brīvāk izvēlēties, kāda veida informāciju viņi vēlas saņemt; |
| --- | --- |

93.

| 94. | norāda, ka žurnālistikā jau izmanto MI tehnoloģijas, piemēram, tekstu radīšanai vai lielu datu kopu analīzei pētnieciskajā žurnālistikā; uzsver, ka visai sabiedrībai nozīmīgas informācijas sagatavošanas kontekstā ir svarīgi, lai automatizēta žurnālistika balstītos uz pareiziem un pilnīgiem datiem, lai nepieļautu viltus ziņu izplatīšanu; uzsver, ka arī attiecībā uz žurnālistikas saturu, kas sagatavots, izmantojot MI tehnoloģijas, ir jāpiemēro kvalitatīvas žurnālistikas pamatprincipi, piemēram, redakcionāla pārbaude; lai aizsargātu uzticēšanos žurnālistikai, prasa skaidri norādīt uz teksta sagatavošanu ar MI palīdzību; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzver MI iespējas atvieglot un popularizēt daudzvalodību, izstrādājot ar valodu saistītas tehnoloģijas un nodrošinot Eiropas satura atklājamību tiešsaistē; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  OV C 202 I, 16.6.2020., 1. lpp.

(2)  OV C 440, 6.12.2018., 37. lpp.

(3)  OV C 449, 23.12.2020., 37. lpp.

(4)  OV C 433, 23.12.2019., 42. lpp.

(5)  OV C 28, 27.1.2020., 8. lpp.

(6)  OV C 252, 18.7.2018., 239. lpp.

(7)  OV C 307, 30.8.2018., 163. lpp.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(10)  ANO īpašā referenta par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību 2018. gada 29. augusta ziņojums.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.).

(12)  Eiropas Savienības Tiesa, lieta C-833/18, SI, Brompton Bicycle Ltd/Chedech/Get2Get.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīva (ES) 2019/790 par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regula (ES) 2019/1150 par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīva (ES) 2019/2161, ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES attiecībā uz Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu (OV L 328, 18.12.2019., 7. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību iekšējā tirgū (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīva (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.).

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/45

---

P9_TA(2021)0240

Eiropas stratēģija energosistēmas integrācijai

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (2020/2241(INI))

(2022/C 15/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes klimata nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes klimata nolīgumu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 7 “nodrošināt visiem piekļuvi pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un modernai enerģijai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 7 “nodrošināt visiem piekļuvi pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un modernai enerģijai”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu “ES siltumapgādes un aukstumapgādes stratēģija” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu “ES siltumapgādes un aukstumapgādes stratēģija” (COM(2016)0051),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. novembra paziņojumu “Tīru planētu — visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. novembra paziņojumu “Tīru planētu — visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (COM(2018)0773),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija” (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija” (COM(2020)0299),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (COM(2020)0301),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli (COM(2020)0950),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu par panākto progresu tīrās enerģijas konkurētspējas aspektā (COM(2020)0953), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu par panākto progresu tīrās enerģijas konkurētspējas aspektā (COM(2020)0953),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra progresa ziņojumu par energoefektivitāti (COM(2020)0954), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra progresa ziņojumu par energoefektivitāti (COM(2020)0954),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu “Progresa ziņojums par atjaunīgo enerģiju” (COM(2020)0952), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu “Progresa ziņojums par atjaunīgo enerģiju” (COM(2020)0952),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu “Enerģijas cenas un izmaksas Eiropā” (COM(2020)0951), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu “Enerģijas cenas un izmaksas Eiropā” (COM(2020)0951),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 25. jūnija secinājumus par tādu energosistēmu nākotni enerģētikas savienībā, kuras nodrošinātu enerģētikas pārkārtošanu un enerģētikas un klimata mērķu sasniegšanu līdz 2030. gadam un pēc tam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 25. jūnija secinājumus par tādu energosistēmu nākotni enerģētikas savienībā, kuras nodrošinātu enerģētikas pārkārtošanu un enerģētikas un klimata mērķu sasniegšanu līdz 2030. gadam un pēc tam,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. decembra secinājumus par jaunu ES klimata mērķi 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. decembra secinājumus par jaunu ES klimata mērķi 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 12. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 12. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes prezidentvalsts Austrijas 2018. gada 17. un 18. septembrī Lincā uzsākto ūdeņraža iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes prezidentvalsts Austrijas 2018. gada 17. un 18. septembrī Lincā uzsākto ūdeņraža iniciatīvu,

| — | ņemot vērā Padomes prezidentvalsts Rumānijas 2019. gada 1. un 2. aprīlī Bukarestē uzsākto iniciatīvu “Ilgtspējīga un vieda gāzes infrastruktūra Eiropai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes prezidentvalsts Rumānijas 2019. gada 1. un 2. aprīlī Bukarestē uzsākto iniciatīvu “Ilgtspējīga un vieda gāzes infrastruktūra Eiropai”,

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (3) (TEN-E regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (3) (TEN-E regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (4) (Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta regula), kura pašlaik tiek pārskatīta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (4) (Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta regula), kura pašlaik tiek pārskatīta,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (7) (Atjaunojamo energoresursu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (7) (Atjaunojamo energoresursu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2002, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīvu (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīvu (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/943 par elektroenerģijas iekšējo tirgu (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (11),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (12),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ANO 2019. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 25) Madridē, Spānijā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ANO 2019. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 25) Madridē, Spānijā (14),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (15),

| — | ņemot vērā 2020. gada 2. jūlija rezolūciju par vispusīgu Eiropas pieeju enerģijas uzglabāšanai (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 2. jūlija rezolūciju par vispusīgu Eiropas pieeju enerģijas uzglabāšanai (16),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādņu pārskatīšanu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādņu pārskatīšanu (17),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0062/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0062/2021),

| A. | tā kā Parlaments, Padome un Komisija atbalstīja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu un pamatojoties uz taisnīgumu un labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, lai ierobežotu globālās temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments, Padome un Komisija atbalstīja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu un pamatojoties uz taisnīgumu un labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, lai ierobežotu globālās temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni;

| B. | tā kā Komisija ierosināja mērķi līdz 2030. gadam samazināt kopīgās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas vismaz par 55 %, savukārt Parlaments atbalstīja mērķi līdz 2030. gadam samazināt SEG emisijas par 60 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ierosināja mērķi līdz 2030. gadam samazināt kopīgās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas vismaz par 55 %, savukārt Parlaments atbalstīja mērķi līdz 2030. gadam samazināt SEG emisijas par 60 %;

| C. | tā kā 2020. gada ziņojums par Enerģētikas savienības stāvokli liecina, ka kopumā pieprasījums pēc enerģijas ES samazinās, bet dažās nozarēs, piemēram, transporta un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozarē, pieaug; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2020. gada ziņojums par Enerģētikas savienības stāvokli liecina, ka kopumā pieprasījums pēc enerģijas ES samazinās, bet dažās nozarēs, piemēram, transporta un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozarē, pieaug;

| D. | tā kā ēkas rada aptuveni 40 % no ES kopējā energopatēriņa un 36 % no SEG emisijām no enerģijas, un IKT rada 5–9 % no globālā elektroenerģijas patēriņa; |
| --- | --- |

D.

tā kā ēkas rada aptuveni 40 % no ES kopējā energopatēriņa un 36 % no SEG emisijām no enerģijas, un IKT rada 5–9 % no globālā elektroenerģijas patēriņa;

| E. | tā kā 70 % no ES 2017. gadā izmantotās primārās enerģijas tika iegūti no fosilā kurināmā (nafta, dabasgāze un ogles) (18); |
| --- | --- |

E.

tā kā 70 % no ES 2017. gadā izmantotās primārās enerģijas tika iegūti no fosilā kurināmā (nafta, dabasgāze un ogles) (18);

| F. | tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra lēš, ka aptuveni vienu trešdaļu no globālajām metāna emisijām rada enerģētikas nozare; |
| --- | --- |

F.

tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra lēš, ka aptuveni vienu trešdaļu no globālajām metāna emisijām rada enerģētikas nozare;

| G. | tā kā klimatneitralitātes sasniegšanai ir nepieciešams atteikties no sistēmas, kuras pamatā galvenokārt ir fosilais kurināmais, un pāriet uz ļoti energoefektīvu klimatneitrālu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu sistēmu; |
| --- | --- |

G.

tā kā klimatneitralitātes sasniegšanai ir nepieciešams atteikties no sistēmas, kuras pamatā galvenokārt ir fosilais kurināmais, un pāriet uz ļoti energoefektīvu klimatneitrālu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu sistēmu;

| H. | tā kā energosistēmas integrācija nozīmē energosistēmas koordinētu plānošanu un darbību kopumā, aptverot daudzus energonesējus un savienoto infrastruktūru, kā arī visus galapatērētājus; |
| --- | --- |

H.

tā kā energosistēmas integrācija nozīmē energosistēmas koordinētu plānošanu un darbību kopumā, aptverot daudzus energonesējus un savienoto infrastruktūru, kā arī visus galapatērētājus;

| I. | tā kā energosistēmu integrācija var sniegt atbildi uz daudzām problēmām, kas izriet no enerģētikas pārkārtošanas, un jo īpaši uz enerģētikas tīklu dekarbonizācijas, optimizācijas un līdzsvarošanas problēmu, tādējādi garantējot energoapgādes drošību un veicinot ES stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

I.

tā kā energosistēmu integrācija var sniegt atbildi uz daudzām problēmām, kas izriet no enerģētikas pārkārtošanas, un jo īpaši uz enerģētikas tīklu dekarbonizācijas, optimizācijas un līdzsvarošanas problēmu, tādējādi garantējot energoapgādes drošību un veicinot ES stratēģisko autonomiju;

| J. | tā kā energotīklu divējādā — zaļā un digitālā — pārkārtošanās prasīs nepieredzētas publiskās un privātās investīcijas infrastruktūras modernizācijā un nepieciešamības gadījumā jaunas infrastruktūras izvēršanā, kā arī investīcijas ēku renovācijā un pētniecībā un izstrādē; |
| --- | --- |

J.

tā kā energotīklu divējādā — zaļā un digitālā — pārkārtošanās prasīs nepieredzētas publiskās un privātās investīcijas infrastruktūras modernizācijā un nepieciešamības gadījumā jaunas infrastruktūras izvēršanā, kā arī investīcijas ēku renovācijā un pētniecībā un izstrādē;

| K. | tā kā energosistēmas integrācija var paātrināt pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku, vienlaikus cenšoties saglabāt Eiropas iedzīvotāju, iestāžu un uzņēmumu izmaksas reālistiskās robežās un stiprināt enerģētisko drošību, aizsargājot veselību un vidi un veicinot izaugsmi, inovāciju un pasaulē vadošo lomu rūpniecībā; tā kā ir jāīsteno izmaksu ziņā efektīva enerģētikas nozares integrācija; |
| --- | --- |

K.

tā kā energosistēmas integrācija var paātrināt pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku, vienlaikus cenšoties saglabāt Eiropas iedzīvotāju, iestāžu un uzņēmumu izmaksas reālistiskās robežās un stiprināt enerģētisko drošību, aizsargājot veselību un vidi un veicinot izaugsmi, inovāciju un pasaulē vadošo lomu rūpniecībā; tā kā ir jāīsteno izmaksu ziņā efektīva enerģētikas nozares integrācija;

| L. | tā kā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu efektīvi jāīsteno jebkurā enerģijas piedāvājuma un pieprasījuma plānošanā un politikas un investīciju lēmumos, kas nozīmē, ka ikviens lēmums būtu sistemātiski jānovērtē, salīdzinot ar alternatīviem rentabliem, tehniski un ekonomiski piemērotiem un videi nekaitīgiem energoefektivitātes pasākumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu efektīvi jāīsteno jebkurā enerģijas piedāvājuma un pieprasījuma plānošanā un politikas un investīciju lēmumos, kas nozīmē, ka ikviens lēmums būtu sistemātiski jānovērtē, salīdzinot ar alternatīviem rentabliem, tehniski un ekonomiski piemērotiem un videi nekaitīgiem energoefektivitātes pasākumiem;

| M. | tā kā Covid-19 krīze ir parādījusi, ka ir būtiski spēt paļauties uz drošu un elastīgu energosistēmu; tā kā elektroenerģijas un apkures papildu izmaksas ir radījušas lielāku spiedienu uz mājsaimniecībām, |
| --- | --- |

M.

tā kā Covid-19 krīze ir parādījusi, ka ir būtiski spēt paļauties uz drošu un elastīgu energosistēmu; tā kā elektroenerģijas un apkures papildu izmaksas ir radījušas lielāku spiedienu uz mājsaimniecībām,

1.

atbalsta virzienu, ko Komisija izklāstīja paziņojumā par energosistēmas integrācijas stratēģiju, proti, kaskādes veida prioritāti attiecībā uz energoefektivitāti un ietaupījumiem, galapatēriņa dekarbonizāciju ar tiešas elektrifikācijas palīdzību un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītām un mazoglekļa degvielām tādiem lietojumiem, kuriem nav citas alternatīvas; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka saskaņota ilgtermiņa pieeja tiek īstenota solidaritātes un sadarbības garā un ka attiecīgajām nozarēm un sabiedrībai kopumā tiek izstrādāts stabils tiesiskais regulējums; uzsver, ka privātajam sektoram kopā ar publisko sektoru būs būtiska nozīme šīs stratēģijas veiksmīgā un efektīvā īstenošanā un ka tas atbalstīs tādas energosistēmas izveidi, kas virza ES uz klimatneitralitāti vēlākais līdz 2050. gadam;

2.

uzskata, ka šāda stratēģija var palīdzēt Savienībai sākt virzīties uz klimata mērķu sasniegšanu, vienlaikus saglabājot enerģijas pieejamību, cenu pieņemamību un piegādes drošību, izstrādājot apritīgu, augsti energoefektīvu, integrētu, starpsavienotu, noturīgu, viedu, multimodālu, taisnīgu un dekarbonizētu sistēmu; uzsver, ka šajā stratēģijā un jo īpaši laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas būtu jāizklāsta redzējums, ar ko atbalsta klimatneitrālu ekonomiku, vienlaikus stiprinot energoapgādes drošību un konkurētspēju, palielinot darbvietu skaitu un iespējas maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un aizsargājot veselību un vidi, kā arī veicinot ilgtspējīgu izaugsmi un inovāciju;

3.

atgādina, cik svarīgi ir ņemt vērā valstu energosistēmu un problēmu daudzveidību; mudina Komisiju izpētīt dažādus dekarbonizācijas veidus, kas var palīdzēt katrai dalībvalstij izmantot visefektīvākos dekarbonizācijas risinājumus atbilstoši to vajadzībām un resursiem;

Energosistēmu optimizācija un dekarbonizācija

Energosistēmu optimizācija un dekarbonizācija

| 4. | atkārtoti pauž atbalstu principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas nozīmē, ka prioritāte jāpiešķir energotaupībai un efektivitātes pieaugumam; atgādina, ka apritīgums un tieša elektrifikācija, kur vien tas iespējams, ir svarīgs virziens ceļā uz dekarbonizāciju; uzsver, ka ir jāizstrādā noturīga un klimatneitrāla energosistēma, ņemot vērā rentabilitātes principu; uzsver, ka ir vajadzīgi klimatam draudzīgi risinājumi, kas ļaus tirgū attīstīt energoefektīvākās un rentablākās tehnoloģijas un palīdzēs samazināt oglekļa pēdu un veicināt enerģētisko neatkarību Savienībā; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž atbalstu principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas nozīmē, ka prioritāte jāpiešķir energotaupībai un efektivitātes pieaugumam; atgādina, ka apritīgums un tieša elektrifikācija, kur vien tas iespējams, ir svarīgs virziens ceļā uz dekarbonizāciju; uzsver, ka ir jāizstrādā noturīga un klimatneitrāla energosistēma, ņemot vērā rentabilitātes principu; uzsver, ka ir vajadzīgi klimatam draudzīgi risinājumi, kas ļaus tirgū attīstīt energoefektīvākās un rentablākās tehnoloģijas un palīdzēs samazināt oglekļa pēdu un veicināt enerģētisko neatkarību Savienībā;

| 5. | uzsver daudzos ieguvumus, ko sniedz lielāki centieni energoefektivitātes jomā, piemēram, mazāku atkarību no enerģijas importa, mazākus patēriņa rēķinus, lielāku rūpniecības konkurētspēju un vispārējus ieguvumus klimata un vides jomā; |
| --- | --- |

5.

uzsver daudzos ieguvumus, ko sniedz lielāki centieni energoefektivitātes jomā, piemēram, mazāku atkarību no enerģijas importa, mazākus patēriņa rēķinus, lielāku rūpniecības konkurētspēju un vispārējus ieguvumus klimata un vides jomā;

| 6. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju piemērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” gaidāmajā Savienības tiesību aktu un metodiku pārskatīšanā un jaunās iniciatīvās, jo īpaši attiecībā uz scenāriju un infrastruktūras plānošanu un izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī sniedzot ieteikumus dalībvalstīm par valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju izvērtēt iespēju piemērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” gaidāmajā Savienības tiesību aktu un metodiku pārskatīšanā un jaunās iniciatīvās, jo īpaši attiecībā uz scenāriju un infrastruktūras plānošanu un izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī sniedzot ieteikumus dalībvalstīm par valsts tiesību aktiem;

| 7. | norāda uz augsto enerģijas patēriņu ūdens nozarē; aicina Komisiju apsvērt energoefektīvus pasākumus ES ūdens nozarē un iespēju izmantot attīrītus notekūdeņus kā uz vietas pieejamu atjaunojamās enerģijas avotu energosistēmas integrācijā; |
| --- | --- |

7.

norāda uz augsto enerģijas patēriņu ūdens nozarē; aicina Komisiju apsvērt energoefektīvus pasākumus ES ūdens nozarē un iespēju izmantot attīrītus notekūdeņus kā uz vietas pieejamu atjaunojamās enerģijas avotu energosistēmas integrācijā;

| 8. | uzsver dalībvalstu un visas Savienības nepietiekamo progresu energoefektivitātes un ēku renovācijas jomā, kā izklāstīts 2020. gada energoefektivitātes progresa ziņojumā; mudina Komisiju pārskatīt Energoefektivitātes direktīvā noteiktos mērķus, pēc rūpīga ietekmes novērtējuma padarot tos saskaņotākus ar klimata mērķiem, vienlaikus ņemot vērā tās ieteikumus Enerģētikas savienības pārvaldības procesā un klimata mērķrādītāju plānā; aicina Komisiju pārskatīt pašreizējos pasākumus un pieņemt mērķtiecīgāku politiku, jo īpaši tādās nozarēs kā transports, kur progress nav bijis pietiekams; šajā sakarā atzinīgi vērtē renovācijas viļņa stratēģiju un gaidāmo Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvas (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (19), pārskatīšanu; atgādina, ka ir svarīgi novērtēt pārskatīto mērķu ietekmi uz uzņēmumiem, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

8.

uzsver dalībvalstu un visas Savienības nepietiekamo progresu energoefektivitātes un ēku renovācijas jomā, kā izklāstīts 2020. gada energoefektivitātes progresa ziņojumā; mudina Komisiju pārskatīt Energoefektivitātes direktīvā noteiktos mērķus, pēc rūpīga ietekmes novērtējuma padarot tos saskaņotākus ar klimata mērķiem, vienlaikus ņemot vērā tās ieteikumus Enerģētikas savienības pārvaldības procesā un klimata mērķrādītāju plānā; aicina Komisiju pārskatīt pašreizējos pasākumus un pieņemt mērķtiecīgāku politiku, jo īpaši tādās nozarēs kā transports, kur progress nav bijis pietiekams; šajā sakarā atzinīgi vērtē renovācijas viļņa stratēģiju un gaidāmo Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvas (ES) 2018/844, ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (19

| 9. | aicina Komisiju attiecināt energoefektivitātes principu uz visu vērtību ķēdi un visiem galapatēriņa veidiem, jo tas ir rentabls veids, kā samazināt emisijas; aicina Komisiju ierosināt konkrētas iniciatīvas, lai samazinātu enerģijas zudumus pārvades un sadales tīklos, pārskatot TEN-E regulu, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 25. oktobra Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010 (20); |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju attiecināt energoefektivitātes principu uz visu vērtību ķēdi un visiem galapatēriņa veidiem, jo tas ir rentabls veids, kā samazināt emisijas; aicina Komisiju ierosināt konkrētas iniciatīvas, lai samazinātu enerģijas zudumus pārvades un sadales tīklos, pārskatot TEN-E

20

| 10. | atzinīgi vērtē jauno ES metāna stratēģiju; atgādina, ka ir būtiski ātri ieviest metāna emisiju monitoringa sistēmas, kuru pamatā ir satelītnovērošanas tehnoloģijas, piemēram, programmas Copernicus ietvaros izstrādātās tehnoloģijas; aicina Komisiju ierosināt pasākumus metāna emisiju turpmākai samazināšanai enerģētikas nozarē; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu noteikt, ka mērījumi, ziņošana un verifikācija, kā arī noplūžu atklāšana un novēršana ir obligāti; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē jauno ES metāna stratēģiju; atgādina, ka ir būtiski ātri ieviest metāna emisiju monitoringa sistēmas, kuru pamatā ir satelītnovērošanas tehnoloģijas, piemēram, programmas Copernicus

| 11. | uzsver potenciālu, ko sniedz atkritumu atkārtota izmantošana, jo īpaši rūpniecisko procesu, bioatkritumu, ēku un datu centru radītās enerģijas un atlikumsiltuma atkārtota izmantošana; uzsver ilgtspējīgu enerģijas ražošanu no lauksaimniecības, pārtikas patēriņa un mežsaimniecības; aicina Komisiju un dalībvalstis, turpmāk pārskatot Atkritumu pamatdirektīvu, izstrādāt efektīvus stimulus un uzņēmējdarbības modeļus, lai rekuperētu rūpniecisko siltuma pārpalikumu un nenovēršamo siltuma pārpalikumu siltuma tīklos vai krātuvēs (21); |
| --- | --- |

11.

uzsver potenciālu, ko sniedz atkritumu atkārtota izmantošana, jo īpaši rūpniecisko procesu, bioatkritumu, ēku un datu centru radītās enerģijas un atlikumsiltuma atkārtota izmantošana; uzsver ilgtspējīgu enerģijas ražošanu no lauksaimniecības, pārtikas patēriņa un mežsaimniecības; aicina Komisiju un dalībvalstis, turpmāk pārskatot Atkritumu pamatdirektīvu, izstrādāt efektīvus stimulus un uzņēmējdarbības modeļus, lai rekuperētu rūpniecisko siltuma pārpalikumu un nenovēršamo siltuma pārpalikumu siltuma tīklos vai krātuvēs (21

| 12. | pievērš uzmanību siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijas problēmai; prasa turpināt siltumapgādes un aukstumapgādes stratēģijas īstenošanu, tostarp pārskatot Atjaunojamo energoresursu direktīvu un Energoefektivitātes direktīvu, kā arī izveidot veicinošu satvaru, pārskatot pamatnostādnes par valsts atbalstu vides un enerģētikas jomā (22); uzsver potenciālu, kas piemīt 4. un 5. paaudzes augsti efektīviem zemas temperatūras centralizētās siltumapgādes tīkliem; norāda, ka tiem var būt nozīmīga loma rentablas siltumapgādes dekarbonizācijā pilsētu un rūpnieciskās teritorijās; atzinīgi vērtē to, ka centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas tīkli būs tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar pārskatīto Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta regulu, un prasa tos iekļaut kā potenciālus kopīgu interešu projektus saskaņā ar TEN-E regulu; turklāt aicina Komisiju, izstrādājot tīkla attīstības 10 gadu plānus elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-E) un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-G), ņemt vērā siltumapgādes infrastruktūru un siltuma uzglabāšanu; ar bažām norāda uz veco un neefektīvo apkures sistēmu lēno nomaiņu; atzinīgi vērtē to, ka pašlaik tiek pārskatīti sekundārie tiesību akti par telpu un ūdenssildītāju un dzesētāju energomarķējumu un ekodizainu; uzsver digitālo rīku lielo potenciālu viedā enerģijas pārvaldībā, vienlaikus nodrošinot kiberdrošību un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

12.

pievērš uzmanību siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācijas problēmai; prasa turpināt siltumapgādes un aukstumapgādes stratēģijas īstenošanu, tostarp pārskatot Atjaunojamo energoresursu direktīvu un Energoefektivitātes direktīvu, kā arī izveidot veicinošu satvaru, pārskatot pamatnostādnes par valsts atbalstu vides un enerģētikas jomā (22

TEN-E

ENTSO-E

ENTSO-G

| 13. | atgādina, ka enerģētikas pārkārtošanai būs nepieciešamas investīcijas infrastruktūrā, kuru apjoms sasniegs 520–575 miljardus EUR gadā, un atbilstoša un efektīva atjaunojamo energoresursu izmantošana; aicina Komisiju izstrādāt iekļaujošu, integrētu un reālistisku scenāriju plānošanu, kurā vēl vairāk tiktu apsvērta energoefektivitāte un energosistēmas integrācija saskaņā ar Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu; norāda, ka ir jāievēro ilgtspējīgu investīciju kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 18. jūnija Regulā (ES) 2020/852 par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (23), un finanšu instrumentiem pilnībā jāatbilst klimata un enerģētikas mērķiem 2030. gadam un mērķim panākt klimatneitralitāti ne vēlāk kā līdz 2050. gadam, lai nodrošinātu, ka tie neizraisa balasta aktīvu veidošanos; uzsver, ka dažādām Eiropas programmām un finansēšanas instrumentiem ir būtiska nozīme enerģētikas pārkārtošanas veicināšanā; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka enerģijas avotu, piemēram, dabasgāzes, izmantošanai ir tikai pārejas raksturs, ņemot vērā mērķi panākt klimatneitralitāti; uzsver, ka sistēmu integrācijai būtu maksimāli jāizmanto esošā enerģētikas infrastruktūra, kas var palīdzēt nodrošināt rentablu pārkārtošanos daudzās nozarēs; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka enerģētikas pārkārtošanai būs nepieciešamas investīcijas infrastruktūrā, kuru apjoms sasniegs 520–575 miljardus EUR gadā, un atbilstoša un efektīva atjaunojamo energoresursu izmantošana; aicina Komisiju izstrādāt iekļaujošu, integrētu un reālistisku scenāriju plānošanu, kurā vēl vairāk tiktu apsvērta energoefektivitāte un energosistēmas integrācija saskaņā ar Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu; norāda, ka ir jāievēro ilgtspējīgu investīciju kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 18. jūnija Regulā (ES) 2020/852 par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (23

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir ex ante izvērtēt un paredzēt vajadzību pēc energoefektivitātes pasākumiem, sistēmu integrācijas vai jaunas enerģijas ražošanas, savienojamības, pārvades, sadales, uzglabāšanas un pārveides infrastruktūras, lai optimizētu esošās enerģētikas infrastruktūras izmantošanu klimatneitrālā ekonomikā, vienlaikus nodrošinot tās ekonomisko, vidisko un sociālo dzīvotspēju un rentabilitāti, vienlaikus izvairoties gan no iesīkstes efekta, gan balasta aktīviem; uzsver, ka ir svarīgi ievērot tehnoloģiju neitralitātes principu attiecībā uz tehnoloģijām, kas nepieciešamas klimatneitralitātes sasniegšanai, jo dažām tehnoloģijām, kas būs vajadzīgas tuvākajā nākotnē, joprojām ir vajadzīgas investīcijas pētniecībā un izstrādē; prasa, lai katrā infrastruktūras projektā pirms būvniecības tiktu iekļauts alternatīvs scenārijs, kura pamatā būtu pieprasījuma samazināšana un/vai nozares integrācija; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik svarīgi ir ex ante

| 15. | atzinīgi vērtē jaunās ES stratēģijas par atkrastes atjaunojamo enerģiju publicēšanu; uzsver, ka atkrastes enerģētisko salu ātrai attīstībai ir izšķiroša nozīme, lai līdz 2030. gadam sasniegtu mūsu atjaunojamās enerģijas kapacitātes mērķi; uzskata, ka šī stratēģija ir iespēja izvērst atjaunojamās enerģijas ražošanu, palielināt elektroenerģijas tiešo izmantošanu un atbalstīt netiešu elektrifikāciju, piemēram, izmantojot ūdeņradi un sintētiskās degvielas; tādēļ prasa vispusīgi pārskatīt ES tiesību aktus par enerģētikas infrastruktūru un mērķtiecīgi pārskatīt attiecīgās valsts atbalsta pamatnostādnes, lai veicinātu visu atjaunojamo energoresursu izmantošanu; norāda uz iedzīvotāju, nozaru un publiskā sektora potenciālu vēl vairāk izmantot saules enerģiju sadales līmenī; aicina dalībvalstis vienkāršot atļauju piešķiršanas procedūras un likvidēt administratīvos šķēršļus atjaunojamās enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē jaunās ES stratēģijas par atkrastes atjaunojamo enerģiju publicēšanu; uzsver, ka atkrastes enerģētisko salu ātrai attīstībai ir izšķiroša nozīme, lai līdz 2030. gadam sasniegtu mūsu atjaunojamās enerģijas kapacitātes mērķi; uzskata, ka šī stratēģija ir iespēja izvērst atjaunojamās enerģijas ražošanu, palielināt elektroenerģijas tiešo izmantošanu un atbalstīt netiešu elektrifikāciju, piemēram, izmantojot ūdeņradi un sintētiskās degvielas; tādēļ prasa vispusīgi pārskatīt ES tiesību aktus par enerģētikas infrastruktūru un mērķtiecīgi pārskatīt attiecīgās valsts atbalsta pamatnostādnes, lai veicinātu visu atjaunojamo energoresursu izmantošanu; norāda uz iedzīvotāju, nozaru un publiskā sektora potenciālu vēl vairāk izmantot saules enerģiju sadales līmenī; aicina dalībvalstis vienkāršot atļauju piešķiršanas procedūras un likvidēt administratīvos šķēršļus atjaunojamās enerģijas ražošanai;

| 16. | aicina Komisiju izmantot TEN-E regulas, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes, pārskatīšanu kā iespēju to pilnībā saskaņot ar klimatneitralitātes mērķi; uzsver, ka emisiju samazināšanas, digitalizācijas un energosistēmas integrācijas principi būtu jāiekļauj regulas mērķos un tīkla attīstības 10 gadu plānošanā, kā arī būtu jāiekļauj garāks plānošanas grafiks, kas saskaņots ar klimatneitralitātes mērķi, lai cita starpā izvairītos no balasta izmaksām; uzsver, ka investīcijas esošās infrastruktūras digitalizācijā var ievērojami uzlabot tās pārvaldību, izmantojot digitālos dvīņus, algoritmus vai mākslīgo intelektu; atbalsta regulas darbības jomas paplašināšanu, attiecinot to arī uz enerģētikas infrastruktūru, piemēram, uzglabāšanai un ūdeņradim; aicina izstrādāt integrētu un koordinētu tīkla plānu, kas pakāpeniski ietvertu visus enerģijas nesējus un infrastruktūru; uzsver, ka energosistēmas infrastruktūra būtu jāintegrē ar digitālajām un transporta sistēmām; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju izmantot TEN-E

| 17. | mudina Komisiju, pārskatot Atjaunojamo energoresursu direktīvu par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu, ierosināt vērienīgākus pasākumus un mērķrādītājus, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas īpatsvaru starp nozarēm, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver, ka ir jāpaātrina pāreja uz tādu enerģētikas sistēmu, kuras pamatā ir atjaunojamie energoresursi, un jāveic straujāka galapatēriņa nozaru elektrifikācija, ja iespējams, paturot prātā izmaksas un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju, pārskatot Atjaunojamo energoresursu direktīvu par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu, ierosināt vērienīgākus pasākumus un mērķrādītājus, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas īpatsvaru starp nozarēm, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver, ka ir jāpaātrina pāreja uz tādu enerģētikas sistēmu, kuras pamatā ir atjaunojamie energoresursi, un jāveic straujāka galapatēriņa nozaru elektrifikācija, ja iespējams, paturot prātā izmaksas un energoefektivitāti;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Eiropas Renovācijas viļņa stratēģija, kas paātrinās energoefektivitātes un resursu efektivitātes pasākumu ieviešanu un atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu ēkās visā ES; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā enerģētikas nozares un būvniecības nozares sinerģijas, lai panāktu klimatneitralitāti; uzsver, ka esošā ēku fonda renovācija papildinās enerģijas ražošanas dekarbonizāciju; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Eiropas Renovācijas viļņa stratēģija, kas paātrinās energoefektivitātes un resursu efektivitātes pasākumu ieviešanu un atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu ēkās visā ES; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā enerģētikas nozares un būvniecības nozares sinerģijas, lai panāktu klimatneitralitāti; uzsver, ka esošā ēku fonda renovācija papildinās enerģijas ražošanas dekarbonizāciju;

| 19. | atzīst līdz šim panākto progresu ES energotirgu integrācijā ar Enerģētikas kopienas līgumslēdzēju pušu tirgiem; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sadarbību atjaunojamo energoresursu jomā; uzsver nepieciešamību stiprināt pārrobežu sadarbības mehānismus gaidāmajā Atjaunojamo energoresursu direktīvas par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu pārskatīšanā; |
| --- | --- |

19.

atzīst līdz šim panākto progresu ES energotirgu integrācijā ar Enerģētikas kopienas līgumslēdzēju pušu tirgiem; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sadarbību atjaunojamo energoresursu jomā; uzsver nepieciešamību stiprināt pārrobežu sadarbības mehānismus gaidāmajā Atjaunojamo energoresursu direktīvas par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu pārskatīšanā;

| 20. | atzinīgi vērtē Eiropas ūdeņraža stratēģijas pieņemšanu; uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir atjaunojamā ūdeņraža piegādes ķēdes izveidei Eiropā, lai veicinātu pirmatklājēja priekšrocības, rūpniecības konkurētspēju un energoapgādes drošību; ir pārliecināts, ka atjaunojamais un mazoglekļa ūdeņradis var palīdzēt samazināt pastāvīgās emisijas, piemēram, no rūpnieciskiem procesiem un smagā transporta, kur tieša elektrifikācija varētu būt ierobežota zemas rentabilitātes vai tehnisku, sociālu un vides apsvērumu dēļ; atgādina, ka ir jāpaātrina esošās ūdeņraža ražošanas dekarbonizācija; atbalsta svarīgu projektu visas Eiropas interesēs uzsākšanu ūdeņraža jomā; aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu gāzveida pārvadātāju klasifikācijas un sertifikācijas sistēmu, pamatojoties uz pilna dzīves cikla SEG emisiju ietaupījuma un ilgtspējas kritērijiem saskaņā ar pieeju, kas izklāstīta Atjaunojamo energoresursu direktīvā par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu; uzsver, ka šāda klasifikācija ir ārkārtīgi svarīga tirgus dalībniekiem, iestādēm un patērētājiem; uzsver, ka ir jāizstrādā stabils satvars un atbilstīgs pamatscenārijs, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota pietiekama papildu atjaunojamo energoresursu ražošanas jauda proporcionāli vajadzībām pēc atjaunojamā ūdeņraža; aicina Komisiju turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos ņemt vērā šo vajadzību daudzveidību; aicina Komisiju garantēt godīgu un efektīvu konkurenci starp ūdeņradi, kas importēts no starptautiskajiem partneriem, un ūdeņradi, kas tiek ražots ES; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Eiropas ūdeņraža stratēģijas pieņemšanu; uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir atjaunojamā ūdeņraža piegādes ķēdes izveidei Eiropā, lai veicinātu pirmatklājēja priekšrocības, rūpniecības konkurētspēju un energoapgādes drošību; ir pārliecināts, ka atjaunojamais un mazoglekļa ūdeņradis var palīdzēt samazināt pastāvīgās emisijas, piemēram, no rūpnieciskiem procesiem un smagā transporta, kur tieša elektrifikācija varētu būt ierobežota zemas rentabilitātes vai tehnisku, sociālu un vides apsvērumu dēļ; atgādina, ka ir jāpaātrina esošās ūdeņraža ražošanas dekarbonizācija; atbalsta svarīgu projektu visas Eiropas interesēs uzsākšanu ūdeņraža jomā; aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu gāzveida pārvadātāju klasifikācijas un sertifikācijas sistēmu, pamatojoties uz pilna dzīves cikla SEG emisiju ietaupījuma un ilgtspējas kritērijiem saskaņā ar pieeju, kas izklāstīta Atjaunojamo energoresursu direktīvā par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu; uzsver, ka šāda klasifikācija ir ārkārtīgi svarīga tirgus dalībniekiem, iestādēm un patērētājiem; uzsver, ka ir jāizstrādā stabils satvars un atbilstīgs pamatscenārijs, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota pietiekama papildu atjaunojamo energoresursu ražošanas jauda proporcionāli vajadzībām pēc atjaunojamā ūdeņraža; aicina Komisiju turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos ņemt vērā šo vajadzību daudzveidību; aicina Komisiju garantēt godīgu un efektīvu konkurenci starp ūdeņradi, kas importēts no starptautiskajiem partneriem, un ūdeņradi, kas tiek ražots ES;

| 21. | uzsver, ka oglekļa uztveršana, izmantošana un uzglabāšana (CCS/U), kas ir videi droša, var būt nozīmīgs elements, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus; atbalsta integrētu politikas kontekstu, kurš stimulētu videi drošu CCS/U veidu izmantošanu, ar ko var panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju neto samazinājumu, lai smago rūpniecību padarītu klimatneitrālu gadījumos, kad nav pieejamas tiešas emisiju samazināšanas iespējas; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu sasaukt ikgadēju Eiropas CCUS forumu kā daļu no Industriālā tīras enerģijas foruma, lai turpinātu pētīt iespējas šādu projektu veicināšanai; atgādina, ka par prioritāti jānosaka tiešie emisiju samazinājumi un darbības, kas uztur un uzlabo ES dabiskos piesaistītājus un rezervuārus, piemēram, izmantojot ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka oglekļa uztveršana, izmantošana un uzglabāšana (CCS/U

CCS/U

CCUS

| 22. | uzsver, ka transports var ievērojami veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt labvēlīgu politikas satvaru un vērienīgus mērķus, kuru pamatā ir tehnoloģiju neitralitātes princips, attiecībā uz tehnoloģijām, kas nepieciešamas klimatneitralitātes sasniegšanai, taisnīgai, cenas ziņā pieejamai un līdzsvarotai pārejai uz visu pasažieru un kravas transporta veidu, tostarp publisko transportlīdzekļu un tīklu, autotransporta, jūras, iekšzemes ūdeņu, dzelzceļa un gaisa transporta, dekarbonizācijas panākšanu, galvenokārt izmantojot elektrifikāciju, un, ja tas nav iespējams, ilgtspējīgi ražotu degvielu; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par nodomu izveidot vienu miljonu elektrisko transportlīdzekļu uzlādes staciju, pārskatot Direktīvu 2014/94/ES; aicina Komisiju stimulēt automobiļu ražotājus paredzēt iespēju veikt uzlādi virzienā no transportlīdzekļiem uz tīklu; uzsver nepieciešamību pielāgot elektrifikācijas tīklus un infrastruktūru alternatīvajām degvielām Eiropas transportlīdzekļu parka vajadzībām, kā arī atbalstīt citus viegli izmantojamus risinājumus, jo īpaši transporta mezglos; uzsver iekšējās sadarbības potenciālu pārrobežu transporta dekarbonizācijas jomā; šajā sakarā uzsver Transporta kopienas un Komisijas izšķirošo lomu, lai veidotu sinerģijas ar kaimiņvalstīm un paātrinātu ES transporta emisiju standartu pārnešanu; uzsver sabiedriskā transporta nozīmi enerģijas pieprasījuma samazināšanā un nepieciešamību attīstīt un paplašināt dekarbonizētu sabiedrisko transportu gan pilsētās, gan laukos; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka transports var ievērojami veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt labvēlīgu politikas satvaru un vērienīgus mērķus, kuru pamatā ir tehnoloģiju neitralitātes princips, attiecībā uz tehnoloģijām, kas nepieciešamas klimatneitralitātes sasniegšanai, taisnīgai, cenas ziņā pieejamai un līdzsvarotai pārejai uz visu pasažieru un kravas transporta veidu, tostarp publisko transportlīdzekļu un tīklu, autotransporta, jūras, iekšzemes ūdeņu, dzelzceļa un gaisa transporta, dekarbonizācijas panākšanu, galvenokārt izmantojot elektrifikāciju, un, ja tas nav iespējams, ilgtspējīgi ražotu degvielu; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par nodomu izveidot vienu miljonu elektrisko transportlīdzekļu uzlādes staciju, pārskatot Direktīvu 2014/94/ES; aicina Komisiju stimulēt automobiļu ražotājus paredzēt iespēju veikt uzlādi virzienā no transportlīdzekļiem uz tīklu; uzsver nepieciešamību pielāgot elektrifikācijas tīklus un infrastruktūru alternatīvajām degvielām Eiropas transportlīdzekļu parka vajadzībām, kā arī atbalstīt citus viegli izmantojamus risinājumus, jo īpaši transporta mezglos; uzsver iekšējās sadarbības potenciālu pārrobežu transporta dekarbonizācijas jomā; šajā sakarā uzsver Transporta kopienas un Komisijas izšķirošo lomu, lai veidotu sinerģijas ar kaimiņvalstīm un paātrinātu ES transporta emisiju standartu pārnešanu; uzsver sabiedriskā transporta nozīmi enerģijas pieprasījuma samazināšanā un nepieciešamību attīstīt un paplašināt dekarbonizētu sabiedrisko transportu gan pilsētās, gan laukos;

| 23. | uzsver, ka ir nozares, kurās palielinās enerģijas patēriņš, piemēram, transporta nozare, tūrisma nozare un IKT nozare; atbalsta Komisiju nodomu meklēt sinerģijas starp centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes tīkliem un nenovēršamā siltuma pārpalikuma avotiem; atzinīgi vērtē ES digitālajā stratēģijā iekļauto apņemšanos līdz 2030. gadam datu centrus padarīt klimatneitrālus; aicina Komisiju ierosināt rīcības plānu tūrisma nozares līdzdalībai enerģētikas sistēmu integrācijas procesā, cita starpā pievēršoties dzelzceļa tūrisma, videi draudzīgas mobilitātes un e-mobilitātes veicināšanai un cirkulāro energokopienu izveidei ilgtspējīgā tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir nozares, kurās palielinās enerģijas patēriņš, piemēram, transporta nozare, tūrisma nozare un IKT nozare; atbalsta Komisiju nodomu meklēt sinerģijas starp centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes tīkliem un nenovēršamā siltuma pārpalikuma avotiem; atzinīgi vērtē ES digitālajā stratēģijā iekļauto apņemšanos līdz 2030. gadam datu centrus padarīt klimatneitrālus; aicina Komisiju ierosināt rīcības plānu tūrisma nozares līdzdalībai enerģētikas sistēmu integrācijas procesā, cita starpā pievēršoties dzelzceļa tūrisma, videi draudzīgas mobilitātes un e-mobilitātes veicināšanai un cirkulāro energokopienu izveidei ilgtspējīgā tūrisma nozarē;

Energosistēmu līdzsvara nodrošināšana

Energosistēmu līdzsvara nodrošināšana

| 24. | norāda, ka elektrotīklu līdzsvara uzturēšana un pieprasījuma un ražošanas pārvaldīšana kulminācijas brīžos kļūs sarežģītāka, pārejot uz arvien vairāk decentralizētu un atjaunojamu enerģijas veidu kombināciju, un šajā sakarā uzsver pieprasījuma puses reakcijas, uzkrāšanas un viedas enerģijas pārvaldības nozīmi; uzsver, ka virzībai uz decentralizētu enerģijas ražošanu ir daudz priekšrocību: tā var veicināt vietējo energoavotu izmantošanu, palielinot energoapgādes drošību vietējā līmenī, kopienu attīstību un kohēziju, nodrošinot jaunus ienākumu avotus un radot jaunas darbvietas; atgādina, ka dalībvalstis joprojām var brīvi noteikt enerģijas veidu kombināciju, kuras daudzveidība ir būtiska, lai nodrošinātu energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka elektrotīklu līdzsvara uzturēšana un pieprasījuma un ražošanas pārvaldīšana kulminācijas brīžos kļūs sarežģītāka, pārejot uz arvien vairāk decentralizētu un atjaunojamu enerģijas veidu kombināciju, un šajā sakarā uzsver pieprasījuma puses reakcijas, uzkrāšanas un viedas enerģijas pārvaldības nozīmi; uzsver, ka virzībai uz decentralizētu enerģijas ražošanu ir daudz priekšrocību: tā var veicināt vietējo energoavotu izmantošanu, palielinot energoapgādes drošību vietējā līmenī, kopienu attīstību un kohēziju, nodrošinot jaunus ienākumu avotus un radot jaunas darbvietas; atgādina, ka dalībvalstis joprojām var brīvi noteikt enerģijas veidu kombināciju, kuras daudzveidība ir būtiska, lai nodrošinātu energoapgādes drošību;

| 25. | uzsver, ka starpsavienojumi ir svarīgāki nekā jebkad agrāk, lai nodrošinātu atjaunojamās enerģijas transportēšanu uz teritorijām, kurās pieprasījums būs vislielākais, un līdzsvarotu energosistēmu kopumā; uzsver nepieciešamību maksimāli palielināt elektroenerģijas tirdzniecību un īstenot pienākumu izmantot vismaz 70 % no pašreizējās starpsavienojumu jaudas, kā noteikts Regulas (ES) 2019/943 16. panta 8. punktā; uzsver, ka Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāievieš efektīvi pasākumi, lai novērstu atkrastes savienojumu trūkumu, ņemot vērā atkrastes enerģijas pieaugošo nozīmi integrētā energosistēmā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka starpsavienojumi ir svarīgāki nekā jebkad agrāk, lai nodrošinātu atjaunojamās enerģijas transportēšanu uz teritorijām, kurās pieprasījums būs vislielākais, un līdzsvarotu energosistēmu kopumā; uzsver nepieciešamību maksimāli palielināt elektroenerģijas tirdzniecību un īstenot pienākumu izmantot vismaz 70 % no pašreizējās starpsavienojumu jaudas, kā noteikts Regulas (ES) 2019/943 16. panta 8. punktā; uzsver, ka Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāievieš efektīvi pasākumi, lai novērstu atkrastes savienojumu trūkumu, ņemot vērā atkrastes enerģijas pieaugošo nozīmi integrētā energosistēmā;

| 26. | norāda, ka vairākas dalībvalstis līdz 2020. gadam vēl nav sasniegušas savu 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu palielināt 2030. gada elektroenerģijas starpsavienojumu mērķrādītāju līdz 15 %, ja tas labāk atbalstīs valstu investīcijas, izmantojot kopīgu interešu projektu sarakstu; mudina Komisiju atsākt darbu, ko veic ekspertu grupa starpsavienojumu mērķu jomā; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka vairākas dalībvalstis līdz 2020. gadam vēl nav sasniegušas savu 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu palielināt 2030. gada elektroenerģijas starpsavienojumu mērķrādītāju līdz 15 %, ja tas labāk atbalstīs valstu investīcijas, izmantojot kopīgu interešu projektu sarakstu; mudina Komisiju atsākt darbu, ko veic ekspertu grupa starpsavienojumu mērķu jomā;

| 27. | norāda, ka elektrotīkla infrastruktūra būtu vēl vairāk jāuzlabo, izmantojot digitalizāciju un automatizāciju, lai nodrošinātu sistēmas elastību un izmantotu sinerģijas ar citiem energonesējiem; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Enerģētikas digitalizācijas rīcības plānu, lai izveidotu konkurētspējīgu digitālo energopakalpojumu tirgu, kas nodrošina datu privātumu, suverenitāti un atbalsta investīcijas digitālajā enerģētikas infrastruktūrā; uzsver, ka viedie tīkli ļaus arvien vairāk izplatīt decentralizētu un elastīgu atjaunojamo enerģiju, kā arī izveidot savstarpēji cieši savienotu elektroenerģijas sistēmu; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka elektrotīkla infrastruktūra būtu vēl vairāk jāuzlabo, izmantojot digitalizāciju un automatizāciju, lai nodrošinātu sistēmas elastību un izmantotu sinerģijas ar citiem energonesējiem; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Enerģētikas digitalizācijas rīcības plānu, lai izveidotu konkurētspējīgu digitālo energopakalpojumu tirgu, kas nodrošina datu privātumu, suverenitāti un atbalsta investīcijas digitālajā enerģētikas infrastruktūrā; uzsver, ka viedie tīkli ļaus arvien vairāk izplatīt decentralizētu un elastīgu atjaunojamo enerģiju, kā arī izveidot savstarpēji cieši savienotu elektroenerģijas sistēmu;

| 28. | atgādina, ka Eiropas enerģijas uzkrāšanas jauda ir būtisks elastīguma un energoapgādes drošības avots; uzsver nepieciešamību samazināt regulatīvos šķēršļus uzglabāšanas iekārtu uzstādīšanai; aicina Komisiju gaidāmajā Direktīvas 2003/96/EK pārskatīšanā izvērtēt, kā samazināt enerģijas pārveides un enerģijas uzglabāšanas nodokļu un nodevu izmaksas un novērst potenciālo dubulto nodokļu uzlikšanu uzglabāšanas projektiem; atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt pilnīgu sadarbspēju starp dažādām transporta un uzglabāšanas sistēmām, tostarp tām, kurām ir pārrobežu nozīme un kuras ir savienotas ar trešām valstīm; mudina Komisiju pārskatīt minēto direktīvu, vienlaikus izvairoties no nepamatotiem tirgus izkropļojumiem uz citu energoavotu rēķina un negatīvas ietekmes uz patērētājiem; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka Eiropas enerģijas uzkrāšanas jauda ir būtisks elastīguma un energoapgādes drošības avots; uzsver nepieciešamību samazināt regulatīvos šķēršļus uzglabāšanas iekārtu uzstādīšanai; aicina Komisiju gaidāmajā Direktīvas 2003/96/EK pārskatīšanā izvērtēt, kā samazināt enerģijas pārveides un enerģijas uzglabāšanas nodokļu un nodevu izmaksas un novērst potenciālo dubulto nodokļu uzlikšanu uzglabāšanas projektiem; atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt pilnīgu sadarbspēju starp dažādām transporta un uzglabāšanas sistēmām, tostarp tām, kurām ir pārrobežu nozīme un kuras ir savienotas ar trešām valstīm; mudina Komisiju pārskatīt minēto direktīvu, vienlaikus izvairoties no nepamatotiem tirgus izkropļojumiem uz citu energoavotu rēķina un negatīvas ietekmes uz patērētājiem;

| 29. | aicina dalībvalstis uzlabot kapitāla pieejamību visiem enerģijas uzkrāšanas projektiem, īpašu uzmanību pievēršot esošās infrastruktūras modernizācijai; aicina Komisiju nākamajā kopīgu interešu projektu sarakstā un pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai pārskatīšanā vēl vairāk ņemt vērā nepieciešamību ieviest uzglabāšanas infrastruktūru; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis uzlabot kapitāla pieejamību visiem enerģijas uzkrāšanas projektiem, īpašu uzmanību pievēršot esošās infrastruktūras modernizācijai; aicina Komisiju nākamajā kopīgu interešu projektu sarakstā un pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai pārskatīšanā vēl vairāk ņemt vērā nepieciešamību ieviest uzglabāšanas infrastruktūru;

| 30. | ar bažām norāda uz ES lielo atkarību no litija jonu bateriju importa; tādēļ atzinīgi vērtē Stratēģiskajā rīcības plānā akumulatoru jomā (24) noteikto pieeju, jo īpaši izejvielu avotu dažādošanu, retzemju metālu alternatīvu izstrādi, pilnīgu ES tirdzniecības politikas izmantošanu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un drošu piegādi, un cirkularitātes stimulu izstrādi, kā arī Eiropas Akumulatoru alianses izveidi; |
| --- | --- |

30.

ar bažām norāda uz ES lielo atkarību no litija jonu bateriju importa; tādēļ atzinīgi vērtē Stratēģiskajā rīcības plānā akumulatoru jomā (24

| 31. | atgādina, ka tehnoloģijām, kas paredz elektroenerģijas pārveidošanu citos energoresursos (“Power-to-X”), var būt papildinoša nozīme tīklu balansēšanā, lai pārvarētu infrastruktūras sastrēgumus, transportētu enerģiju un nodrošinātu elastīgumu un siltuma un elektroenerģijas sezonālo uzglabāšanu, jo tās ir viegli integrēt esošajā infrastruktūrā; ir pārliecināts, ka šīs tehnoloģijas palīdzēs integrēt arvien pieaugošo atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru; norāda, ka ir jāattīsta ūdeņraža uzglabāšanas jauda; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka tehnoloģijām, kas paredz elektroenerģijas pārveidošanu citos energoresursos (“Power-to-X”

| 32. | atgādina par lielo nozīmi, kāda ir starpsavienojumiem un sadarbībai starp tīkla operatoriem; atzinīgi vērtē reģionālo koordinācijas centru izveidi, piemērojot Regulu (ES) 2019/943; uzskata, ka PSO tīklu turpmākajā plānošanā būtu jāpiemēro integrēta starpnozaru pieeja, kā arī atbilstība klimata un enerģētikas mērķiem un nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem; |
| --- | --- |

32.

atgādina par lielo nozīmi, kāda ir starpsavienojumiem un sadarbībai starp tīkla operatoriem; atzinīgi vērtē reģionālo koordinācijas centru izveidi, piemērojot Regulu (ES) 2019/943; uzskata, ka PSO tīklu turpmākajā plānošanā būtu jāpiemēro integrēta starpnozaru pieeja, kā arī atbilstība klimata un enerģētikas mērķiem un nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem;

| 33. | uzsver priekšrocības, ko sniedz daudzvirzienu sistēma, kurā patērētājiem ir aktīva loma energoapgādē; atgādina, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visiem iedzīvotājiem būtu tiesības ražot, patērēt un uzglabāt savu enerģiju individuāli vai kā kopienai, un šajā sakarā uzsver elastības iespēju nozīmi pārejā no tādas energosistēmas, kas balstīta uz piedāvājumu, uz pieprasījuma virzītu sistēmu, ļaujot aktīviem patērētājiem reaģēt uz pieprasījumu, izmantojot digitālus risinājumus, kas pilnībā atbilst Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (25); aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt veidus, kā vēl vairāk stimulēt pieprasījuma puses elastīguma Eiropas tirgus attīstību, cita starpā izmantojot kopējus galapatēriņa elastīguma standartus, novērtējot potenciālos ieguvumus un ietekmi uz energosistēmas izmaksām; atzinīgi vērtē elastīgas integrētas energosistēmas, kuru mērķis ir optimizēt centralizētās siltumapgādes/dzesēšanas nozari, kā arī efektīvas un elastīgas augstas efektivitātes koģenerācijas izmantošanu, kas veicina elektrotīkla līdzsvarošanu, atjaunojamo energoresursu rentablu izmantošanu un atlikumsiltuma integrāciju vietējā/reģionālā līmenī; prasa ātri īstenot Direktīvu (ES) 2019/944 un tās noteikumus par pieprasījumreakciju; |
| --- | --- |

33.

uzsver priekšrocības, ko sniedz daudzvirzienu sistēma, kurā patērētājiem ir aktīva loma energoapgādē; atgādina, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visiem iedzīvotājiem būtu tiesības ražot, patērēt un uzglabāt savu enerģiju individuāli vai kā kopienai, un šajā sakarā uzsver elastības iespēju nozīmi pārejā no tādas energosistēmas, kas balstīta uz piedāvājumu, uz pieprasījuma virzītu sistēmu, ļaujot aktīviem patērētājiem reaģēt uz pieprasījumu, izmantojot digitālus risinājumus, kas pilnībā atbilst Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (25

| 34. | uzsver to, kāda loma var būt elektromobilitātei kā enerģētikas un transporta nozaru viedas integrācijas veidam, atraisot elastīguma iespējas; uzsver, ka transporta nozares elektrifikācija var palielināt Savienības stratēģisko autonomiju enerģētikas jomā, samazinot vajadzību pēc importētiem fosilajiem kurināmajiem; uzsver uzglabāšanas un elastības potenciālu, kas piemīt “transportlīdzekļa–tīkla” tehnoloģiju ieviešanai, un norāda, ka tam būs nepieciešama energosistēmu un elektrotransportlīdzekļu sadarbspēja; |
| --- | --- |

34.

uzsver to, kāda loma var būt elektromobilitātei kā enerģētikas un transporta nozaru viedas integrācijas veidam, atraisot elastīguma iespējas; uzsver, ka transporta nozares elektrifikācija var palielināt Savienības stratēģisko autonomiju enerģētikas jomā, samazinot vajadzību pēc importētiem fosilajiem kurināmajiem; uzsver uzglabāšanas un elastības potenciālu, kas piemīt “transportlīdzekļa–tīkla” tehnoloģiju ieviešanai, un norāda, ka tam būs nepieciešama energosistēmu un elektrotransportlīdzekļu sadarbspēja;

| 35. | atgādina, cik svarīgi ir novērst kiberdrošības riskus enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu energosistēmu noturību; uzsver, ka arvien lielāks skaits savienotu produktu, piemēram, apkures ierīču, elektrisko transportlīdzekļu un viedo skaitītāju, var palielināt kiberdrošības uzbrukumu risku elektrosistēmai; mudina Komisiju ātri novērst kiberdrošības riskus, elektrotīkla kiberdrošības kodeksa kontekstā nosakot augsta līmeņa kiberdrošības aizsardzību savienotiem produktiem; |
| --- | --- |

35.

atgādina, cik svarīgi ir novērst kiberdrošības riskus enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu energosistēmu noturību; uzsver, ka arvien lielāks skaits savienotu produktu, piemēram, apkures ierīču, elektrisko transportlīdzekļu un viedo skaitītāju, var palielināt kiberdrošības uzbrukumu risku elektrosistēmai; mudina Komisiju ātri novērst kiberdrošības riskus, elektrotīkla kiberdrošības kodeksa kontekstā nosakot augsta līmeņa kiberdrošības aizsardzību savienotiem produktiem;

| 36. | uzsver, ka atjaunojamo energoresursu, decentralizētākas un integrētākas energosistēmas nodrošināšanai ir vajadzīga labāka enerģijas pieprasījuma prognozēšana un dažādu energonesēju piedāvājuma un uzkrāšanas saskaņošana reāllaikā; šajā sakarā uzsver digitalizācijas izšķirošo lomu statistikas un meteoroloģisko datu apstrādē; aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt digitālo energotehnoloģiju iekšējo tirgu, vienlaikus aizsargājot patērētāju privātumu un personas datus; mudina dalībvalstis pieņemt pārdomātas gatavības rādītāju, kas izstrādāts kā daļa no Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (26), lai izmantotu pieprasījuma puses elastīguma potenciālu ēku līmenī; uzsver, ka tam būs nepieciešami vienotāki datu apmaiņas standarti; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pieņemt rīcības plānu enerģētikas digitalizācijai, lai veicinātu ES vadošo lomu tehnoloģiju jomā un nodrošinātu integrētāku energosistēmu ar gudriem risinājumiem konkrētās nozarēs (piemēram, viedie tīkli, efektīvāks un drošāks transports un enerģijas ietaupījums ēkās), uzlabojot finansējumu 2021.–2027. gada periodam; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka atjaunojamo energoresursu, decentralizētākas un integrētākas energosistēmas nodrošināšanai ir vajadzīga labāka enerģijas pieprasījuma prognozēšana un dažādu energonesēju piedāvājuma un uzkrāšanas saskaņošana reāllaikā; šajā sakarā uzsver digitalizācijas izšķirošo lomu statistikas un meteoroloģisko datu apstrādē; aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt digitālo energotehnoloģiju iekšējo tirgu, vienlaikus aizsargājot patērētāju privātumu un personas datus; mudina dalībvalstis pieņemt pārdomātas gatavības rādītāju, kas izstrādāts kā daļa no Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (26

| 37. | atgādina Energoregulatoru sadarbības aģentūras būtisko lomu energosistēmas integrācijā un ES enerģētikas tiesību aktu īstenošanā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka aģentūrai ir pietiekami līdzekļi tās uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

37.

atgādina Energoregulatoru sadarbības aģentūras būtisko lomu energosistēmas integrācijā un ES enerģētikas tiesību aktu īstenošanā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka aģentūrai ir pietiekami līdzekļi tās uzdevumu veikšanai;

Enerģijas pieejamības un cenu pieejamības visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošināšana

Enerģijas pieejamības un cenu pieejamības visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošināšana

| 38. | atgādina, ka Savienības darbības pirmais mērķis enerģētikas jomā ir nodrošināt tirgus pienācīgu darbību, ņemot vērā vajadzību saglabāt un uzlabot vidi; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu enerģijas tirgu labu darbību, nodrošinātu iekšējā enerģijas tirgus acquis, tostarp tīras enerģijas paketes, pilnīgu īstenošanu, lai patērētāju tiesības gāzes un centralizētās siltumapgādes sektoros saskaņotu ar elektroenerģijas patērētāju tiesībām un palīdzētu tiem dot savu devumu ekonomikas dekarbonizācijā; uzsver, ka ir svarīgi orientēt patērētājus uz visenergoefektīvāko un rentablāko dekarbonizācijas risinājumu, pamatojoties uz cenām, kas pienācīgi atspoguļo visas izmantotā energonesēja izmaksas; atzinīgi vērtē iniciatīvu pārskatīt Direktīvu 2003/96/EK un pārveidot to par instrumentu, ar ko nodokļu politiku saskaņo ar enerģētikas un klimata mērķiem 2030. un 2050. gadam; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā direktīvā integrēt klimata mērķus; uzsver, ka ir jāpārskata tās darbības joma un jādiferencē fosilās gāzes, mazoglekļa gāzes un atjaunojamo energoresursu gāzes, lai stimulētu ilgtspējīgu alternatīvu izstrādi; aicina dalībvalstis atcelt nepamatotus nodokļus un nodevas, lai nodrošinātu nodokļu saskaņošanu, veicinātu tīras inovatīvas tehnoloģijas un nodrošinātu konkurētspējīgas enerģijas izmaksas Eiropā; aicina dalībvalstis strādāt pie tā, lai pakāpeniski atceltu tiešas un netiešas fosilā kurināmā subsīdijas; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka Savienības darbības pirmais mērķis enerģētikas jomā ir nodrošināt tirgus pienācīgu darbību, ņemot vērā vajadzību saglabāt un uzlabot vidi; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu enerģijas tirgu labu darbību, nodrošinātu iekšējā enerģijas tirgus acquis

| 39. | piekrīt Komisijas analīzei par vajadzību turpināt darbu pie fosilā kurināmā subsīdiju pakāpeniskas atcelšanas, vajadzību sniegt konsekventākus cenu signālus enerģētikas nozarēs un dalībvalstīs, saskaņotības trūkumu attiecībā uz augstajām ar enerģiju nesaistītajām maksām un nodevām, ko sedz elektroenerģijas patērētāji, un to, ka ārējās izmaksas netiek internalizētas; mudina Komisiju un dalībvalstis novērst zināmās problēmas, izmantojot efektīvus regulatīvos pasākumus; |
| --- | --- |

39.

piekrīt Komisijas analīzei par vajadzību turpināt darbu pie fosilā kurināmā subsīdiju pakāpeniskas atcelšanas, vajadzību sniegt konsekventākus cenu signālus enerģētikas nozarēs un dalībvalstīs, saskaņotības trūkumu attiecībā uz augstajām ar enerģiju nesaistītajām maksām un nodevām, ko sedz elektroenerģijas patērētāji, un to, ka ārējās izmaksas netiek internalizētas; mudina Komisiju un dalībvalstis novērst zināmās problēmas, izmantojot efektīvus regulatīvos pasākumus;

| 40. | uzskata, ka enerģijas patērētāji ir jāmudina uz lielāku aktivitāti; atzinīgi vērtē to, ka ir stājušies spēkā jaunie noteikumi, kas izklāstīti Direktīvā (ES) 2019/944 un kas ļauj aktīviem patērētājiem pilnībā piedalīties tirgū un gūt labumu no savas darbības; aicina Komisiju izvērtēt atlikušos šķēršļus, kas kavē atjaunojamās enerģijas pašpatēriņa un atjaunojamās enerģijas kopienu attīstību, jo īpaši mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem vai mazaizsargātās mājsaimniecībās un attiecībā uz rūpnieciskiem patērētājiem; prasa plānotās patērētāju informēšanas kampaņas ietvaros nodrošināt pārredzamu informāciju par enerģijas izvēles ietekmi uz klimatu; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka enerģijas patērētāji ir jāmudina uz lielāku aktivitāti; atzinīgi vērtē to, ka ir stājušies spēkā jaunie noteikumi, kas izklāstīti Direktīvā (ES) 2019/944 un kas ļauj aktīviem patērētājiem pilnībā piedalīties tirgū un gūt labumu no savas darbības; aicina Komisiju izvērtēt atlikušos šķēršļus, kas kavē atjaunojamās enerģijas pašpatēriņa un atjaunojamās enerģijas kopienu attīstību, jo īpaši mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem vai mazaizsargātās mājsaimniecībās un attiecībā uz rūpnieciskiem patērētājiem; prasa plānotās patērētāju informēšanas kampaņas ietvaros nodrošināt pārredzamu informāciju par enerģijas izvēles ietekmi uz klimatu;

| 41. | uzsver patērētāju tiesību nostiprināšanas potenciālu integrētajās atjaunojamās enerģijas sistēmās, kas ražo, patērē, uzkrāj un pārdod enerģiju; uzskata, ka tas arī sniedz iespējas atjaunojamo energoresursu energokopienām uzlabot energoefektivitāti mājsaimniecību līmenī un palīdz apkarot enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

41.

uzsver patērētāju tiesību nostiprināšanas potenciālu integrētajās atjaunojamās enerģijas sistēmās, kas ražo, patērē, uzkrāj un pārdod enerģiju; uzskata, ka tas arī sniedz iespējas atjaunojamo energoresursu energokopienām uzlabot energoefektivitāti mājsaimniecību līmenī un palīdz apkarot enerģētisko nabadzību;

| 42. | atkārtoti apstiprina lielo potenciālu, kāds ir enerģētikas kopienām un mikrotīkliem, lai uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgākai enerģijai, jo īpaši izolētos, salu un tālākos reģionos; uzsver vajadzību nodrošināt šo teritoriju integrāciju Eiropas enerģētikas tīklos un izstrādāt projektus, ar ko salas vai salu grupas padara pašpietiekamas atjaunojamo energoresursu ziņā, piemēram, kā tas tika paveikts “Apvārsnis 2020”Tilos projektā; |
| --- | --- |

42.

atkārtoti apstiprina lielo potenciālu, kāds ir enerģētikas kopienām un mikrotīkliem, lai uzlabotu piekļuvi ilgtspējīgākai enerģijai, jo īpaši izolētos, salu un tālākos reģionos; uzsver vajadzību nodrošināt šo teritoriju integrāciju Eiropas enerģētikas tīklos un izstrādāt projektus, ar ko salas vai salu grupas padara pašpietiekamas atjaunojamo energoresursu ziņā, piemēram, kā tas tika paveikts “Apvārsnis 2020”Tilos

| 43. | aicina Komisiju ierosināt noteikumus, kas ļautu iedzīvotāju energokopienām vairāk iesaistīties energosistēmu integrācijā, piemēram, izmantojot pieslēgumu siltumtīkliem, elektromobilitātes uzlādi, uzkrāšanu vai pieprasījumreakcijas ierīces līdztekus atjaunojamās enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju ierosināt noteikumus, kas ļautu iedzīvotāju energokopienām vairāk iesaistīties energosistēmu integrācijā, piemēram, izmantojot pieslēgumu siltumtīkliem, elektromobilitātes uzlādi, uzkrāšanu vai pieprasījumreakcijas ierīces līdztekus atjaunojamās enerģijas ražošanai;

Eiropas vadošās lomas nodrošināšana ilgtspējīgu un atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju jomā

Eiropas vadošās lomas nodrošināšana ilgtspējīgu un atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju jomā

| 44. | atgādina, ka viens no enerģētikas savienības mērķiem ir samazināt mūsu atkarību no importa un nodrošināt piegādes drošību un tehnoloģisko neatkarību; prasa ES mācīties no pašreizējās ekonomikas krīzes un censties panākt lielāku autonomiju stratēģiskās vērtības ķēdēs; uzskata, ka sinerģiju radīšana var palīdzēt sasniegt šo mērķi; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka viens no enerģētikas savienības mērķiem ir samazināt mūsu atkarību no importa un nodrošināt piegādes drošību un tehnoloģisko neatkarību; prasa ES mācīties no pašreizējās ekonomikas krīzes un censties panākt lielāku autonomiju stratēģiskās vērtības ķēdēs; uzskata, ka sinerģiju radīšana var palīdzēt sasniegt šo mērķi;

| 45. | uzsver, cik svarīgi ir paplašināt Eiropas tehnoloģiju konkurētspēju, lai stiprinātu Savienības autonomiju stratēģiski svarīgajā enerģētikas nozarē; aicina Komisiju atbalstīt pētniecību un inovāciju, izmantojot dažādus strukturālos un nozaru fondus; atgādina par Savienības vadošo lomu pasaulē emisiju mērīšanas satelītu tehnoloģiju jomā un jo īpaši Copernicus atmosfēras monitoringa pakalpojumu jomā; atgādina par Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centra zinātību laikapstākļu prognozēšanā un tādējādi enerģijas pieprasījuma svārstību prognozēšanā; aicina Komisiju apsvērt iespēju turpināt atbalstīt tehnoloģijas, kas veicinās klimatnoturīgu un integrētu enerģētikas sistēmu, tostarp jomās, kurās Eiropai ir vadošā loma pasaulē un vietējās vērtību ķēdes; |
| --- | --- |

45.

uzsver, cik svarīgi ir paplašināt Eiropas tehnoloģiju konkurētspēju, lai stiprinātu Savienības autonomiju stratēģiski svarīgajā enerģētikas nozarē; aicina Komisiju atbalstīt pētniecību un inovāciju, izmantojot dažādus strukturālos un nozaru fondus; atgādina par Savienības vadošo lomu pasaulē emisiju mērīšanas satelītu tehnoloģiju jomā un jo īpaši Copernicus

| 46. | ar bažām norāda, ka 2020. gada ziņojuma par Enerģētikas savienības stāvokli secinājumos ir uzsvērta pētniecības un inovācijas investīciju samazināšanās tīras enerģijas tehnoloģiju jomā; atkārtoti uzsver, ka izšķiroša nozīme ir ES atbalstam pētniecībai un inovācijai, jo īpaši revolucionārai inovācijai; atzinīgi vērtē pētniecībai paredzēto budžeta palielinājumu programmā “Apvārsnis Eiropa” un Eiropas Pētniecības telpas izveidi; |
| --- | --- |

46.

ar bažām norāda, ka 2020. gada ziņojuma par Enerģētikas savienības stāvokli secinājumos ir uzsvērta pētniecības un inovācijas investīciju samazināšanās tīras enerģijas tehnoloģiju jomā; atkārtoti uzsver, ka izšķiroša nozīme ir ES atbalstam pētniecībai un inovācijai, jo īpaši revolucionārai inovācijai; atzinīgi vērtē pētniecībai paredzēto budžeta palielinājumu programmā “Apvārsnis Eiropa” un Eiropas Pētniecības telpas izveidi;

| 47. | uzsver, ka ir vajadzīga taisnīga pārkārtošanās, un aicina Komisiju un dalībvalstis visos attiecīgajos tiesību aktu priekšlikumos pievērsties strukturālajām izmaiņām enerģētikas nozarē, lai palīdzētu atvieglot pāreju uz klimatneitralitāti; atkārtoti norāda uz jaunajā zaļajā kursā pausto solījumu nevienu neatstāt novārtā; šajā sakarā norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi pārveidot darba ņēmēju prasmes tajās nozarēs, kurām pastāv risks izzust zaļā pārkārtošanās rezultātā; uzsver to, cik vērtīga ir labi iedibinātā Eiropas pieredze energosistēmas integrācijas jomā, un aicina dalībvalstis novērtēt šo pieredzi un palīdzēt to nodot no fosilās enerģijas nozares klimatneitrālu nozaru integrētai energosistēmai; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka ir vajadzīga taisnīga pārkārtošanās, un aicina Komisiju un dalībvalstis visos attiecīgajos tiesību aktu priekšlikumos pievērsties strukturālajām izmaiņām enerģētikas nozarē, lai palīdzētu atvieglot pāreju uz klimatneitralitāti; atkārtoti norāda uz jaunajā zaļajā kursā pausto solījumu nevienu neatstāt novārtā; šajā sakarā norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi pārveidot darba ņēmēju prasmes tajās nozarēs, kurām pastāv risks izzust zaļā pārkārtošanās rezultātā; uzsver to, cik vērtīga ir labi iedibinātā Eiropas pieredze energosistēmas integrācijas jomā, un aicina dalībvalstis novērtēt šo pieredzi un palīdzēt to nodot no fosilās enerģijas nozares klimatneitrālu nozaru integrētai energosistēmai;

| 48. | uzsver šādas revolucionāras procesu inovācijas un tehnoloģijas, kas vēl vairāk jāstiprina aprites ekonomikas perspektīvā un efektīvā nozaru integrācijas stratēģijā:






  a) | augstas efektivitātes un uz atjaunojamā ūdeņraža izmantošanas balstīta tērauda ražošana, apvienojot tērauda reciklēšanu un pastāvīgu dzelzs veidnes ražošanu, |
| --- | --- | --- |

48.

uzsver šādas revolucionāras procesu inovācijas un tehnoloģijas, kas vēl vairāk jāstiprina aprites ekonomikas perspektīvā un efektīvā nozaru integrācijas stratēģijā:

a)

augstas efektivitātes un uz atjaunojamā ūdeņraža izmantošanas balstīta tērauda ražošana, apvienojot tērauda reciklēšanu un pastāvīgu dzelzs veidnes ražošanu,

| b) | centralizēta siltumapgāde, izmantojot liekā siltuma transportēšanu pazemē, |
| --- | --- |

b)

centralizēta siltumapgāde, izmantojot liekā siltuma transportēšanu pazemē,

| c) | vieda tarifikācija un modālā pāreja transporta nozarē, |
| --- | --- |

c)

vieda tarifikācija un modālā pāreja transporta nozarē,

| d) | naftas ķīmijas un agroķīmisko produktu un ar tiem saistīto procesu ilgtspējīga aizstāšana, |
| --- | --- |

d)

naftas ķīmijas un agroķīmisko produktu un ar tiem saistīto procesu ilgtspējīga aizstāšana,

| e) | jaunas paaudzes akumulatoru ražošana un pārstrāde, |
| --- | --- |

e)

jaunas paaudzes akumulatoru ražošana un pārstrāde,

| f) | datu centriem paredzētas iegremdēšanas šķidrumā tehnoloģijas, kas būtiski samazina enerģijas vajadzības un lieko siltumu; |
| --- | --- |

f)

datu centriem paredzētas iegremdēšanas šķidrumā tehnoloģijas, kas būtiski samazina enerģijas vajadzības un lieko siltumu;

| 49. | atzinīgi vērtē iniciatīvas stratēģisko vērtības ķēžu jomā; prasa atzīt atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas par stratēģisku vērtības ķēdi un izveidot aliansi, lai atbalstītu centienus šo tehnoloģiju izvēršanā, kā arī izveidot iniciatīvu procesa un energoefektivitātes uzlabošanai; aicina Komisiju nodrošināt pārredzamu pārvaldību visās aliansēs, tostarp ar MVU, pilsoniskās sabiedrības, nevalstisko organizāciju un neatkarīgo ekspertu līdzdalību, vienlaikus garantējot ģeogrāfisko daudzveidību; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē iniciatīvas stratēģisko vērtības ķēžu jomā; prasa atzīt atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas par stratēģisku vērtības ķēdi un izveidot aliansi, lai atbalstītu centienus šo tehnoloģiju izvēršanā, kā arī izveidot iniciatīvu procesa un energoefektivitātes uzlabošanai; aicina Komisiju nodrošināt pārredzamu pārvaldību visās aliansēs, tostarp ar MVU, pilsoniskās sabiedrības, nevalstisko organizāciju un neatkarīgo ekspertu līdzdalību, vienlaikus garantējot ģeogrāfisko daudzveidību;

o

o o

| 50. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

1

(2)  OV L 266, 26.9.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.

3

(4)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

4

(5)  OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.

5

(6)  OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

6

(7)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

7

(8)  OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.

8

(9)  OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.

9

(10)  OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.

10

(11)  OV L 169, 7.6.2014., 108. lpp.

11

(12)  OV C 23, 21.1.2021., 11. lpp.

12

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0078.

13

(14)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0079.

14

(15)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0005.

15

(16)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0198.

16

(17)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0199.

17

(18)  Eirostata 2019. gada ziņojums par enerģētikas, transporta un vides statistiku: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10165279/KS-DK-19-001-EN-N.pdf/76651a29-b817-eed4-f9f2-92bf692e1ed9

18

(19)  OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.

19

(20)  OV L 280, 28.10.2017., 1. lpp.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

21

(22)  Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai.

22

(23)  OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.

23

(24)  II pielikums Komisijas 2018. gada 17. maija paziņojumam “Eiropa kustībā: Ilgtspējīga mobilitāte Eiropai: droša, satīklota un tīra” (COM(2018)0293).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

26

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/56

---

P9_TA(2021)0241

Eiropas Ūdeņraža stratēģija

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju (2020/2242(INI))

(2022/C 15/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (Parīzes nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko pieņēma ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (Parīzes nolīgums),

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašos ziņojumus 2018. gada 8. oktobrī“Globālā sasilšana par 1,5 oC” un 2019. gada 25. septembrī“Okeāns un kriosfēra mainīgā klimata apstākļos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašos ziņojumus 2018. gada 8. oktobrī“Globālā sasilšana par 1,5 oC” un 2019. gada 25. septembrī“Okeāns un kriosfēra mainīgā klimata apstākļos”,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas 2019. un 2020. gada ziņojumus par emisiju neatbilstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas 2019. un 2020. gada ziņojumus par emisiju neatbilstību,

| — | ņemot vērā ESAO 2018. gada 23. februāra deklarāciju par MVU un uzņēmējdarbības stiprināšanu produktīvā un iekļaujošā izaugsmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2018. gada 23. februāra deklarāciju par MVU un uzņēmējdarbības stiprināšanu produktīvā un iekļaujošā izaugsmē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai” (COM(2020)0301),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2020. gada 1. jūlija atzinumu “Virzība uz ceļvedi tīra ūdeņraža izmantošanai: vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums klimatneitrālā Eiropā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2020. gada 1. jūlija atzinumu “Virzība uz ceļvedi tīra ūdeņraža izmantošanai: vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums klimatneitrālā Eiropā” (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija” (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumu “Klimatneitrālas ekonomikas dzinējspēks: ES Energosistēmas integrācijas stratēģija” (COM(2020)0299),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. novembra paziņojumu “ES stratēģija atkrastes atjaunīgās enerģijas potenciāla atraisīšanai klimatneitrālas nākotnes vārdā” (COM(2020)0741),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu par ES metāna emisiju mazināšanas stratēģiju (COM(2020)0663),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu “2020. gada ziņojums par enerģētikas savienības stāvokli saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību” (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra ziņojumu “2020. gada ziņojums par enerģētikas savienības stāvokli saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību” (COM(2020)0950),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumu “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (COM(2020)0562),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020)0102),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (2), (Atjaunojamo energoresursu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (2), (Atjaunojamo energoresursu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (4) (Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (4) (Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (6) (Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (6) (Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (7), kura pašlaik tiek pārskatīta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (7), kura pašlaik tiek pārskatīta,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (8) (ETS direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (8) (ETS direktīva),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par vispusīgu Eiropas pieeju enerģijas uzglabāšanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par vispusīgu Eiropas pieeju enerģijas uzglabāšanai (9),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādņu pārskatīšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādņu pārskatīšanu (10),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (11),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā (12),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par klimata pārmaiņām — stratēģisku Eiropas ilgtermiņa redzējumu par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu (13),

| — | ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu Eiropas Savienībā: laiks rīkoties!’ (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu Eiropas Savienībā: laiks rīkoties!’ (14),

| — | ņemot vērā 2018. gada 6. februāra rezolūciju par inovācijas paātrināšanu tīras enerģijas jomā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 6. februāra rezolūciju par inovācijas paātrināšanu tīras enerģijas jomā (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0116/2021),

| A. | tā kā ES ir apstiprinājusi Parīzes nolīgumu, zaļo kursu un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt rentablu un taisnīgu pāreju uz klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir apstiprinājusi Parīzes nolīgumu, zaļo kursu un mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt rentablu un taisnīgu pāreju uz klimatneitralitāti;

| B. | tā kā Komisija ir ierosinājusi palielināt ES mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un tā kā Parlaments ir atbalstījis mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir ierosinājusi palielināt ES mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un tā kā Parlaments ir atbalstījis mērķi līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni;

| C. | tā kā fosilais kurināmais lielā mērā rada globālo sasilšanu un tā kā Parīzes nolīguma mērķis ir ierobežot globālās temperatūras pieaugumu ievērojami zem 2 oC salīdzinājumā ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni un censties ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC; |
| --- | --- |

C.

tā kā fosilais kurināmais lielā mērā rada globālo sasilšanu un tā kā Parīzes nolīguma mērķis ir ierobežot globālās temperatūras pieaugumu ievērojami zem 2 oC salīdzinājumā ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni un censties ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC;

| D. | tā kā pārejai uz siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisiju ekonomiku ir vajadzīga publiski virzīta ātra un taisnīga pāreja uz lielā mērā uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu un ļoti resursefektīvu un energoefektīvu energosistēmu, nodrošinot ilgtspēju un veselību, iedzīvotāju līdzdalību, enerģētiskās nabadzības mazināšanu visā ES, energoapgādes drošību, piekļuvi enerģijai un pieejamību cenas ziņā, kā arī enerģijas cenu konkurētspēju; |
| --- | --- |

D.

tā kā pārejai uz siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisiju ekonomiku ir vajadzīga publiski virzīta ātra un taisnīga pāreja uz lielā mērā uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu un ļoti resursefektīvu un energoefektīvu energosistēmu, nodrošinot ilgtspēju un veselību, iedzīvotāju līdzdalību, enerģētiskās nabadzības mazināšanu visā ES, energoapgādes drošību, piekļuvi enerģijai un pieejamību cenas ziņā, kā arī enerģijas cenu konkurētspēju;

| E. | tā kā ir nepieciešams izmantot tīras alternatīvas degvielas un attīstīt to lietojumus, lai pēc iespējas ātrāk pakāpeniski izbeigtu fosilā kurināmā izmantošanu un nodrošinātu ES rūpniecības konkurētspēju; tā kā atjaunīgajam ūdeņradim ir pagaidām neizmantots potenciāls kļūt par šādu alternatīvu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir nepieciešams izmantot tīras alternatīvas degvielas un attīstīt to lietojumus, lai pēc iespējas ātrāk pakāpeniski izbeigtu fosilā kurināmā izmantošanu un nodrošinātu ES rūpniecības konkurētspēju; tā kā atjaunīgajam ūdeņradim ir pagaidām neizmantots potenciāls kļūt par šādu alternatīvu;

| F. | tā kā ūdeņradi var izmantot kā izejvielu vai enerģijas avotu rūpnieciskos un ķīmiskos procesos, gaisa un jūras transportā, lielas noslodzes autotransportā un apkures lietojumos, dekarbonizējot nozares, kurās tieša elektrifikācija nav tehnoloģiski iespējama vai konkurētspējīga, kā arī enerģijas uzkrāšanai, lai vajadzības gadījumā līdzsvarotu energosistēmu, un tādējādi tam ir būtiska nozīme energosistēmas integrācijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ūdeņradi var izmantot kā izejvielu vai enerģijas avotu rūpnieciskos un ķīmiskos procesos, gaisa un jūras transportā, lielas noslodzes autotransportā un apkures lietojumos, dekarbonizējot nozares, kurās tieša elektrifikācija nav tehnoloģiski iespējama vai konkurētspējīga, kā arī enerģijas uzkrāšanai, lai vajadzības gadījumā līdzsvarotu energosistēmu, un tādējādi tam ir būtiska nozīme energosistēmas integrācijā;

| G. | tā kā pašlaik aptuveni 2 % no ES energoresursu struktūras veido ūdeņradis, no kura 95 % tiek ražoti, izmantojot fosilo kurināmo, katru gadu izdalot 70–100 miljonus tonnu CO2, savukārt pasaules līmenī tiek radīti 2,5 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, turklāt mazāk nekā 1 % pašlaik saražotā ūdeņraža tiek izmantots kā energonesējs; tā kā daži pētījumi liecina, ka 2050. gadā atjaunojamie energoresursi varētu veidot līdz pat 100 % no ES energoresursu struktūras, kur ūdeņradis varētu veidot līdz 20 % kopumā, 20–50 % no transportam izmantotās enerģijas un 5–20 % no rūpniecībā izmantotās enerģijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašlaik aptuveni 2 % no ES energoresursu struktūras veido ūdeņradis, no kura 95 % tiek ražoti, izmantojot fosilo kurināmo, katru gadu izdalot 70–100 miljonus tonnu CO2, savukārt pasaules līmenī tiek radīti 2,5 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, turklāt mazāk nekā 1 % pašlaik saražotā ūdeņraža tiek izmantots kā energonesējs; tā kā daži pētījumi liecina, ka 2050. gadā atjaunojamie energoresursi varētu veidot līdz pat 100 % no ES energoresursu struktūras, kur ūdeņradis varētu veidot līdz 20 % kopumā, 20–50 % no transportam izmantotās enerģijas un 5–20 % no rūpniecībā izmantotās enerģijas;

| H. | tā kā pasaulē saražo 120 Mt ūdeņraža gadā un to ražo gan kā rafinēšanas un ķīmiskās rūpniecības blakusproduktu (70 Mt), gan speciāli paredzētās ražotnēs (50 Mt); tā kā lielāko daļu ūdeņraža ražo, izmantojot fosilo kurināmo — pasaulē ūdeņraža ražošanai izmanto 6 % no dabasgāzes un 2 % no oglēm, — bet mazāk nekā 0,1 % ražo, izmantojot ūdens elektrolīzi; |
| --- | --- |

H.

tā kā pasaulē saražo 120 Mt ūdeņraža gadā un to ražo gan kā rafinēšanas un ķīmiskās rūpniecības blakusproduktu (70 Mt), gan speciāli paredzētās ražotnēs (50 Mt); tā kā lielāko daļu ūdeņraža ražo, izmantojot fosilo kurināmo — pasaulē ūdeņraža ražošanai izmanto 6 % no dabasgāzes un 2 % no oglēm, — bet mazāk nekā 0,1 % ražo, izmantojot ūdens elektrolīzi;

| I. | tā kā kopējā ūdeņraža ražošanas jauda Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) 2018. gada beigās tika lēsta 11,5 Mt apjomā gadā un tā kā kopējā uzstādītā elektrolīzeru jauda EEZ ir aptuveni 1 GW, kas ir 1–4 % no kopējās ūdeņraža ražošanas jaudas; tā kā kopējais ūdeņraža ražošanas īpatsvars EEZ no fosilajiem kurināmajiem ar oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (mazoglekļa ūdeņradis) ir aptuveni 0,7 % (neieskaitot blakusproduktus); |
| --- | --- |

I.

tā kā kopējā ūdeņraža ražošanas jauda Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) 2018. gada beigās tika lēsta 11,5 Mt apjomā gadā un tā kā kopējā uzstādītā elektrolīzeru jauda EEZ ir aptuveni 1 GW, kas ir 1–4 % no kopējās ūdeņraža ražošanas jaudas; tā kā kopējais ūdeņraža ražošanas īpatsvars EEZ no fosilajiem kurināmajiem ar oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (mazoglekļa ūdeņradis) ir aptuveni 0,7 % (neieskaitot blakusproduktus);

| J. | tā kā 43 % no pasaulē saražotā ūdeņraža tiek izmantoti amonjaka ieguvei, ko savukārt pārsvarā izmanto amonjaku saturošu lauksaimniecības mēslošanas līdzekļu ražošanai, 52 % izmanto ogļūdeņražu rafinēšanai un desulfurizācijai un 5 % izmanto metanola sintēzei un citiem lietojumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā 43 % no pasaulē saražotā ūdeņraža tiek izmantoti amonjaka ieguvei, ko savukārt pārsvarā izmanto amonjaku saturošu lauksaimniecības mēslošanas līdzekļu ražošanai, 52 % izmanto ogļūdeņražu rafinēšanai un desulfurizācijai un 5 % izmanto metanola sintēzei un citiem lietojumiem;

| K. | tā kā atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža izmaksas pašlaik ir 2,5–5,5 EUR/kg, bet izmaksas, ko rada tāda ūdeņraža ražošana, kura pamatā ir fosilais kurināmais, ir aptuveni 1,50 EUR/kg; tā kā pašreizējā elektroenerģijas struktūra vairumā dalībvalstu novestu pie tā, ka elektroūdeņradis tiek ražots ar lielākām emisijām nekā fosilajam ūdeņradim; |
| --- | --- |

K.

tā kā atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža izmaksas pašlaik ir 2,5–5,5 EUR/kg, bet izmaksas, ko rada tāda ūdeņraža ražošana, kura pamatā ir fosilais kurināmais, ir aptuveni 1,50 EUR/kg; tā kā pašreizējā elektroenerģijas struktūra vairumā dalībvalstu novestu pie tā, ka elektroūdeņradis tiek ražots ar lielākām emisijām nekā fosilajam ūdeņradim;

| L. | tā kā ūdeņradis var uzglabāt enerģiju lielos daudzumos ilgā laikposmā un tādējādi var palīdzēt pārvarēt sezonālās pieprasījuma svārstības; tā kā ūdeņradi var transportēt, izmantojot kravas automašīnas, kuģus vai cauruļvadus, tādējādi radot iespēju ražot atjaunojamo enerģiju tur, kur tas ir visefektīvāk, un nodrošināt tālsatiksmes transportu, nepārslogojot elektrotīklu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ūdeņradis var uzglabāt enerģiju lielos daudzumos ilgā laikposmā un tādējādi var palīdzēt pārvarēt sezonālās pieprasījuma svārstības; tā kā ūdeņradi var transportēt, izmantojot kravas automašīnas, kuģus vai cauruļvadus, tādējādi radot iespēju ražot atjaunojamo enerģiju tur, kur tas ir visefektīvāk, un nodrošināt tālsatiksmes transportu, nepārslogojot elektrotīklu;

| M. | tā kā visu ekonomikas nozaru dekarbonizācijai būs vajadzīgs lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars, kas varētu izraisīt lielāku nestabilitāti elektrotīklā, savukārt pieprasījums pēc enerģijas uzglabāšanas būs ievērojami jāpalielina, lai nodrošinātu energoapgādi; |
| --- | --- |

M.

tā kā visu ekonomikas nozaru dekarbonizācijai būs vajadzīgs lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars, kas varētu izraisīt lielāku nestabilitāti elektrotīklā, savukārt pieprasījums pēc enerģijas uzglabāšanas būs ievērojami jāpalielina, lai nodrošinātu energoapgādi;

| N. | tā kā tērauda ražošana rada aptuveni 10 % tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu emisiju visā pasaulē un jūras transports rada aptuveni 2,5 % siltumnīcefekta gāzu emisiju un tā kā atjaunīgā ūdeņraža attīstība varētu palīdzēt samazināt emisijas šajās nozarēs; |
| --- | --- |

N.

tā kā tērauda ražošana rada aptuveni 10 % tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu emisiju visā pasaulē un jūras transports rada aptuveni 2,5 % siltumnīcefekta gāzu emisiju un tā kā atjaunīgā ūdeņraža attīstība varētu palīdzēt samazināt emisijas šajās nozarēs;

| O. | tā kā transports veido aptuveni 27 % no ES kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām; tā kā ūdeņradim ir dažādi pielietojumi gan rūpniecībā, gan elektroenerģijas un būvniecības nozarē un tam ir liels potenciāls kā alternatīvai degvielai transporta nozarē, taču tā kā tirgū izvērstas ūdeņraža izmantošanas iespējas dažādos transporta veidos joprojām ir ierobežotas; |
| --- | --- |

O.

tā kā transports veido aptuveni 27 % no ES kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām; tā kā ūdeņradim ir dažādi pielietojumi gan rūpniecībā, gan elektroenerģijas un būvniecības nozarē un tam ir liels potenciāls kā alternatīvai degvielai transporta nozarē, taču tā kā tirgū izvērstas ūdeņraža izmantošanas iespējas dažādos transporta veidos joprojām ir ierobežotas;

| P. | tā kā elektrotransportlīdzekļiem ar akumulatoru ir potenciāls nodrošināt lielu daļu no privāto transportlīdzekļu tirgus; tā kā kravas transports ir nozare, kurā dekarbonizāciju veikt ir grūti un kurā tiešu elektrifikāciju ierobežo zema izmaksu efektivitāte un tehniski apsvērumi; tā kā akumulatori rada praktiskas problēmas lielas noslodzes transportlīdzekļiem, vilcieniem neelektrificētās līnijās, kravas kuģiem un gaisa kuģiem un tā kā tas radīs iespējas citiem energonesējiem, piemēram, ūdeņradim, jo ar to varētu transportlīdzeklī vai kuģī uzglabāt lielu enerģijas daudzumu, vajadzības gadījumā ātri uzpildīt degvielu un vienīgais izplūdes materiāls ir ūdens; |
| --- | --- |

P.

tā kā elektrotransportlīdzekļiem ar akumulatoru ir potenciāls nodrošināt lielu daļu no privāto transportlīdzekļu tirgus; tā kā kravas transports ir nozare, kurā dekarbonizāciju veikt ir grūti un kurā tiešu elektrifikāciju ierobežo zema izmaksu efektivitāte un tehniski apsvērumi; tā kā akumulatori rada praktiskas problēmas lielas noslodzes transportlīdzekļiem, vilcieniem neelektrificētās līnijās, kravas kuģiem un gaisa kuģiem un tā kā tas radīs iespējas citiem energonesējiem, piemēram, ūdeņradim, jo ar to varētu transportlīdzeklī vai kuģī uzglabāt lielu enerģijas daudzumu, vajadzības gadījumā ātri uzpildīt degvielu un vienīgais izplūdes materiāls ir ūdens;

| Q. | tā kā ilgtspējīga un konkurētspējīga ūdeņraža ekonomika ir iespēja ES stiprināt savu ekonomiku, jo īpaši pēc Covid-19 izraisītās ekonomikas lejupslīdes, jo tā līdz 2030. gadam varētu radīt līdz vienam miljonam tiešu kvalitatīvu darbvietu un līdz 2050. gadam — 5,4 miljonus darbvietu, un tā kā šī varētu būt iespēja tiem reģioniem, kuri pašlaik ir lielā mērā atkarīgi no tradicionālajiem energoavotiem un kuri būs pakļauti nabadzības riskam pēc fosilā kurināmā izmantošanas izbeigšanas; tā kā saskaņā ar aplēsēm darbvietu radīšanas potenciāls atjaunojamā ūdeņraža nozarē ir 10 300 darbvietu uz vienu miljardu EUR investīciju un šo skaitli varētu papildināt ar radītajām darbvietām atjaunojamās elektroenerģijas nozarē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ilgtspējīga un konkurētspējīga ūdeņraža ekonomika ir iespēja ES stiprināt savu ekonomiku, jo īpaši pēc Covid-19 izraisītās ekonomikas lejupslīdes, jo tā līdz 2030. gadam varētu radīt līdz vienam miljonam tiešu kvalitatīvu darbvietu un līdz 2050. gadam — 5,4 miljonus darbvietu, un tā kā šī varētu būt iespēja tiem reģioniem, kuri pašlaik ir lielā mērā atkarīgi no tradicionālajiem energoavotiem un kuri būs pakļauti nabadzības riskam pēc fosilā kurināmā izmantošanas izbeigšanas; tā kā saskaņā ar aplēsēm darbvietu radīšanas potenciāls atjaunojamā ūdeņraža nozarē ir 10 300 darbvietu uz vienu miljardu EUR investīciju un šo skaitli varētu papildināt ar radītajām darbvietām atjaunojamās elektroenerģijas nozarē;

| R. | tā kā, lai izveidotu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu ūdeņraža tirgu, kas savlaicīgi un rentabli palīdz sasniegt ES 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, ir vajadzīga labi attīstīta pārvades un sadales infrastruktūra efektīvai ūdeņraža transportēšanai no ražošanas vietām uz patēriņa zonām ES; |
| --- | --- |

R.

tā kā, lai izveidotu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu ūdeņraža tirgu, kas savlaicīgi un rentabli palīdz sasniegt ES 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, ir vajadzīga labi attīstīta pārvades un sadales infrastruktūra efektīvai ūdeņraža transportēšanai no ražošanas vietām uz patēriņa zonām ES;

| S. | tā kā ūdeņraža sistēmu attīstību dalībvalstis varētu risināt atšķirīgi, ņemot vērā esošās gāzes infrastruktūras struktūras atšķirības, katras valsts spēju izstrādāt dažādas ūdeņraža ražošanas tehnoloģijas, inovācijas potenciālu un atšķirīgo pieprasījumu pēc ūdeņraža dažādās nozarēs katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

S.

tā kā ūdeņraža sistēmu attīstību dalībvalstis varētu risināt atšķirīgi, ņemot vērā esošās gāzes infrastruktūras struktūras atšķirības, katras valsts spēju izstrādāt dažādas ūdeņraža ražošanas tehnoloģijas, inovācijas potenciālu un atšķirīgo pieprasījumu pēc ūdeņraža dažādās nozarēs katrā dalībvalstī;

| T. | tā kā gandrīz visas dalībvalstis savos valsts enerģētikas un klimata plānos ir iekļāvušas plānus attiecībā uz ūdeņradi un 26 dalībvalstis ir parakstījušas ūdeņraža iniciatīvu; |
| --- | --- |

T.

tā kā gandrīz visas dalībvalstis savos valsts enerģētikas un klimata plānos ir iekļāvušas plānus attiecībā uz ūdeņradi un 26 dalībvalstis ir parakstījušas ūdeņraža iniciatīvu;

| U. | tā kā ES energosistēmai vajadzētu būt ekoloģiski ilgtspējīgai un ekonomiski konkurētspējīgai un tā kā visiem īstenojamajiem tehnoloģiskajiem virzieniem vajadzētu būt balstītiem uz pierādītām un pamatotām aplēsēm, kas varētu radīt dzīvotspējīgus uzņēmumus paredzamā laikposmā, lai nodrošinātu, ka to izmaksas neapdraud ES rūpniecības nozaru konkurētspēju vai pilsoņu labklājību; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES energosistēmai vajadzētu būt ekoloģiski ilgtspējīgai un ekonomiski konkurētspējīgai un tā kā visiem īstenojamajiem tehnoloģiskajiem virzieniem vajadzētu būt balstītiem uz pierādītām un pamatotām aplēsēm, kas varētu radīt dzīvotspējīgus uzņēmumus paredzamā laikposmā, lai nodrošinātu, ka to izmaksas neapdraud ES rūpniecības nozaru konkurētspēju vai pilsoņu labklājību;

| V. | tā kā būtu jāņem vērā būtiski enerģijas zudumi ūdeņraža ražošanas, transportēšanas, uzglabāšanas un pārstrādes laikā; |
| --- | --- |

V.

tā kā būtu jāņem vērā būtiski enerģijas zudumi ūdeņraža ražošanas, transportēšanas, uzglabāšanas un pārstrādes laikā;

| W. | tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums, kas reglamentē dabasgāzi, gadiem ilgi ir nodrošinājis piegādes drošību un enerģijas pieejamību ES patērētājiem un tādēļ to varētu izmantot kā paraugu, lai veicinātu ES mēroga atjaunojamā ūdeņraža tirgus attīstību nākotnē, |
| --- | --- |

W.

tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums, kas reglamentē dabasgāzi, gadiem ilgi ir nodrošinājis piegādes drošību un enerģijas pieejamību ES patērētājiem un tādēļ to varētu izmantot kā paraugu, lai veicinātu ES mēroga atjaunojamā ūdeņraža tirgus attīstību nākotnē,

1.

uzsver, ka ir jāsaglabā un jāturpina attīstīt ES tehnoloģisko vadību tīra ūdeņraža jomā (16), izmantojot konkurētspējīgu un ilgtspējīgu ūdeņraža ekonomiku ar integrētu ūdeņraža tirgu; uzsver, ka ir vajadzīga ES ūdeņraža stratēģija, kas aptver visu ūdeņraža vērtības ķēdi, ieskaitot pieprasījuma un piegādes nozares, un kas tiek saskaņota ar valstu centieniem nodrošināt pietiekamu papildu atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas infrastruktūras uzbūvēšanu, lai ražotu atjaunojamu ūdeņradi, un samazināt atjaunojamā ūdeņraža izmaksas; jo īpaši norāda uz ES iekšzemes atjaunojamā ūdeņraža ražošanas pievienoto vērtību inovatīvu elektrolīzes tehnoloģiju izstrādē un tirgvedībā; uzsver, ka ūdeņraža ekonomikai ir jāatbilst Parīzes nolīgumam, ES klimata un enerģētikas mērķiem 2030. un 2050. gadam, aprites ekonomikai, rīcības plānam attiecībā uz kritiskām izejvielām un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

2.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto ūdeņraža stratēģiju klimatneitrālai Eiropai, tostarp Atjaunojamo energoresursu direktīvas gaidāmo pārskatīšanu, kā arī dalībvalstu ūdeņraža stratēģiju un investīciju plānu pieaugošo skaitu; uzsver, ka šīs stratēģijas ir jāsaskaņo ar dalībvalstu nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, un aicina tās ātri un vērienīgi īstenot; uzskata, ka Komisijai šīs stratēģijas būtu jāņem vērā turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos; mudina Komisiju saskaņot savu pieeju attiecībā uz ūdeņradi ar jauno ES rūpniecības stratēģiju un iekļaut to saskaņotā rūpniecības politikā, ņemot vērā, ka ūdeņraža stratēģija nav pašmērķis, bet tā būtu jāskata kontekstā ar ES vispārējiem centieniem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, vienlaikus nodrošinot kvalitatīvas ilgtermiņa darbvietas un veicinot ES rūpniecības konkurētspēju;

3.

uzsver, cik svarīga ir noturīga un klimatneitrāla energosistēma, kuras pamatā ir energoefektivitātes, izmaksu efektivitātes, cenas pieejamības un energoapgādes drošības principi; uzsver, ka energotaupībai un principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāprevalē, vienlaikus nekavējot inovatīvu izmēģinājuma un demonstrējumu projektu izstrādi; norāda, ka tieša elektrifikācija no atjaunojamiem energoresursiem ir rentablāka, resursefektīvāka un energoefektīvāka nekā ūdeņradis, taču norāda arī, ka, nosakot, kādā veidā nozare būtu jādekarbonizē, būtu jāņem vērā tādi faktori kā piegādes drošība, tehniskā iespējamība un energosistēmas apsvērumi; šajā sakarā uzsver, cik svarīgs ir tehnoloģiju neitralitātes princips, lai panāktu klimatneitrālu ES;

4.

ir pārliecināts, ka no atjaunojamiem avotiem ražotam ūdeņradim ir izšķiroša nozīme ES enerģētikas pārkārtošanā, jo tikai atjaunīgais ūdeņradis var ilgtspējīgi palīdzēt sasniegt klimatneitralitāti ilgtermiņā un izvairīties no iesīkstes efekta un balasta aktīviem; ar bažām norāda, ka atjaunīgais ūdeņradis vēl nav konkurētspējīgs; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis stimulēt vērtību ķēdi un atjaunīgā ūdeņraža ieviešanu tirgū, ņemot vērā, ka saikne starp cenu un ienesīgumu pakāpeniski uzlabosies līdz ar rūpniecisko metožu un vērtības ķēžu attīstību;

5.

atzīst dažādos ES reģionos ūdeņraža ielejās ieguldītās pūles, izstrādājot integrētas, starpnozaru ūdeņraža vērtības ķēdes; uzsver to svarīgo lomu atjaunīgā ūdeņraža ražošanas un izmantošanas uzsākšanā, lai attīstītu ES ūdeņraža ekonomiku; mudina Komisiju balstīties uz šīm iniciatīvām, atbalstīt to attīstību un palīdzēt iesaistītajām personām apvienot zinātību un investīcijas;

6.

uzsver, ka no ūdeņraža iegūti produkti, piemēram, sintētiskās degvielas, kas ražotas, izmantojot atjaunojamos energoresursus, ir oglekļneitrāla alternatīva fosilajam kurināmajam un tādēļ kopā ar citiem emisiju samazināšanas risinājumiem, piemēram, uz atjaunojamiem energoresursiem balstītai elektrifikācijai, var ievērojami veicināt dažādu nozaru dekarbonizāciju; uzsver, ka starpnozaru lietojumi ir būtiski, lai ar apjomradītiem ietaupījumiem ievērojami samazinātu šo energonesēju cenas un nodrošinātu pietiekamu tirgus apjomu;

Ūdeņraža klasifikācija un standarti

Ūdeņraža klasifikācija un standarti

| 7. | uzskata, ka dažādu veidu ūdeņraža vienota juridiska klasifikācija ir ārkārtīgi svarīga; atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto klasifikāciju kā pirmo soli; norāda, ka ir nepieciešama ātra vienošanās par visaptverošu, precīzu, zinātniski pamatotu un vienotu ES mēroga terminoloģiju, lai pielāgotu valstu juridiskās definīcijas un izveidotu skaidru klasifikāciju nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt darbu pie šādas terminoloģijas izstrādes visu attiecīgo tiesību aktu kontekstā; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka dažādu veidu ūdeņraža vienota juridiska klasifikācija ir ārkārtīgi svarīga; atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto klasifikāciju kā pirmo soli; norāda, ka ir nepieciešama ātra vienošanās par visaptverošu, precīzu, zinātniski pamatotu un vienotu ES mēroga terminoloģiju, lai pielāgotu valstu juridiskās definīcijas un izveidotu skaidru klasifikāciju nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt darbu pie šādas terminoloģijas izstrādes visu attiecīgo tiesību aktu kontekstā;

| 8. | uzskata, ka dažādu ūdeņraža veidu klasifikācija būtu jānosaka saskaņā ar neatkarīgu, zinātniski pamatotu novērtējumu, atsakoties no parasti izmantotās krāsās balstītās pieejas; uzskata, ka šai klasifikācijai būtu jābalstās uz dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām visā ūdeņraža ražošanas un transportēšanas procesā, bet tajā būtu jāņem vērā arī pārredzami un stabili ilgtspējas kritēriji saskaņā ar aprites ekonomikas principiem un jābalstās uz vidējiem rādītājiem un standarta vērtībām katrā kategorijā, piemēram, ilgtspējīgas izmantošanas un resursu aizsardzības, atkritumu apsaimniekošanas un izejvielu un otrreizējo izejvielu pastiprinātas izmantošanas, piesārņojuma novēršanas un kontroles un, visbeidzot, biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzības un atjaunošanas mērķiem; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka dažādu ūdeņraža veidu klasifikācija būtu jānosaka saskaņā ar neatkarīgu, zinātniski pamatotu novērtējumu, atsakoties no parasti izmantotās krāsās balstītās pieejas; uzskata, ka šai klasifikācijai būtu jābalstās uz dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām visā ūdeņraža ražošanas un transportēšanas procesā, bet tajā būtu jāņem vērā arī pārredzami un stabili ilgtspējas kritēriji saskaņā ar aprites ekonomikas principiem un jābalstās uz vidējiem rādītājiem un standarta vērtībām katrā kategorijā, piemēram, ilgtspējīgas izmantošanas un resursu aizsardzības, atkritumu apsaimniekošanas un izejvielu un otrreizējo izejvielu pastiprinātas izmantošanas, piesārņojuma novēršanas un kontroles un, visbeidzot, biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzības un atjaunošanas mērķiem;

| 9. | norāda, ka pastāv neatbilstība starp dažādām tīra ūdeņraža definīcijām, ko izmanto dažādi dalībnieki, piemēram, Komisija un Eiropas Tīrā ūdeņraža alianse, un tas rada neskaidrības un būtu jānovērš; šajā sakarā uzsver, ka ir ļoti skaidri jānošķir atjaunīgais un mazoglekļa ūdeņradis (17); turklāt norāda, ka papildu precizējums būtu izvairīšanās no divu nosaukumu, proti, “atjaunīgs” un “tīrs”, izmantošanas vienai un tai pašai ūdeņraža kategorijai, kā to ierosinājusi Komisija, un šajā sakarā uzsver, ka termins “atjaunīgais ūdeņradis” ir visobjektīvākā un zinātniski pamatotākā iespēja šai ūdeņraža kategorijai; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka pastāv neatbilstība starp dažādām tīra ūdeņraža definīcijām, ko izmanto dažādi dalībnieki, piemēram, Komisija un Eiropas Tīrā ūdeņraža alianse, un tas rada neskaidrības un būtu jānovērš; šajā sakarā uzsver, ka ir ļoti skaidri jānošķir atjaunīgais un mazoglekļa ūdeņradis (17

| 10. | uzsver, ka steidzami ir vajadzīgi ES un starptautiskie standarti un sertifikācija; turklāt norāda, ka būtu jāapsver ar nacionālajiem reģistriem saskaņoti izcelsmes apliecinājumi, lai nodrošinātu, ka atjaunīgā ūdeņraža izmantošanu var savlaicīgi izvērst un ka patērētāji var apzināti izvēlēties ilgtspējīgus risinājumus un līdz minimumam samazināt balasta investīciju risku; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka steidzami ir vajadzīgi ES un starptautiskie standarti un sertifikācija; turklāt norāda, ka būtu jāapsver ar nacionālajiem reģistriem saskaņoti izcelsmes apliecinājumi, lai nodrošinātu, ka atjaunīgā ūdeņraža izmantošanu var savlaicīgi izvērst un ka patērētāji var apzināti izvēlēties ilgtspējīgus risinājumus un līdz minimumam samazināt balasta investīciju risku;

| 11. | uzsver, ka standartizācijas sistēmai ir jābalstās uz holistisku pieeju un tai jābūt piemērojamai importētajam ūdeņradim; aicina Komisiju eviest tiesisko regulējumu ar stingriem un pārredzamiem ilgtspējas kritērijiem ūdeņraža sertifikācijai un izsekošanai ES, ņemot vērā tā siltumnīcefekta gāzu pēdu visā vērtības ķēdē, tostarp transportā, lai veicinātu arī investīcijas pietiekamā papildu atjaunojamās elektroenerģijas ražošanā; aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk 2021. gadā nodrošināt ūdeņraža tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu standartizāciju, sertifikāciju, izcelsmes apliecinājumus, marķēšanu un tirgojamību visās dalībvalstīs, kā arī izmantot gaidāmo ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) pārskatīšanu, lai izpētītu, kādas izmaiņas ir vajadzīgas, lai pilnībā izmantotu ūdeņraža potenciālu, tādējādi veicinot ES klimata mērķu sasniegšanu, ņemot vērā oglekļa emisiju pārvirzes risku; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka standartizācijas sistēmai ir jābalstās uz holistisku pieeju un tai jābūt piemērojamai importētajam ūdeņradim; aicina Komisiju eviest tiesisko regulējumu ar stingriem un pārredzamiem ilgtspējas kritērijiem ūdeņraža sertifikācijai un izsekošanai ES, ņemot vērā tā siltumnīcefekta gāzu pēdu visā vērtības ķēdē, tostarp transportā, lai veicinātu arī investīcijas pietiekamā papildu atjaunojamās elektroenerģijas ražošanā; aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk 2021. gadā nodrošināt ūdeņraža tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu standartizāciju, sertifikāciju, izcelsmes apliecinājumus, marķēšanu un tirgojamību visās dalībvalstīs, kā arī izmantot gaidāmo ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) pārskatīšanu, lai izpētītu, kādas izmaiņas ir vajadzīgas, lai pilnībā izmantotu ūdeņraža potenciālu, tādējādi veicinot ES klimata mērķu sasniegšanu, ņemot vērā oglekļa emisiju pārvirzes risku;

| 12. | uzsver, ka dažādu ūdeņraža veidu klasifikācija cita starpā kalpos patērētāju informēšanai un nav paredzēta, lai apturētu ūdeņraža izmantošanas izplatīšanos kopumā; norāda, ka no atjaunojamiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas izcelsmes garantiju sistēma vēl nav piesaistījusi pietiekamas investīcijas papildu jaudā; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi turpināt izstrādāt vadlīnijas par nosacījumiem un kritērijiem, lai nepieļautu atjaunojamās enerģijas jaudu dubultu uzskaiti; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka dažādu ūdeņraža veidu klasifikācija cita starpā kalpos patērētāju informēšanai un nav paredzēta, lai apturētu ūdeņraža izmantošanas izplatīšanos kopumā; norāda, ka no atjaunojamiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas izcelsmes garantiju sistēma vēl nav piesaistījusi pietiekamas investīcijas papildu jaudā; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi turpināt izstrādāt vadlīnijas par nosacījumiem un kritērijiem, lai nepieļautu atjaunojamās enerģijas jaudu dubultu uzskaiti;

| 13. | pauž stingru pārliecību, ka sabiedrības atbalsts ir ūdeņraža ekonomikas sekmīgas izveides galvenais aspekts; tāpēc uzsver sabiedrības un ieinteresēto personu līdzdalības, kā arī ES ūdeņraža drošuma un tehnisko standartu nozīmi un augstas kvalitātes ūdeņraža risinājumu nozīmi šo standartu ievērošanā; turklāt uzsver, ka drošuma protokoli pieprasījuma nozarēs ir pastāvīgi jāatjaunina attiecībā uz ūdeņraža izmantošanu; tādēļ prasa visā ES veicināt paraugprakses piemērus un ūdeņraža drošuma kultūru; |
| --- | --- |

13.

pauž stingru pārliecību, ka sabiedrības atbalsts ir ūdeņraža ekonomikas sekmīgas izveides galvenais aspekts; tāpēc uzsver sabiedrības un ieinteresēto personu līdzdalības, kā arī ES ūdeņraža drošuma un tehnisko standartu nozīmi un augstas kvalitātes ūdeņraža risinājumu nozīmi šo standartu ievērošanā; turklāt uzsver, ka drošuma protokoli pieprasījuma nozarēs ir pastāvīgi jāatjaunina attiecībā uz ūdeņraža izmantošanu; tādēļ prasa visā ES veicināt paraugprakses piemērus un ūdeņraža drošuma kultūru;

Ūdeņraža ražošanas palielināšana

Ūdeņraža ražošanas palielināšana

| 14. | uzsver, ka, lai nodrošinātu ūdeņraža iekšējā tirgus pareizu un paredzamu darbību, ir jāpārvar regulatīvie šķēršļi un Komisijai būtu ātri jāierosina saskaņots, integrēts un visaptverošs ūdeņraža tirgus tiesiskais regulējums, kas būtu jāsaskaņo ar citiem attiecīgajiem tiesību aktiem un kur pilnībā jāievēro proporcionalitātes, subsidiaritātes un labāka regulējuma principi, tostarp MVU tests; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīgs elastīgs ūdeņraža tirgus, lai inovatīvie pirmgājēji varētu pilnībā izmantot priekšrocības un samazināt ūdeņraža ražošanas izmaksas, ņemot vērā, ka ūdeņraža tirgus vēl nav nobriedis un ka tas ir ievērojami jāpaplašina; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka, lai nodrošinātu ūdeņraža iekšējā tirgus pareizu un paredzamu darbību, ir jāpārvar regulatīvie šķēršļi un Komisijai būtu ātri jāierosina saskaņots, integrēts un visaptverošs ūdeņraža tirgus tiesiskais regulējums, kas būtu jāsaskaņo ar citiem attiecīgajiem tiesību aktiem un kur pilnībā jāievēro proporcionalitātes, subsidiaritātes un labāka regulējuma principi, tostarp MVU tests; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīgs elastīgs ūdeņraža tirgus, lai inovatīvie pirmgājēji varētu pilnībā izmantot priekšrocības un samazināt ūdeņraža ražošanas izmaksas, ņemot vērā, ka ūdeņraža tirgus vēl nav nobriedis un ka tas ir ievērojami jāpaplašina;

| 15. | uzskata, ka ES gāzes tirgus modelis un tīras enerģijas pakete varētu būt pamats un paraugs ūdeņraža tirgus regulējumam; uzsver, ka ātrai, prognozējamai un un funkcionējošai ūdeņraža ražošanas attīstībai ir nepieciešama arī demokrātiska publiskā plānošana, iesaistot ražotājus, darba ņēmējus un to arodbiedrības, zinātniekus un nevalstiskās organizācijas (NVO); turklāt mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt konkrētus risinājumus, lai palielinātu ūdeņraža ražošanu mazāk savienotos vai izolētos reģionos, piemēram, salās, vienlaikus nodrošinot saistītās infrastruktūras attīstību, tostarp pārprofilējot to; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ES gāzes tirgus modelis un tīras enerģijas pakete varētu būt pamats un paraugs ūdeņraža tirgus regulējumam; uzsver, ka ātrai, prognozējamai un un funkcionējošai ūdeņraža ražošanas attīstībai ir nepieciešama arī demokrātiska publiskā plānošana, iesaistot ražotājus, darba ņēmējus un to arodbiedrības, zinātniekus un nevalstiskās organizācijas (NVO); turklāt mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt konkrētus risinājumus, lai palielinātu ūdeņraža ražošanu mazāk savienotos vai izolētos reģionos, piemēram, salās, vienlaikus nodrošinot saistītās infrastruktūras attīstību, tostarp pārprofilējot to;

| 16. | aicina Komisiju ietekmes novērtējumos par attiecīgo tiesību aktu pārskatīšanu iekļaut un izvērtēt juridiskās prasības, kas nepieciešamas ES ilgtspējīgai ūdeņraža ekonomikai, lai sasniegtu ES vērienīgākos mērķus klimata jomā un padarītu atjaunīgo ūdeņradi ekonomiski pievilcīgāku; mudina Komisiju jo īpaši izskatīt Atjaunojamo energoresursu direktīvas, Enerģijas nodokļu direktīvas (18) un ETS direktīvas pārskatīšanu, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nākotnes prasībām atbilstošu tiesisko regulējumu attiecībā uz ūdeņradi; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju ietekmes novērtējumos par attiecīgo tiesību aktu pārskatīšanu iekļaut un izvērtēt juridiskās prasības, kas nepieciešamas ES ilgtspējīgai ūdeņraža ekonomikai, lai sasniegtu ES vērienīgākos mērķus klimata jomā un padarītu atjaunīgo ūdeņradi ekonomiski pievilcīgāku; mudina Komisiju jo īpaši izskatīt Atjaunojamo energoresursu direktīvas, Enerģijas nodokļu direktīvas (18

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas vērienīgos mērķus palielināt elektrolīzeru jaudu un atjaunīgā ūdeņraža ražošanu; aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi elektrolīzeru ieviešanai un izvēršanai un veidot partnerības ES līmenī, lai nodrošinātu to rentabilitāti; mudina Komisiju un dalībvalstis likvidēt pastāvošo administratīvo slogu un stimulēt vērtības ķēdes paplašināšanu un atjaunīgā ūdeņraža ieviešanu tirgū, lai padarītu to tehnoloģiski nobriedušu un konkurētspējīgu, nodrošinot finansiālus stimulus un speciālas finansēšanas shēmas, tostarp inovatīvus risinājumus, piemēram, ievadpiemaksas par atjaunīgo ūdeņradi, ko ievada ūdeņraža tīklā, pārskatot valsts atbalsta noteikumus un visaptveroši pārskatot enerģijas cenu noteikšanas un nodokļu sistēmas, lai internalizētu ārējās izmaksas; uzsver, ka atjaunīgais ūdeņradis varētu kļūt konkurētspējīgs pirms 2030. gada ar nosacījumu, ka ir veiktas nepieciešamās investīcijas, ir ieviests pienācīgs tiesiskais regulējums un atjaunojamie energoresursi ir konkurētspējīgi; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Komisijas vērienīgos mērķus palielināt elektrolīzeru jaudu un atjaunīgā ūdeņraža ražošanu; aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi elektrolīzeru ieviešanai un izvēršanai un veidot partnerības ES līmenī, lai nodrošinātu to rentabilitāti; mudina Komisiju un dalībvalstis likvidēt pastāvošo administratīvo slogu un stimulēt vērtības ķēdes paplašināšanu un atjaunīgā ūdeņraža ieviešanu tirgū, lai padarītu to tehnoloģiski nobriedušu un konkurētspējīgu, nodrošinot finansiālus stimulus un speciālas finansēšanas shēmas, tostarp inovatīvus risinājumus, piemēram, ievadpiemaksas par atjaunīgo ūdeņradi, ko ievada ūdeņraža tīklā, pārskatot valsts atbalsta noteikumus un visaptveroši pārskatot enerģijas cenu noteikšanas un nodokļu sistēmas, lai internalizētu ārējās izmaksas; uzsver, ka atjaunīgais ūdeņradis varētu kļūt konkurētspējīgs pirms 2030. gada ar nosacījumu, ka ir veiktas nepieciešamās investīcijas, ir ieviests pienācīgs tiesiskais regulējums un atjaunojamie energoresursi ir konkurētspējīgi;

| 18. | norāda, ka ilgtspējīgai ūdeņraža ekonomikai būtu jāļauj palielināt jaudu integrētā ES enerģijas tirgū; atzīst, ka tirgū būs dažādi ūdeņraža veidi, piemēram, atjaunīgais un mazoglekļa ūdeņradis, un uzsver, ka ir vajadzīgas investīcijas, lai pietiekami ātri palielinātu atjaunojamo energoresursu ražošanu varētu sasniegt ES klimata mērķus un vides mērķus 2030. un 2050. gadam, vienlaikus atzīstot mazoglekļa ūdeņradi par pārejas tehnoloģiju īstermiņā un vidējā termiņā; aicina Komisiju aptuveni novērtēt to, cik daudz mazoglekļa ūdeņraža būs vajadzīgs dekarbonizācijas mērķiem līdz laikam, kad šo lomu varēs izpildīt tikai atjaunīgais ūdeņradis vien, kādos gadījumos un cik ilgu laikposmu; aicina Komisiju un dalībvalstis samazināt regulatīvos un ekonomiskos šķēršļus, lai veicinātu ūdeņraža ātru ieviešanu tirgū; turklāt norāda, ka ir jāizvairās no neilgtspējīgas resursu izmantošanas, metāna emisiju turpināšanas, oglekļa iesīkstes un balasta aktīviem; uzsver, ka ūdeņraža izmantošanai būtu jāveicina ES klimata mērķu sasniegšana un atjaunīgā ūdeņraža ātra attīstība un ieviešana; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka ilgtspējīgai ūdeņraža ekonomikai būtu jāļauj palielināt jaudu integrētā ES enerģijas tirgū; atzīst, ka tirgū būs dažādi ūdeņraža veidi, piemēram, atjaunīgais un mazoglekļa ūdeņradis, un uzsver, ka ir vajadzīgas investīcijas, lai pietiekami ātri palielinātu atjaunojamo energoresursu ražošanu varētu sasniegt ES klimata mērķus un vides mērķus 2030. un 2050. gadam, vienlaikus atzīstot mazoglekļa ūdeņradi par pārejas tehnoloģiju īstermiņā un vidējā termiņā; aicina Komisiju aptuveni novērtēt to, cik daudz mazoglekļa ūdeņraža būs vajadzīgs dekarbonizācijas mērķiem līdz laikam, kad šo lomu varēs izpildīt tikai atjaunīgais ūdeņradis vien, kādos gadījumos un cik ilgu laikposmu; aicina Komisiju un dalībvalstis samazināt regulatīvos un ekonomiskos šķēršļus, lai veicinātu ūdeņraža ātru ieviešanu tirgū; turklāt norāda, ka ir jāizvairās no neilgtspējīgas resursu izmantošanas, metāna emisiju turpināšanas, oglekļa iesīkstes un balasta aktīviem; uzsver, ka ūdeņraža izmantošanai būtu jāveicina ES klimata mērķu sasniegšana un atjaunīgā ūdeņraža ātra attīstība un ieviešana;

| 19. | uzsver, cik svarīgi ir pēc iespējas drīzāk pakāpeniski pārtraukt fosilā ūdeņraža izmantošanu, galveno uzmanību pievēršot tīrākajām tehnoloģijām ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju ziņā; mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties sākt rūpīgi plānot šo pāreju, lai no fosilā kurināmā iegūta ūdeņraža ražošana sāktu strauji, prognozējami un neatgriezeniski samazināties un lai nepieļautu fosilā kurināmā ražošanas iekārtu darbmūža paildzināšanu; norāda, ka vairākas fosilā ūdeņraža ražošanas vietas atrodas taisnīgas pārejas teritorijās, un uzsver, ka efektīvi atbalsta pasākumi būtu jāvērš uz pašreizējās fosilā ūdeņraža ražošanas dekarbonizāciju; mudina, veicot Eiropas ūdeņraža ekonomikas attīstībai paredzētos pasākumus, neslēgt šīs ražotnes, bet tās modernizēt un pilnveidot, lai uzlabotu reģionu stāvokli, nodrošinot uz vietas ražotu ilgtspējīgu enerģijas nesēju, atvieglojot SEG emisiju mazināšanu un veicinot vietējā darbaspēka pārkvalificēšanos un nodarbinātības saglabāšanu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, cik svarīgi ir pēc iespējas drīzāk pakāpeniski pārtraukt fosilā ūdeņraža izmantošanu, galveno uzmanību pievēršot tīrākajām tehnoloģijām ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju ziņā; mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties sākt rūpīgi plānot šo pāreju, lai no fosilā kurināmā iegūta ūdeņraža ražošana sāktu strauji, prognozējami un neatgriezeniski samazināties un lai nepieļautu fosilā kurināmā ražošanas iekārtu darbmūža paildzināšanu; norāda, ka vairākas fosilā ūdeņraža ražošanas vietas atrodas taisnīgas pārejas teritorijās, un uzsver, ka efektīvi atbalsta pasākumi būtu jāvērš uz pašreizējās fosilā ūdeņraža ražošanas dekarbonizāciju; mudina, veicot Eiropas ūdeņraža ekonomikas attīstībai paredzētos pasākumus, neslēgt šīs ražotnes, bet tās modernizēt un pilnveidot, lai uzlabotu reģionu stāvokli, nodrošinot uz vietas ražotu ilgtspējīgu enerģijas nesēju, atvieglojot SEG emisiju mazināšanu un veicinot vietējā darbaspēka pārkvalificēšanos un nodarbinātības saglabāšanu;

| 20. | uzsver, ka oglekļa uztveršana, izmantošana un uzglabāšana (CCS/U), kas ir videi droša, var būt nozīmīgs elements, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus; atbalsta integrētu politikas kontekstu, kurš stimulētu videi drošu CCS/U veidu izmantošanu, ar ko var panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju neto samazinājumu, lai smago rūpniecību padarītu klimatneitrālu gadījumos, kad nav pieejamas tiešas emisiju samazināšanas iespējas; tomēr vēlreiz apliecina, ka ES neto nulles līmeņa stratēģijā par prioritāti būtu jānosaka emisiju tieša samazināšana un pasākumi ES dabisko piesaistītāju un krātuvju saglabāšanai un uzlabošanai; šajā sakarā norāda arī uz nepieciešamību veikt pētniecību un izstrādi CCS/U tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka oglekļa uztveršana, izmantošana un uzglabāšana (CCS/U

CCS/U

CCS/U

| 21. | uzsver, ka ūdeņraža ekonomikā ir vajadzīgs ievērojams daudzums cenas ziņā pieņemamas atjaunojamās enerģijas un atbilstoša infrastruktūra atjaunojamās enerģijas ražošanai un transportēšanai uz ūdeņraža ražotnēm un saražotā ūdeņraža transportēšanai galalietotājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis sākt ieviest pietiekamu papildu atjaunojamo energoresursu jaudu, lai nodrošinātu elektrifikācijas procesu un atjaunojamā ūdeņraža ražošanu, cita starpā vienkāršojot atļauju piešķiršanas procedūras, un attīstīt pārrobežu partnerības, pamatojoties uz iespējām, kādas dažādiem reģioniem ir atjaunojamās enerģijas un atjaunīgā ūdeņraža ražošanā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ūdeņraža ekonomikā ir vajadzīgs ievērojams daudzums cenas ziņā pieņemamas atjaunojamās enerģijas un atbilstoša infrastruktūra atjaunojamās enerģijas ražošanai un transportēšanai uz ūdeņraža ražotnēm un saražotā ūdeņraža transportēšanai galalietotājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis sākt ieviest pietiekamu papildu atjaunojamo energoresursu jaudu, lai nodrošinātu elektrifikācijas procesu un atjaunojamā ūdeņraža ražošanu, cita starpā vienkāršojot atļauju piešķiršanas procedūras, un attīstīt pārrobežu partnerības, pamatojoties uz iespējām, kādas dažādiem reģioniem ir atjaunojamās enerģijas un atjaunīgā ūdeņraža ražošanā;

| 22. | uzskata, ka atbilstošas atjaunojamo energoresursu enerģijas jaudas ieviešana proporcionāli vajadzībām pēc atjaunīgā ūdeņraža var palīdzēt novērst pretrunas starp elektrifikācijai nepieciešamo jaudu, elektrolīzeriem un citiem mērķiem un nepieciešamību sasniegt ES mērķus klimata jomā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas plānus palielināt ES atjaunojamo energoresursu mērķrādītāju 2030. gadam un tās ierosināto stratēģiju atkrastes atjaunojamo energoresursu jomā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka atbilstošas atjaunojamo energoresursu enerģijas jaudas ieviešana proporcionāli vajadzībām pēc atjaunīgā ūdeņraža var palīdzēt novērst pretrunas starp elektrifikācijai nepieciešamo jaudu, elektrolīzeriem un citiem mērķiem un nepieciešamību sasniegt ES mērķus klimata jomā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas plānus palielināt ES atjaunojamo energoresursu mērķrādītāju 2030. gadam un tās ierosināto stratēģiju atkrastes atjaunojamo energoresursu jomā;

| 23. | prasa pārskatīt Enerģijas nodokļu direktīvu; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju attiecīgā gadījumā samazināt nodokļus un nodevas par atjaunojamo enerģiju visā ES, lai novērstu nodokļu un nodevu dubultu uzlikšanu elektroenerģijai no ūdeņraža ražošanas iekārtām, jo tas rada šķērsli turpmākai ūdeņraža izmantošanas izvēršanai, un stiprināt finanšu stimulus atjaunojamās enerģijas ražošanai, vienlaikus turpinot strādāt, lai pakāpeniski likvidētu fosilā kurināmā subsīdijas un nodokļu un nodevu atbrīvojumus; |
| --- | --- |

23.

prasa pārskatīt Enerģijas nodokļu direktīvu; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju attiecīgā gadījumā samazināt nodokļus un nodevas par atjaunojamo enerģiju visā ES, lai novērstu nodokļu un nodevu dubultu uzlikšanu elektroenerģijai no ūdeņraža ražošanas iekārtām, jo tas rada šķērsli turpmākai ūdeņraža izmantošanas izvēršanai, un stiprināt finanšu stimulus atjaunojamās enerģijas ražošanai, vienlaikus turpinot strādāt, lai pakāpeniski likvidētu fosilā kurināmā subsīdijas un nodokļu un nodevu atbrīvojumus;

| 24. | uzsver, ka atjaunīgo ūdeņradi var ražot no vairākiem atjaunojamiem energoavotiem, piemēram, vēja, saules un hidroenerģijas (tostarp hidroakumulācijas); uzsver degradēto teritoriju potenciālu nodrošināt vietu atjaunojamās enerģijas ražošanai; aicina Komisiju, ņemot vērā nesen publicēto atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģiju, izvērtēt, kā atjaunojamos energoavotus varētu izmantot, lai paplašinātu atjaunojamā ūdeņraža ieviešanas un izmantošanas iespējas; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka atjaunīgo ūdeņradi var ražot no vairākiem atjaunojamiem energoavotiem, piemēram, vēja, saules un hidroenerģijas (tostarp hidroakumulācijas); uzsver degradēto teritoriju potenciālu nodrošināt vietu atjaunojamās enerģijas ražošanai; aicina Komisiju, ņemot vērā nesen publicēto atkrastes atjaunīgās enerģijas stratēģiju, izvērtēt, kā atjaunojamos energoavotus varētu izmantot, lai paplašinātu atjaunojamā ūdeņraža ieviešanas un izmantošanas iespējas;

| 25. | uzsver iespējas pārveidot dažas esošās rūpnieciskās ražotnes par atjaunīgā ūdeņraža ražotnēm; uzsver nepieciešamību publiski plānot šādu rūpniecības objektu pārveidošanu kopā ar darba ņēmējiem un viņu arodbiedrībām, paverot iespēju, tostarp darba ņēmējiem, tiesiskā kārtā kolektīvi atkal atvērt vairs neizmantotas ražotnes, piemēram, lai ražotu ūdeņradi; |
| --- | --- |

25.

uzsver iespējas pārveidot dažas esošās rūpnieciskās ražotnes par atjaunīgā ūdeņraža ražotnēm; uzsver nepieciešamību publiski plānot šādu rūpniecības objektu pārveidošanu kopā ar darba ņēmējiem un viņu arodbiedrībām, paverot iespēju, tostarp darba ņēmējiem, tiesiskā kārtā kolektīvi atkal atvērt vairs neizmantotas ražotnes, piemēram, lai ražotu ūdeņradi;

| 26. | norāda, ka pāreja uz klimatneitrālu energosistēmu būtu rūpīgi jāplāno, ņemot vērā pašreizējos izejas punktus un infrastruktūru, kas dažādās dalībvalstīs var atšķirties; uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu būt elastīgām, plānojot atbalsta pasākumus, tostarp valsts atbalsta pasākumus savas nacionālās ūdeņraža ekonomikas attīstībai; šajā sakarā aicina Komisiju sniegt vairāk informācijas par plānoto diferenciāciju un atbalsta pasākumu elastību; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka pāreja uz klimatneitrālu energosistēmu būtu rūpīgi jāplāno, ņemot vērā pašreizējos izejas punktus un infrastruktūru, kas dažādās dalībvalstīs var atšķirties; uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu būt elastīgām, plānojot atbalsta pasākumus, tostarp valsts atbalsta pasākumus savas nacionālās ūdeņraža ekonomikas attīstībai; šajā sakarā aicina Komisiju sniegt vairāk informācijas par plānoto diferenciāciju un atbalsta pasākumu elastību;

| 27. | uzsver ievērojamo dabas resursu, piemēram, ūdens, daudzumu, kas nepieciešams ūdeņraža ražošanai, un problēmas, kas var rasties ES reģioniem, kuri cieš no ūdens trūkuma; uzsver, ka ir svarīgi palielināt resursefektivitāti, samazinot ietekmi uz reģionālo ūdensapgādi, nodrošinot ūdeņraža ražošanai vajadzīgo resursu un zemes izmantošanas rūpīgu pārvaldību un nepieļaujot ar ūdeņradi saistītās ražošanas ķēdes izraisītu ūdens, gaisa vai augsnes piesārņošanu, atmežošanu vai biodaudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

27.

uzsver ievērojamo dabas resursu, piemēram, ūdens, daudzumu, kas nepieciešams ūdeņraža ražošanai, un problēmas, kas var rasties ES reģioniem, kuri cieš no ūdens trūkuma; uzsver, ka ir svarīgi palielināt resursefektivitāti, samazinot ietekmi uz reģionālo ūdensapgādi, nodrošinot ūdeņraža ražošanai vajadzīgo resursu un zemes izmantošanas rūpīgu pārvaldību un nepieļaujot ar ūdeņradi saistītās ražošanas ķēdes izraisītu ūdens, gaisa vai augsnes piesārņošanu, atmežošanu vai biodaudzveidības zudumu;

Pilsoņu iesaiste

Pilsoņu iesaiste

| 28. | uzsver, ka pilsoņu iesaistei būs svarīga nozīme taisnīgas, sekmīgas, līdzdalīgas un iekļaujošas enerģētikas pārkārtošanas īstenošanā; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi uz visiem dalībniekiem attiecināt izmaksas un ieguvumus, kas rodas integrētā sistēmā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka pilsoņu iesaistei būs svarīga nozīme taisnīgas, sekmīgas, līdzdalīgas un iekļaujošas enerģētikas pārkārtošanas īstenošanā; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi uz visiem dalībniekiem attiecināt izmaksas un ieguvumus, kas rodas integrētā sistēmā;

| 29. | uzsver, ka ūdeņraža ražošanā var iesaistīt atjaunojamās enerģijas kopienas; atgādina par pienākumu nodrošināt labvēlīgu sistēmu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944 (19) un prasa piešķirt tām tādas pašas priekšrocības kā citiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ūdeņraža ražošanā var iesaistīt atjaunojamās enerģijas kopienas; atgādina par pienākumu nodrošināt labvēlīgu sistēmu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944 (19

| 30. | uzsver, ka, lai ES ūdeņraža tirgus darbotos pareizi, ir vajadzīgi cilvēki ar specializētām prasmēm, jo īpaši attiecībā uz drošumu; uzsver, ka ir vajadzīga spēcīga, publiska un bezmaksas arodmācību sistēma; aicina Komisiju pieņemt rīcības plānu, kas palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt un uzturēt speciālas apmācības programmas, kuras paredzētas darbiniekiem, inženieriem, tehniķiem un sabiedrībai, un izveidot starpnozaru mācību programmas ekonomistiem, zinātniekiem un studentiem; uzsver, ka ir jādara vairāk, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas ūdeņraža nozarē, un prasa sākt ES iniciatīvu, kas vērsta uz sieviešu nodarbinātību, apmācību un attīstību, lai apzinātu un likvidētu šķēršļus un veidotu tīklus un modeļus; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka, lai ES ūdeņraža tirgus darbotos pareizi, ir vajadzīgi cilvēki ar specializētām prasmēm, jo īpaši attiecībā uz drošumu; uzsver, ka ir vajadzīga spēcīga, publiska un bezmaksas arodmācību sistēma; aicina Komisiju pieņemt rīcības plānu, kas palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt un uzturēt speciālas apmācības programmas, kuras paredzētas darbiniekiem, inženieriem, tehniķiem un sabiedrībai, un izveidot starpnozaru mācību programmas ekonomistiem, zinātniekiem un studentiem; uzsver, ka ir jādara vairāk, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas ūdeņraža nozarē, un prasa sākt ES iniciatīvu, kas vērsta uz sieviešu nodarbinātību, apmācību un attīstību, lai apzinātu un likvidētu šķēršļus un veidotu tīklus un modeļus;

| 31. | pauž nožēlu par to, ka ES ūdeņraža stratēģijā līdz šim nav pievērsta vērība apmācības, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas stratēģijām un taisnīgai pārejai uz darbam ar ūdeņradi sagatavotu darbaspēku; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt un izmantot esošo nozaru darbinieku ar tehniskām prasmēm potenciālu, un atgādina, ka darba ņēmējiem ir tiesības tikt apmācītiem un pārkvalificētiem darba laikā un ar garantētu algu; |
| --- | --- |

31.

pauž nožēlu par to, ka ES ūdeņraža stratēģijā līdz šim nav pievērsta vērība apmācības, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas stratēģijām un taisnīgai pārejai uz darbam ar ūdeņradi sagatavotu darbaspēku; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt un izmantot esošo nozaru darbinieku ar tehniskām prasmēm potenciālu, un atgādina, ka darba ņēmējiem ir tiesības tikt apmācītiem un pārkvalificētiem darba laikā un ar garantētu algu;

| 32. | aicina Komisiju sagatavot datus par rūpniecības un transporta un enerģētikas nozares pārveides iespējamo ietekmi, iespējām un problēmām saistībā ar ūdeņraža plašāku izmantošanu; šajā ziņā aicina Komisiju un dalībvalstis kopā ar rūpniecības nozari un arodbiedrībām izstrādāt nozaru pārkārtošanas stratēģijas; ierosina saskaņā ar Prasmju pilnveides paktu veidot ES prasmju partnerības ūdeņraža jomā; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju sagatavot datus par rūpniecības un transporta un enerģētikas nozares pārveides iespējamo ietekmi, iespējām un problēmām saistībā ar ūdeņraža plašāku izmantošanu; šajā ziņā aicina Komisiju un dalībvalstis kopā ar rūpniecības nozari un arodbiedrībām izstrādāt nozaru pārkārtošanas stratēģijas; ierosina saskaņā ar Prasmju pilnveides paktu veidot ES prasmju partnerības ūdeņraža jomā;

Ūdeņraža infrastruktūra

Ūdeņraža infrastruktūra

| 33. | uzsver, ka steidzami jāattīsta infrastruktūra ūdeņraža ražošanai, uzglabāšanai un transportēšanai, jāstimulē pienācīga spēju veidošana un vienlaikus jāattīsta pieprasījums un piedāvājums; turklāt uzsver, ka ir svarīgi izveidot ūdeņraža tīklus, kuriem varētu piekļūt bez diskriminācijas; norāda uz ieguvumiem, kas saistīti ar sinerģiju, apvienojot ūdeņraža ražošanu un infrastruktūru ar citiem elastīgu daudzelementu sistēmu aspektiem, piemēram, elektrolīzes atlikumsiltuma atgūšanu centralizētās siltumapgādes vajadzībām; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt TEN-E regulu; atzinīgi vērtē ūdeņraža iekļaušanu atsevišķā energoinfrastruktūras kategorijā un norāda, ka šie ūdeņraža aktīvi var tikt būvēti no jauna vai konvertēti no dabasgāzes izmantošanas vai var tikt izmantota šo abu iespēju kombinācija; turklāt ņem vērā nesen ierosināto infrastruktūras plānošanas pārvaldības sistēmu, kurā iesaistīti ūdeņraža operatori; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka steidzami jāattīsta infrastruktūra ūdeņraža ražošanai, uzglabāšanai un transportēšanai, jāstimulē pienācīga spēju veidošana un vienlaikus jāattīsta pieprasījums un piedāvājums; turklāt uzsver, ka ir svarīgi izveidot ūdeņraža tīklus, kuriem varētu piekļūt bez diskriminācijas; norāda uz ieguvumiem, kas saistīti ar sinerģiju, apvienojot ūdeņraža ražošanu un infrastruktūru ar citiem elastīgu daudzelementu sistēmu aspektiem, piemēram, elektrolīzes atlikumsiltuma atgūšanu centralizētās siltumapgādes vajadzībām; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt TEN-E

| 34. | norāda, ka pirmajā posmā līdztekus koncentrācijai uz rūpniecības klasteriem jau būtu jāveic ūdeņraža pārvades infrastruktūras plānošana, regulēšana un attīstīšana lielākos attālumos un glabāšanai, kā arī jāsniedz pienācīgs finansiāls atbalsts šai infrastruktūrai, lai nodrošinātu ūdeņraža izmantošanu daudzās nozarēs; šajā sakarā atzinīgi vērtē ūdeņraža infrastruktūras turpmāko iekļaušanu ES plānos, piemēram, tīkla attīstības desmit gadu plānos; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka pirmajā posmā līdztekus koncentrācijai uz rūpniecības klasteriem jau būtu jāveic ūdeņraža pārvades infrastruktūras plānošana, regulēšana un attīstīšana lielākos attālumos un glabāšanai, kā arī jāsniedz pienācīgs finansiāls atbalsts šai infrastruktūrai, lai nodrošinātu ūdeņraža izmantošanu daudzās nozarēs; šajā sakarā atzinīgi vērtē ūdeņraža infrastruktūras turpmāko iekļaušanu ES plānos, piemēram, tīkla attīstības desmit gadu plānos;

| 35. | uzsver to, cik svarīga ir pārredzama, iekļaujoša un zinātniski pamatota nākotnes infrastruktūra un integrēta tīkla plānošana, ievērojot norādījumus, ko sniedz tādas publiskās struktūras kā Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER), un iesaistot ieinteresētās personas un zinātniskās struktūras; šajā sakarā ierosina veikt izmaksu un ieguvumu aprēķinus attiecībā uz atjaunīgā ūdeņraža ražošanas, transportēšanas un uzglabāšanas infrastruktūras atrašanās vietu un izvērtēt nepieciešamību būvēt jaunu infrastruktūru, lai izvairītos no balasta aktīviem, pozitīvi ietekmētu iztikas līdzekļus un ekosistēmas un minimizētu izmaksas patērētājiem, ņemot vērā viņu konkrētās vajadzības; uzsver finansiālos ieguvumus, ko sniedz ūdeņraža ražošanas iekārtu izvietošana atjaunojamās enerģijas ražošanas vietu tuvumā vai tajā pašā vietā, kur atrodas pieprasījumietaises, jo īpaši maza mēroga patērētājiem un rūpniecības kopām, kā arī dažādu pieprasījuma nozaru sasaistīšana; uzsver arī to, cik svarīga ir reģionu un dalībvalstu pārrobežu sadarbība, lai atbalstītu projektus, kas uzlabotu piegādes drošību, izveidojot ES ūdeņraža pamatstruktūru, kurai būtu jānodrošina starpsavienojumi un sadarbspēja starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

35.

uzsver to, cik svarīga ir pārredzama, iekļaujoša un zinātniski pamatota nākotnes infrastruktūra un integrēta tīkla plānošana, ievērojot norādījumus, ko sniedz tādas publiskās struktūras kā Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER

| 36. | mudina Komisiju un dalībvalstis veikt zinātniski pamatotu novērtējumu par iespēju pārprofilēt esošos gāzes cauruļvadus tīra ūdeņraža transportēšanai un ūdeņraža glabāšanai pazemē, ņemot vērā dažādus faktorus, piemēram, izmaksu un ieguvumu analīzi gan no tehniski ekonomiskās, gan regulatīvās perspektīvas, vispārēju sistēmas integrāciju un ilgtermiņa izmaksu efektivitāti; norāda, ka jau esošas vai izstrādes stadijā esošas gāzes infrastruktūras pārprofilēšana varētu palielināt izmaksu efektivitāti, samazināt zemes un resursu izmantošanas un investīciju izmaksas un mazināt sociālo ietekmi; uzsver, ka gāzes infrastruktūras pārprofilēšana var būt svarīga ūdeņraža izmantošanai prioritārajās nozarēs, kurās ir lielas emisijas, tostarp savienojumiem starp rūpniecības objektiem un multimodāliem transporta centriem, paturot prātā nepieciešamību transportēt ūdeņradi, izmantojot visefektīvākos līdzekļus; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka jebkura nākotnē iespējamā gāzes infrastruktūra ir saderīga ar tīru ūdeņradi; aicina Komisiju novērtēt to, kur pašlaik tiek izmantota ūdeņraža piemaisīšana, un zinātniski novērtēt tās pieprasījumu, lai apmierinātu pierādītās rūpnieciskā ūdeņraža vajadzības, kā arī priekšrocības un trūkumus, lai noteiktu infrastruktūras vajadzības, vienlaikus izvairoties no balasta aktīviem; |
| --- | --- |

36.

mudina Komisiju un dalībvalstis veikt zinātniski pamatotu novērtējumu par iespēju pārprofilēt esošos gāzes cauruļvadus tīra ūdeņraža transportēšanai un ūdeņraža glabāšanai pazemē, ņemot vērā dažādus faktorus, piemēram, izmaksu un ieguvumu analīzi gan no tehniski ekonomiskās, gan regulatīvās perspektīvas, vispārēju sistēmas integrāciju un ilgtermiņa izmaksu efektivitāti; norāda, ka jau esošas vai izstrādes stadijā esošas gāzes infrastruktūras pārprofilēšana varētu palielināt izmaksu efektivitāti, samazināt zemes un resursu izmantošanas un investīciju izmaksas un mazināt sociālo ietekmi; uzsver, ka gāzes infrastruktūras pārprofilēšana var būt svarīga ūdeņraža izmantošanai prioritārajās nozarēs, kurās ir lielas emisijas, tostarp savienojumiem starp rūpniecības objektiem un multimodāliem transporta centriem, paturot prātā nepieciešamību transportēt ūdeņradi, izmantojot visefektīvākos līdzekļus; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka jebkura nākotnē iespējamā gāzes infrastruktūra ir saderīga ar tīru ūdeņradi; aicina Komisiju novērtēt to, kur pašlaik tiek izmantota ūdeņraža piemaisīšana, un zinātniski novērtēt tās pieprasījumu, lai apmierinātu pierādītās rūpnieciskā ūdeņraža vajadzības, kā arī priekšrocības un trūkumus, lai noteiktu infrastruktūras vajadzības, vienlaikus izvairoties no balasta aktīviem;

| 37. | uzsver nepieciešamību regulēt ūdeņraža infrastruktūru, jo īpaši attiecībā uz tās darbību un pieslēgumu energotīklam, un vajadzību saglabāt atsaistīšanu kā vienu no ūdeņraža tirgu plānošanas pamatprincipiem, vienlaikus ņemot vērā, ka ūdeņraža tirgus vēl ir jāattīsta; uzsver, ka nošķiršanai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka inovatīvi jauni produkti tiek laisti energotirgū visrentablākajā veidā; norāda, ka jebkuras atkāpes no šā regulējuma principa vidējā termiņā radītu nevajadzīgi augstas izmaksas tiešajiem patērētājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot skaidras vadlīnijas attiecībā uz jauno un pārprofilēto cauruļvadu īpašumtiesībām, lai nodrošinātu plānošanas drošību; |
| --- | --- |

37.

uzsver nepieciešamību regulēt ūdeņraža infrastruktūru, jo īpaši attiecībā uz tās darbību un pieslēgumu energotīklam, un vajadzību saglabāt atsaistīšanu kā vienu no ūdeņraža tirgu plānošanas pamatprincipiem, vienlaikus ņemot vērā, ka ūdeņraža tirgus vēl ir jāattīsta; uzsver, ka nošķiršanai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka inovatīvi jauni produkti tiek laisti energotirgū visrentablākajā veidā; norāda, ka jebkuras atkāpes no šā regulējuma principa vidējā termiņā radītu nevajadzīgi augstas izmaksas tiešajiem patērētājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot skaidras vadlīnijas attiecībā uz jauno un pārprofilēto cauruļvadu īpašumtiesībām, lai nodrošinātu plānošanas drošību;

| 38. | uzsver, ka multimodālām jūras un iekšzemes ostām ir stratēģiski būtiska nozīme kā inovāciju apkopotājiem un centriem ūdeņraža importa, ražošanas, uzglabāšanas, piegādes un izmantošanas jomā; uzsver vajadzību pēc vietas un investīcijām ostu infrastruktūrā, lai veicinātu jaunu bezemisiju un mazemisiju tehnoloģiju izmantošanu valstu piekrastēs un ostās un radītu ūdeņradim nepieciešamo rūpniecisko vērtības ķēdi multimodālos transporta koridoros; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka multimodālām jūras un iekšzemes ostām ir stratēģiski būtiska nozīme kā inovāciju apkopotājiem un centriem ūdeņraža importa, ražošanas, uzglabāšanas, piegādes un izmantošanas jomā; uzsver vajadzību pēc vietas un investīcijām ostu infrastruktūrā, lai veicinātu jaunu bezemisiju un mazemisiju tehnoloģiju izmantošanu valstu piekrastēs un ostās un radītu ūdeņradim nepieciešamo rūpniecisko vērtības ķēdi multimodālos transporta koridoros;

Ūdeņraža pieprasījums

Ūdeņraža pieprasījums

| 39. | atzīst, ka ūdeņraža pieprasījumam jābūt vērstam uz nozarēm, kurās ūdeņraža izmantošana ir tuvu konkurētspējīgam līmenim vai kuras pašlaik nevar dekarbonizēt ar citiem tehnoloģiskiem risinājumiem; piekrīt Komisijai, ka galvenie vadošie ūdeņraža pieprasījuma tirgi ir rūpniecība, gaisa, jūras un lielas noslodzes transporta nozare; uzskata, ka šajās nozarēs pieprasījuma attīstības, investīciju un pētniecības vajadzību ceļveži būtu jāizstrādā ES līmenī, pamatojoties uz neatkarīgiem zinātniskiem pētījumiem un sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, ņemot vērā dalībvalstu individuālos apstākļus un reģionālās atšķirības attiecībā uz ūdeņraža izmantošanu, tehnoloģisko gatavību un infrastruktūru; |
| --- | --- |

39.

atzīst, ka ūdeņraža pieprasījumam jābūt vērstam uz nozarēm, kurās ūdeņraža izmantošana ir tuvu konkurētspējīgam līmenim vai kuras pašlaik nevar dekarbonizēt ar citiem tehnoloģiskiem risinājumiem; piekrīt Komisijai, ka galvenie vadošie ūdeņraža pieprasījuma tirgi ir rūpniecība, gaisa, jūras un lielas noslodzes transporta nozare; uzskata, ka šajās nozarēs pieprasījuma attīstības, investīciju un pētniecības vajadzību ceļveži būtu jāizstrādā ES līmenī, pamatojoties uz neatkarīgiem zinātniskiem pētījumiem un sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, ņemot vērā dalībvalstu individuālos apstākļus un reģionālās atšķirības attiecībā uz ūdeņraža izmantošanu, tehnoloģisko gatavību un infrastruktūru;

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir apsvērusi dažādas pieprasījuma puses stimulēšanas iespējas; piekrīt Komisijai, ka pārejas periodā varētu apsvērt uz pieprasījumu orientētu politiku un skaidrus stimulus ūdeņraža ieviešanai un izmantošanai galapatērētāju nozarēs, lai veicinātu pieprasījumu pēc ūdeņraža (piemēram, kvotas atjaunīgā ūdeņraža izmantošanai ierobežotā skaitā konkrētu nozaru, Eiropas Investīciju banka garantijas, ka tiks samazināts sākotnējais līdzinvestīciju risks, līdz tās būs izmaksu ziņā konkurētspējīgas, un finanšu instrumenti, tostarp oglekļa līgumi par starpību (CCfD) projektiem, kuros izmanto atjaunīgo vai mazoglekļa ūdeņradi) nolūkā veicināt dekarbonizāciju ar ūdeņraža palīdzību gadījumos, kad tas ir svarīgi, lai saglabātu galalietotāju konkurētspēju; norāda, ka ir jānodrošina kompensācijas samērīgums un jānovērš subsīdiju dublēšanās gan ražošanai, gan izmantošanai, mākslīgu vajadzību radīšana un nepamatoti tirgus izkropļojumi; prasa ātri izstrādāt CCfD izmēģinājuma projektu, jo īpaši attiecībā uz tīro tēraudu; uzsver, ka ilgtspējīgu risinājumu publiskais iepirkums, piemēram, zaļais tērauds būvniecībai vai renovācijai, arī var veicināt reālu un paredzamu pieprasījumu; uzsver, ka uz pieprasījumu vērstai politikai vajadzētu būt saderīgai ar citiem politikas pasākumiem un būtu jāveic rūpīgs ietekmes novērtējums, lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz energoietilpīgām nozarēm, kuras saskaras ar starptautisku konkurenci; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir apsvērusi dažādas pieprasījuma puses stimulēšanas iespējas; piekrīt Komisijai, ka pārejas periodā varētu apsvērt uz pieprasījumu orientētu politiku un skaidrus stimulus ūdeņraža ieviešanai un izmantošanai galapatērētāju nozarēs, lai veicinātu pieprasījumu pēc ūdeņraža (piemēram, kvotas atjaunīgā ūdeņraža izmantošanai ierobežotā skaitā konkrētu nozaru, Eiropas Investīciju banka garantijas, ka tiks samazināts sākotnējais līdzinvestīciju risks, līdz tās būs izmaksu ziņā konkurētspējīgas, un finanšu instrumenti, tostarp oglekļa līgumi par starpību (CCfD

CCfD

| 41. | norāda, ka dažos pašreizējos tiesiskajos regulējumos ūdeņraža izmantošanai ir šķēršļi; mudina Komisiju un dalībvalstis pielāgot šo tiesisko regulējumu, lai stimulētu ūdeņraža pieprasījumu un novērstu šķēršļus, piemēram, juridisko nenoteiktību; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka dažos pašreizējos tiesiskajos regulējumos ūdeņraža izmantošanai ir šķēršļi; mudina Komisiju un dalībvalstis pielāgot šo tiesisko regulējumu, lai stimulētu ūdeņraža pieprasījumu un novērstu šķēršļus, piemēram, juridisko nenoteiktību;

| 42. | mudina Komisiju, atjauninot un īstenojot jauno Eiropas industriālo stratēģiju, popularizēt atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģiju pirmtirgus un to izmantošanu klimatneitrālai ražošanai, jo īpaši tērauda, cementa un ķīmiskajā rūpniecībā; aicina Komisiju izvērtēt iespēju atzīt, ka tērauds, kas ražots ar atjaunīgā ūdeņraža palīdzību, ir pozitīvs devums transportlīdzekļu parka CO2 emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā; turklāt mudina Komisiju drīzumā ierosināt ES stratēģiju attiecībā uz tīro tēraudu, kurā pienācīga uzmanība būtu veltīta atjaunīgā ūdeņraža izmantošanai; |
| --- | --- |

42.

mudina Komisiju, atjauninot un īstenojot jauno Eiropas industriālo stratēģiju, popularizēt atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģiju pirmtirgus un to izmantošanu klimatneitrālai ražošanai, jo īpaši tērauda, cementa un ķīmiskajā rūpniecībā; aicina Komisiju izvērtēt iespēju atzīt, ka tērauds, kas ražots ar atjaunīgā ūdeņraža palīdzību, ir pozitīvs devums transportlīdzekļu parka CO2

| 43. | atgādina, ka transporta nozare rada ceturto daļu no ES CO2 emisijām un ir vienīgā nozare, kurā nav izdevies samazināt emisijas salīdzinājumā ar 1990. gada bāzes līniju; uzsver ūdeņraža kā viena no instrumentiem, kas veicina CO2 emisiju samazināšanu transporta veidos, potenciālu, jo īpaši gadījumos, kad pilnīga elektrifikācija ir sarežģītāka vai pagaidām vēl neiespējama; uzsver, ka degvielas uzpildes infrastruktūras izvēršana ir nepieciešama, lai veicinātu ūdeņraža izmantošanu transporta nozarē; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi pārskatīt TEN-T (Eiropas transporta tīkls) regulu (20) un Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīvu, lai nodrošinātu publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes staciju pieejamību visā ES, iekļaujot konkrētus mērķus ūdeņraža infrastruktūras integrēšanai transporta sistēmās; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu, pārskatot Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīvu, Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā paredzēt ūdeņraža uzpildes infrastruktūras attīstīšanu; turklāt uzsver, ka ir jārada sinerģijas starp TEN-T, TEN-E un alternatīvo degvielu stratēģijām, kā rezultātā pakāpeniski tiktu izvietotas ūdeņraža uzpildes stacijas un vienlaikus būtu noteiktas būtiskās tehniskās prasības un saskaņotie standarti, pamatojoties uz riska novērtējumu; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka transporta nozare rada ceturto daļu no ES CO2

2

TEN-T

20

TEN-T

TEN-E

| 44. | uzsver, ka ūdeņraža īpašības dod iespēju aizstāt fosilo kurināmo un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas konkrētos transporta veidos; uzsver, ka ūdeņraža izmantošana tīrā veidā vai sintētiskas degvielas vai biopetrolejas veidā ir būtisks faktors fosilās petrolejas aizstāšanai aviācijā; turklāt uzsver, ka ūdeņradi ierobežotā apjomā jau izmanto transporta nozarē, jo īpaši autotransportā, sabiedriskajā transportā un konkrētos dzelzceļa nozares segmentos, jo īpaši gadījumos, kad līnijas elektrifikācija nav ekonomiski iespējama; uzsver, ka ir vajadzīgi spēcīgāki tiesību akti, lai stimulētu bezemisiju degvielu izmantošanu, kā arī citas tīras tehnoloģijas, tostarp atjaunīgo ūdeņradi, un, tiklīdz tās būs pilnībā pieejamas, iespējams, sākt to izmantošanu lielas noslodzes transportlīdzekļos, aviācijā un jūras transportā; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ūdeņraža īpašības dod iespēju aizstāt fosilo kurināmo un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas konkrētos transporta veidos; uzsver, ka ūdeņraža izmantošana tīrā veidā vai sintētiskas degvielas vai biopetrolejas veidā ir būtisks faktors fosilās petrolejas aizstāšanai aviācijā; turklāt uzsver, ka ūdeņradi ierobežotā apjomā jau izmanto transporta nozarē, jo īpaši autotransportā, sabiedriskajā transportā un konkrētos dzelzceļa nozares segmentos, jo īpaši gadījumos, kad līnijas elektrifikācija nav ekonomiski iespējama; uzsver, ka ir vajadzīgi spēcīgāki tiesību akti, lai stimulētu bezemisiju degvielu izmantošanu, kā arī citas tīras tehnoloģijas, tostarp atjaunīgo ūdeņradi, un, tiklīdz tās būs pilnībā pieejamas, iespējams, sākt to izmantošanu lielas noslodzes transportlīdzekļos, aviācijā un jūras transportā;

| 45. | aicina Komisiju saistībā ar ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju palielināt pētniecību un investīcijas un izvērtēt, vai Atjaunojamo energoresursu direktīva ir jāpārskata, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem atjaunojamās enerģijas risinājumiem transporta nozarē; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju saistībā ar ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju palielināt pētniecību un investīcijas un izvērtēt, vai Atjaunojamo energoresursu direktīva ir jāpārskata, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem atjaunojamās enerģijas risinājumiem transporta nozarē;

Pētniecība, izstrāde, inovācija un finansējums

Pētniecība, izstrāde, inovācija un finansējums

| 46. | uzsver to, cik liela nozīme ir pētniecībai, izstrādei un inovācijai visā vērtības ķēdē, kā arī demonstrējumu projektiem rūpnieciskā mērogā, tostarp izmēģinājuma projektiem, un to ieviešanai tirgū, lai atjaunojamo ūdeņradi padarītu konkurētspējīgu un cenas ziņā pieejamu un pabeigtu energosistēmas integrāciju, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko līdzsvaru, īpašu uzmanību pievēršot oglekļietilpīgiem reģioniem; aicina Komisiju stimulēt pētniecības un inovācijas centienus ārkārtīgi nozīmīgu liela mēroga projektu īstenošanai, lai nodrošinātu tehnoloģiju pārnesi visā ūdeņraža vērtības ķēdē; šajā ziņā atzinīgi vērtē mobilitātes laboratoriju izveidi ES pilsētās, lai veicinātu ilgtspējīga sabiedriskā transporta eksperimentus, balstoties uz alternatīvu degvielu izmantošanu, un mudina ūdeņradi iekļaut kā vienu no degvielām, ko izmanto šo eksperimentu veikšanai; |
| --- | --- |

46.

uzsver to, cik liela nozīme ir pētniecībai, izstrādei un inovācijai visā vērtības ķēdē, kā arī demonstrējumu projektiem rūpnieciskā mērogā, tostarp izmēģinājuma projektiem, un to ieviešanai tirgū, lai atjaunojamo ūdeņradi padarītu konkurētspējīgu un cenas ziņā pieejamu un pabeigtu energosistēmas integrāciju, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko līdzsvaru, īpašu uzmanību pievēršot oglekļietilpīgiem reģioniem; aicina Komisiju stimulēt pētniecības un inovācijas centienus ārkārtīgi nozīmīgu liela mēroga projektu īstenošanai, lai nodrošinātu tehnoloģiju pārnesi visā ūdeņraža vērtības ķēdē; šajā ziņā atzinīgi vērtē mobilitātes laboratoriju izveidi ES pilsētās, lai veicinātu ilgtspējīga sabiedriskā transporta eksperimentus, balstoties uz alternatīvu degvielu izmantošanu, un mudina ūdeņradi iekļaut kā vienu no degvielām, ko izmanto šo eksperimentu veikšanai;

| 47. | uzsver, ka ir jāinvestē ievērojamas naudas summas, lai attīstītu un palielinātu atjaunīgā ūdeņraža ražošanas jaudu, padarītu to konkurētspējīgu un veicinātu ūdeņraža risinājumus, kas bieži vien ir izstrādes sākumposmā, un šajā nolūkā būtu nepieciešams arī samazināt risku investīcijām atjaunīgā ūdeņraža ražošanā, piemēram, izmantojot CfD (līgumi par starpību); uzsver, ka ES programmām un finansēšanas instrumentiem, piemēram, Atveseļošanas un noturības mehānismam, programmai “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, InvestEU, tostarp jaunajam ES stratēģisko investīciju logam, Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam un ETS inovāciju fondam, ir būtiska loma ūdeņraža ekonomikas saskaņotas attīstības veicināšanā visā ES; turklāt uzsver vietējo un reģionālo publiskā un privātā sektora partnerību svarīgo lomu ūdeņraža attīstības un apguves veicināšanā; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka ir jāinvestē ievērojamas naudas summas, lai attīstītu un palielinātu atjaunīgā ūdeņraža ražošanas jaudu, padarītu to konkurētspējīgu un veicinātu ūdeņraža risinājumus, kas bieži vien ir izstrādes sākumposmā, un šajā nolūkā būtu nepieciešams arī samazināt risku investīcijām atjaunīgā ūdeņraža ražošanā, piemēram, izmantojot CfD

InvestEU

| 48. | uzsver vajadzību nodrošināt sinerģijas starp visiem pieejamajiem investīciju fondiem, programmām un finanšu instrumentiem, lai nodrošinātu publiskā un privātā sektora sadarbību attiecībā uz investīcijām dažāda veida projektos; ar bažām norāda uz to, ka ir samazinājušās investīcijas tīras enerģijas tehnoloģiju pētniecībā un inovācijā, kā to apliecina 2020. gada ziņojums par Enerģētikas savienības stāvokli; |
| --- | --- |

48.

uzsver vajadzību nodrošināt sinerģijas starp visiem pieejamajiem investīciju fondiem, programmām un finanšu instrumentiem, lai nodrošinātu publiskā un privātā sektora sadarbību attiecībā uz investīcijām dažāda veida projektos; ar bažām norāda uz to, ka ir samazinājušās investīcijas tīras enerģijas tehnoloģiju pētniecībā un inovācijā, kā to apliecina 2020. gada ziņojums par Enerģētikas savienības stāvokli;

| 49. | aicina Komisiju izstrādāt koordinētu atjaunojamo energoresursu un ūdeņraža investīciju stratēģiju, kas būtu saskaņota ar nacionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgos izejas punktus; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju izstrādāt koordinētu atjaunojamo energoresursu un ūdeņraža investīciju stratēģiju, kas būtu saskaņota ar nacionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgos izejas punktus;

| 50. | aicina Komisiju šajā stratēģijā uzsvērt MVU nozīmīgo lomu; uzsver nepieciešamību iekļaut regulatīvos aizsardzības pasākumus un nodrošināt piekļuvi finanšu un inovācijas resursiem, piemēram, inkubatoriem un kopīgiem pētniecības projektiem, lai jaunuzņēmumi un MVU varētu iekļauties ūdeņraža nozarē; aicina Komisiju nodrošināt šādiem uzņēmumiem vienlīdzīgu piekļuvi tirgum, atvieglot ienākšanu tirgū un veicināt līdzdalību, cita starpā proaktīvi aicinot piedalīties apaļā galda sarunās un paust viedokli sabiedriskās apspriešanas procesā; aicina Komisiju novērtēt MVU vajadzības un izmaksas, kas saistītas ar to ražošanas procesu un energoapgādes dekarbonizāciju, izmantojot ūdeņradi, un uzraudzīt to progresu, izmantojot piemērotu galveno darbības rādītāju kopumu, lai veicinātu uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju šajā stratēģijā uzsvērt MVU nozīmīgo lomu; uzsver nepieciešamību iekļaut regulatīvos aizsardzības pasākumus un nodrošināt piekļuvi finanšu un inovācijas resursiem, piemēram, inkubatoriem un kopīgiem pētniecības projektiem, lai jaunuzņēmumi un MVU varētu iekļauties ūdeņraža nozarē; aicina Komisiju nodrošināt šādiem uzņēmumiem vienlīdzīgu piekļuvi tirgum, atvieglot ienākšanu tirgū un veicināt līdzdalību, cita starpā proaktīvi aicinot piedalīties apaļā galda sarunās un paust viedokli sabiedriskās apspriešanas procesā; aicina Komisiju novērtēt MVU vajadzības un izmaksas, kas saistītas ar to ražošanas procesu un energoapgādes dekarbonizāciju, izmantojot ūdeņradi, un uzraudzīt to progresu, izmantojot piemērotu galveno darbības rādītāju kopumu, lai veicinātu uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu;

| 51. | uzsver, ka ES ir viena no līderiem elektrolīzeru ražošanā un ka tai ir jāsaglabā un jāpilnveido šī konkurences priekšrocība; uzskata, ka ES pētniecības un izstrādes centieni būtu jākoncentrē uz potenciālo jauno atjaunīgā ūdeņraža avotu un tehnoloģiju plašu klāstu, piemēram, ūdeņradi no fotosintēzes, aļģēm vai elektrolīzeriem ar jūras ūdeni, lai paaugstinātu tehnoloģiju gatavības līmeni; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka ES ir viena no līderiem elektrolīzeru ražošanā un ka tai ir jāsaglabā un jāpilnveido šī konkurences priekšrocība; uzskata, ka ES pētniecības un izstrādes centieni būtu jākoncentrē uz potenciālo jauno atjaunīgā ūdeņraža avotu un tehnoloģiju plašu klāstu, piemēram, ūdeņradi no fotosintēzes, aļģēm vai elektrolīzeriem ar jūras ūdeni, lai paaugstinātu tehnoloģiju gatavības līmeni;

| 52. | atzinīgi vērtē Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansi (Alianse), citas atjaunojamo energoresursu iniciatīvas un asociācijas, Eiropas ūdeņraža forumu un svarīgus projektus visas Eiropas interesēs (IPCEI), kas ir svarīgi līdzekļi, lai veicinātu investīcijas atjaunīgā ūdeņradī; mudina dalībvalstis, Komisiju un ekonomikas dalībniekus ātri atraisīt IPCEI potenciālu, lai atbalstītu projektus, kas attiecas uz ES ūdeņraža ekonomiku; prasa īstenot pragmatisku pieeju, lai atvieglotu šo projektu apstiprināšanu; atzinīgi vērtē arī Komisijas plānu pārskatīt pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai, lai veicinātu ūdeņraža ražošanu un tā ātru ieviešanu tirgū; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Eiropas Tīrā ūdeņraža aliansi (Alianse), citas atjaunojamo energoresursu iniciatīvas un asociācijas, Eiropas ūdeņraža forumu un svarīgus projektus visas Eiropas interesēs (IPCEI

IPCEI

| 53. | mudina aliansi sadarbībā ar kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (KU FCH) nākt klajā ar investīciju programmu un projektu plānojumu, kas var nodrošināt ūdeņraža mērķu īstenošanu pēc iespējas drīzāk; uzsver, ka Aliansei būtu jākoncentrējas uz atjaunīgā ūdeņraža attīstību un skaidri jāapņemas sasniegt ES klimata mērķus 2030. un 2050. gadam; uzsver, ka Aliansei būtu arī jānodrošina visu attiecīgo ES ieinteresēto personu līdzsvarota pārstāvība, tostarp atjaunojamo energoresursu ražotājiem, zinātniekiem, neatkarīgiem ekspertiem, domnīcām, vides NVO un sociālajiem partneriem; uzsver, ka būtu jāuzlabo Alianses lēmumu pieņemšanas procedūra attiecībā uz pārredzamību un iekļautību un ka šis process būtu jāvada Komisijai un jāatbalsta neatkarīgai zinātnisko ekspertu struktūrai, un mērķim jābūt noteikt pārejas ceļus un sniegt norādījumus par ūdeņraža vajadzībām; norāda uz pašreizējo kavēšanos alianses darba īstenošanā un mudina Komisiju paātrināt šo procesu; |
| --- | --- |

53.

mudina aliansi sadarbībā ar kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (KU FCH

| 54. | atzinīgi vērtē kopuzņēmuma FCH atjaunošanu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros; uzsver, cik svarīgs ir tās darbs, un aicina Komisiju to izmantot kā ūdeņraža kompetences centru un nodrošināt tai pietiekamus finanšu resursus, lai tā varētu pildīt savu lomu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā; uzsver, ka tai būtu jāveicina pētniecības un izstrādes darbības visā vērtības ķēdē, lai ūdeņradim nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvu finansējuma izmantošanu un labāku saskaņošanu; uzsver, ka tai būtu jāveido sinerģijas ar transporta nozares kopuzņēmumiem, lai veicinātu ūdeņraža tehnoloģijas un transporta infrastruktūras un pakalpojumu pienācīgu integrāciju; aicina Komisiju izmantot kopuzņēmuma FCH gūto pieredzi un stimulēt turpmāku pētniecību kurināmā elementu un ūdeņraža enerģijas tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē kopuzņēmuma FCH

FCH

| 55. | aicina Komisiju izvērtēt ūdeņraža izmantošanas potenciālo iekļaušanu partnerības pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) vispārējos mērķos saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” prioritātēm, lai stiprinātu pētniecības un inovācijas spējas un attīstītu zināšanas un kopīgus inovatīvus risinājumus visā Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju izvērtēt ūdeņraža izmantošanas potenciālo iekļaušanu partnerības pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA

Starptautiskā sadarbība ūdeņraža jomā

Starptautiskā sadarbība ūdeņraža jomā

| 56. | uzsver, ka ES vadošā loma ūdeņraža tehnoloģiju ražošanā sniedz iespējas pasaules līmenī stiprināt ES vadošo vietu rūpniecībā un inovācijā, vienlaikus stiprinot ES vadošo vietu globālajā klimata politikā; uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir ūdeņraža piegādes ķēdes izveidei ES, lai veicinātu pirmgājēja priekšrocības, rūpniecības konkurētspēju un energoapgādes drošību; šajā sakarā uzsver mērķi palielināt iekšzemes ūdeņraža ražošanu, vienlaikus atzīstot, ka dalībvalstis saskaņā ar savām vajadzībām var arī izpētīt iespēju importēt enerģiju, ūdeņradi un ūdeņraža pirmproduktus no kaimiņreģioniem un trešām valstīm, lai apmierinātu pieaugošo iekšzemes pieprasījumu pēc ūdeņraža; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka ES vadošā loma ūdeņraža tehnoloģiju ražošanā sniedz iespējas pasaules līmenī stiprināt ES vadošo vietu rūpniecībā un inovācijā, vienlaikus stiprinot ES vadošo vietu globālajā klimata politikā; uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir ūdeņraža piegādes ķēdes izveidei ES, lai veicinātu pirmgājēja priekšrocības, rūpniecības konkurētspēju un energoapgādes drošību; šajā sakarā uzsver mērķi palielināt iekšzemes ūdeņraža ražošanu, vienlaikus atzīstot, ka dalībvalstis saskaņā ar savām vajadzībām var arī izpētīt iespēju importēt enerģiju, ūdeņradi un ūdeņraža pirmproduktus no kaimiņreģioniem un trešām valstīm, lai apmierinātu pieaugošo iekšzemes pieprasījumu pēc ūdeņraža;

| 57. | tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis iesaistīties atklātā un konstruktīvā dialogā, lai izveidotu savstarpēji izdevīgu sadarbību un partnerības ar kaimiņreģioniem, piemēram, Ziemeļāfriku, Tuvajiem Austrumiem un Austrumu partnerības valstīm, aizsargājot ES stratēģiskās intereses un ES un tās partneru energoapgādes drošību; uzsver, ka šī sadarbība būtu noderīga tīru un jaunu tehnoloģiju tirgu izveidē, nododot zināšanas, veicinot pāreju uz atjaunojamo enerģiju un sasniedzot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus; uzsver, ka ir jāizvairās no ietekmes uz vidi, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisiju, pārvietošanas un jebkādiem kavējumiem elektrotīkla dekarbonizācijā trešās valstīs; |
| --- | --- |

57.

tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis iesaistīties atklātā un konstruktīvā dialogā, lai izveidotu savstarpēji izdevīgu sadarbību un partnerības ar kaimiņreģioniem, piemēram, Ziemeļāfriku, Tuvajiem Austrumiem un Austrumu partnerības valstīm, aizsargājot ES stratēģiskās intereses un ES un tās partneru energoapgādes drošību; uzsver, ka šī sadarbība būtu noderīga tīru un jaunu tehnoloģiju tirgu izveidē, nododot zināšanas, veicinot pāreju uz atjaunojamo enerģiju un sasniedzot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus; uzsver, ka ir jāizvairās no ietekmes uz vidi, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisiju, pārvietošanas un jebkādiem kavējumiem elektrotīkla dekarbonizācijā trešās valstīs;

| 58. | uzsver, ka būtu jāturpina attīstīt starptautisko sadarbību ūdeņraža jomā ar trešām valstīm, jo īpaši ar Apvienoto Karalisti, Eiropas Ekonomikas zonu, Enerģētikas kopienu un ASV, kas izveidota, pamatojoties uz savstarpēji ievērotiem noteikumiem un principiem, piemēram, trešo personu piekļuvi, īpašumtiesību nošķiršanu, pārredzamību un nediskriminējošiem tarifiem, lai stiprinātu iekšējo tirgu un energoapgādes drošību; uzsver, ka būtu jāizvairās no sadarbības ar trešām valstīm, uz kurām attiecas ES ierobežojošie pasākumi, piemēram, ekonomiskās sankcijas, un ar valstīm, kas negarantē atbilstību drošuma un vides standartiem un pārredzamības prasībām, vai gadījumos, kad šāda sadarbība apdraudētu ES un dalībvalstu drošību; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka būtu jāturpina attīstīt starptautisko sadarbību ūdeņraža jomā ar trešām valstīm, jo īpaši ar Apvienoto Karalisti, Eiropas Ekonomikas zonu, Enerģētikas kopienu un ASV, kas izveidota, pamatojoties uz savstarpēji ievērotiem noteikumiem un principiem, piemēram, trešo personu piekļuvi, īpašumtiesību nošķiršanu, pārredzamību un nediskriminējošiem tarifiem, lai stiprinātu iekšējo tirgu un energoapgādes drošību; uzsver, ka būtu jāizvairās no sadarbības ar trešām valstīm, uz kurām attiecas ES ierobežojošie pasākumi, piemēram, ekonomiskās sankcijas, un ar valstīm, kas negarantē atbilstību drošuma un vides standartiem un pārredzamības prasībām, vai gadījumos, kad šāda sadarbība apdraudētu ES un dalībvalstu drošību;

| 59. | uzsver, ka ES būtu starptautiski jāveicina tās ūdeņraža standarti un ilgtspējas kritēriji; šajā sakarā aicina izstrādāt starptautiskus standartus un izstrādāt kopīgas definīcijas un metodikas, lai noteiktu kopējās emisijas no katras saražotā ūdeņraža vienības, kā arī starptautiskus ilgtspējas kritērijus kā priekšnoteikumu jebkādam ūdeņraža importam un pirmsūdeņraža produktu importam; uzsver, ka, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzi, viss ūdeņraža imports būtu jāsertificē tāpat kā ES ražotais ūdeņradis, tostarp ražošana un transportēšana, un tam vajadzētu būt saderīgam ar plānoto Eiropas Savienības oglekļa ievedkorekcijas mehānismu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis investēt nepieciešamajā infrastruktūrā un esošās infrastruktūras pārveidošanā ostās un pārrobežu savienojumos atjaunīgā ūdeņraža importam; mudina Komisiju veicināt euro kā atsauces valūtas lomu starptautiskajā ūdeņraža tirdzniecībā; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka ES būtu starptautiski jāveicina tās ūdeņraža standarti un ilgtspējas kritēriji; šajā sakarā aicina izstrādāt starptautiskus standartus un izstrādāt kopīgas definīcijas un metodikas, lai noteiktu kopējās emisijas no katras saražotā ūdeņraža vienības, kā arī starptautiskus ilgtspējas kritērijus kā priekšnoteikumu jebkādam ūdeņraža importam un pirmsūdeņraža produktu importam; uzsver, ka, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzi, viss ūdeņraža imports būtu jāsertificē tāpat kā ES ražotais ūdeņradis, tostarp ražošana un transportēšana, un tam vajadzētu būt saderīgam ar plānoto Eiropas Savienības oglekļa ievedkorekcijas mehānismu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis investēt nepieciešamajā infrastruktūrā un esošās infrastruktūras pārveidošanā ostās un pārrobežu savienojumos atjaunīgā ūdeņraža importam; mudina Komisiju veicināt euro kā atsauces valūtas lomu starptautiskajā ūdeņraža tirdzniecībā;

| 60. | uzskata, ka ūdeņradim būtu jākļūst par ES starptautiskās sadarbības elementu, cita starpā saistībā ar Starptautiskās Atjaunojamo energoresursu aģentūras (IRENA) darbu, sadarbību pētniecības jomā, klimata un enerģētikas diplomātiju un Eiropas kaimiņattiecību politiku; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka ūdeņradim būtu jākļūst par ES starptautiskās sadarbības elementu, cita starpā saistībā ar Starptautiskās Atjaunojamo energoresursu aģentūras (IRENA

Ūdeņraža nozīme integrētā enerģētikas sistēmā

Ūdeņraža nozīme integrētā enerģētikas sistēmā

| 61. | uzsver, ka ir vajadzīga integrēta energosistēma, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti un sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus; šajā ziņā atzinīgi vērtē ūdeņraža iekļaušanu Komisijas Energosistēmas integrācijas stratēģijā; uzskata, ka enerģētikas nozaru un energonesēju integrācija, kā arī elektroenerģijas, siltuma, gāzes un ūdeņraža tīklu saskaņota plānošana labvēlīgi ietekmē ilgtspēju, enerģētikas pārkārtošanu un labi funkcionējošu ūdeņraža un enerģijas tirgu; uzskata, ka lielāks uzsvars jāliek uz inovatīviem projektiem, kas apvieno elektroenerģijas, ūdeņraža un siltuma ražošanu un reģenerāciju; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka ir vajadzīga integrēta energosistēma, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti un sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus; šajā ziņā atzinīgi vērtē ūdeņraža iekļaušanu Komisijas Energosistēmas integrācijas stratēģijā; uzskata, ka enerģētikas nozaru un energonesēju integrācija, kā arī elektroenerģijas, siltuma, gāzes un ūdeņraža tīklu saskaņota plānošana labvēlīgi ietekmē ilgtspēju, enerģētikas pārkārtošanu un labi funkcionējošu ūdeņraža un enerģijas tirgu; uzskata, ka lielāks uzsvars jāliek uz inovatīviem projektiem, kas apvieno elektroenerģijas, ūdeņraža un siltuma ražošanu un reģenerāciju;

| 62. | norāda, ka ūdeņraža ekonomikas attīstība var palīdzēt mazināt nelīdzsvarotību energosistēmā kopumā; atkārtoti norāda, ka ūdeņradim var būt būtiska loma enerģijas uzglabāšanā, lai kompensētu atjaunojamās enerģijas piedāvājuma un pieprasījuma svārstības; tādēļ uzsver, ka ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas infrastruktūras attīstība ir jāplāno, ieplānojot vajadzību izstrādāt enerģijas ražošanas iekārtas, lai nodrošinātu tehnisku un ekonomisku optimizāciju; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka ūdeņraža ekonomikas attīstība var palīdzēt mazināt nelīdzsvarotību energosistēmā kopumā; atkārtoti norāda, ka ūdeņradim var būt būtiska loma enerģijas uzglabāšanā, lai kompensētu atjaunojamās enerģijas piedāvājuma un pieprasījuma svārstības; tādēļ uzsver, ka ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas infrastruktūras attīstība ir jāplāno, ieplānojot vajadzību izstrādāt enerģijas ražošanas iekārtas, lai nodrošinātu tehnisku un ekonomisku optimizāciju;

| 63. | uzsver, ka ir vajadzīga vērienīga un savlaicīga stratēģija attiecībā uz enerģijas uzglabāšanu, izmantojot ūdeņradi inovatīvos rūpniecības un mobilitātes risinājumos; tomēr norāda, ka ūdeņraža izmantošana enerģijas uzglabāšanai vēl nav konkurētspējīga augsto ražošanas izmaksu dēļ un ka pašlaik tiek lēsts, ka enerģijas zudumi saistībā ar enerģijas uzglabāšanu ar ūdeņraža palīdzību pēc konversijas turp un atpakaļ ir aptuveni 60 %; tādēļ atkārtoti uzsver, ka ir jāsamazina atjaunīgā ūdeņraža ražošanas izmaksas un energosistēmā ir jārada vienlīdzīgi konkurences apstākļi elastīgumam un līdzsvarošanas risinājumiem; tādēļ mudina Komisiju veikt ūdeņraža uzglabāšanas iespēju un jaudas analīzi; norāda, ka uz ūdeņraža uzglabāšanu var attiekties pretrunīgi regulatīvie režīmi, proti, noteikumi par gāzes un elektroenerģijas uzglabāšanu, un tādēļ uzsver, ka arī šis aspekts ir jāprecizē attiecīgajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka ir vajadzīga vērienīga un savlaicīga stratēģija attiecībā uz enerģijas uzglabāšanu, izmantojot ūdeņradi inovatīvos rūpniecības un mobilitātes risinājumos; tomēr norāda, ka ūdeņraža izmantošana enerģijas uzglabāšanai vēl nav konkurētspējīga augsto ražošanas izmaksu dēļ un ka pašlaik tiek lēsts, ka enerģijas zudumi saistībā ar enerģijas uzglabāšanu ar ūdeņraža palīdzību pēc konversijas turp un atpakaļ ir aptuveni 60 %; tādēļ atkārtoti uzsver, ka ir jāsamazina atjaunīgā ūdeņraža ražošanas izmaksas un energosistēmā ir jārada vienlīdzīgi konkurences apstākļi elastīgumam un līdzsvarošanas risinājumiem; tādēļ mudina Komisiju veikt ūdeņraža uzglabāšanas iespēju un jaudas analīzi; norāda, ka uz ūdeņraža uzglabāšanu var attiekties pretrunīgi regulatīvie režīmi, proti, noteikumi par gāzes un elektroenerģijas uzglabāšanu, un tādēļ uzsver, ka arī šis aspekts ir jāprecizē attiecīgajos tiesību aktos;

o

o o

| 64. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju visām ES iestādēm un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

64.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju visām ES iestādēm un dalībvalstīm.

---

(1)  OV C 324, 1.10.2020., 41. lpp.

1

(2)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

2

(3)  OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

3

(4)  OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.

4

(5)  OV L 169, 7.6.2014., 108. lpp.

5

(6)  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.

6

(7)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

7

(8)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

8

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0198.

9

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0199.

10

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0078.

12

(13)  OV C 23, 21.1.2021., 116. lpp.

13

(14)  OV C 345, 16.10.2020., 80. lpp.

14

(15)  OV C 463, 21.12.2018., 10. lpp.

15

(16)  Komisija uzskata, ka “tīrs ūdeņradis” ir ūdeņradis, kas iegūts ūdens elektrolīzē, izmantojot no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtu elektroenerģiju. To var arī iegūt, izmantojot biogāzes riformingu vai biomasas bioķīmisku konvertēšanu, ja process atbilst ilgtspējības prasībām.

16

(17)  Komisija uzskata, ka “mazoglekļa ūdeņradis” ietver fosilo ūdeņradi ar oglekļa uztveršanu un elektroūdeņradi, kas rada ievērojami samazinātas pilna dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar ūdeņradi, ko ražo ar pašreizējām metodēm.

17

(18)  Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Direktīva (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES, OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

20

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/70

---

P9_TA(2021)0242

Cilvēktiesību aizsardzība un ES ārējā migrācijas politika

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par cilvēktiesību aizsardzību un ES ārējās migrācijas politiku (2020/2116(INI))

(2022/C 15/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 13. un 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 13. un 14. pantu,

| — | ņemot vērā 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tās papildprotokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tās papildprotokolu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un to papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un to papildprotokolus,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, īpaši tās 3. pantu, un tās papildprotokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, īpaši tās 3. pantu, un tās papildprotokolu,

| — | ņemot vērā 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām un tās papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām un tās papildprotokolus,

| — | ņemot vērā 1990. gada Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu,

| — | ņemot vērā ANO Palermo protokolus par cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Palermo protokolus par cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra 2015. gada 3. augusta ziņojumu par cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsargāšanu, tostarp par veidiem un līdzekļiem, kā sekmēt migrantu cilvēktiesību ievērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra 2015. gada 3. augusta ziņojumu par cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsargāšanu, tostarp par veidiem un līdzekļiem, kā sekmēt migrantu cilvēktiesību ievērošanu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. septembra rezolūciju 71/1 “Ņujorkas deklarācija par bēgļiem un migrantiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. septembra rezolūciju 71/1 “Ņujorkas deklarācija par bēgļiem un migrantiem”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2017. gada 19. decembra rezolūciju 72/179 par migrantu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2017. gada 19. decembra rezolūciju 72/179 par migrantu aizsardzību,

| — | ņemot vērā dažādu starptautisko cilvēktiesību mehānismu darbu, tostarp ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos ziņojumus, jo īpaši viņa turpmākos pasākumus pēc 2015. gada 8. maija reģionālā pētījuma par Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldību un tās ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām un 2020. gada maija ziņojuma par migrantu tiesībām uz biedrošanās brīvību, un citu īpašo referentu ziņojumus, vispārējo regulāro pārskatu un citu līguma struktūrvienību darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādu starptautisko cilvēktiesību mehānismu darbu, tostarp ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos ziņojumus, jo īpaši viņa turpmākos pasākumus pēc 2015. gada 8. maija reģionālā pētījuma par Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldību un tās ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām un 2020. gada maija ziņojuma par migrantu tiesībām uz biedrošanās brīvību, un citu īpašo referentu ziņojumus, vispārējo regulāro pārskatu un citu līguma struktūrvienību darbu,

| — | ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) darbu un ziņojumus, tostarp ieteiktos principus un norādes par cilvēktiesībām pie starptautiskajām robežām un ziņojumu par tranzītā esošu migrantu stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) darbu un ziņojumus, tostarp ieteiktos principus un norādes par cilvēktiesībām pie starptautiskajām robežām un ziņojumu par tranzītā esošu migrantu stāvokli,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2018. gadā pieņemto globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un Globālo paktu par bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2018. gadā pieņemto globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un Globālo paktu par bēgļiem,

| — | ņemot vērā ANO Visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzības komitejas un ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos 2020. gada 26. maija kopīgos norādījumus par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzības komitejas un ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos 2020. gada 26. maija kopīgos norādījumus par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Dakas principus atbildīgai migrantu pieņemšanai darbā un nodarbināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dakas principus atbildīgai migrantu pieņemšanai darbā un nodarbināšanai,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 79. un 80. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 79. un 80. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 656/2014, ar kuru paredz noteikumus ārējo jūras robežu uzraudzībai saistībā ar operatīvo sadarbību, ko koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 656/2014, ar kuru paredz noteikumus ārējo jūras robežu uzraudzībai saistībā ar operatīvo sadarbību, ko koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumus,

| — | ņemot vērā jauno Migrācijas un patvēruma paktu, ko Komisija ierosināja 2020. gada 23. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno Migrācijas un patvēruma paktu, ko Komisija ierosināja 2020. gada 23. septembrī,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam un pievienoto ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam, par ko Padome vienojās 2020. gada 17. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam un pievienoto ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam, par ko Padome vienojās 2020. gada 17. novembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam” (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam” (JOIN(2020)0005),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. novembra paziņojumu “Vispārējā pieeja migrācijai un mobilitātei” (VPMM)(COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. novembra paziņojumu “Vispārējā pieeja migrācijai un mobilitātei” (VPMM)(COM(2011)0743),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija Paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija Paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Tiesībās balstīta pieeja, ar ko aptver visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Tiesībās balstīta pieeja, ar ko aptver visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumu par jauno Migrācijas un patvēruma paktu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumu par jauno Migrācijas un patvēruma paktu (COM(2020)0609),

| — | ņemot vērā Eiropadomes locekļu 2017. gada 3. februāra Maltas deklarāciju par migrācijas ārējiem aspektiem: pievērsties Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes locekļu 2017. gada 3. februāra Maltas deklarāciju par migrācijas ārējiem aspektiem: pievērsties Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP) III — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā (SWD(2020)0284),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. marta kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (JOIN(2020)0004),

| — | ņemot vērā 2016. gada 3. oktobrī parakstīto ES un Afganistānas Kopējo turpmāko virzību migrācijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 3. oktobrī parakstīto ES un Afganistānas Kopējo turpmāko virzību migrācijas jautājumos,

| — | ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā citus neformālus mehānismus, jo īpaši tos, kas noslēgti ar Gambiju (Laba prakse identifikācijas un atgriešanas jomā, kas stājās spēkā 2018. gada 16. novembrī), Bangladešu (Standarta operāciju procedūras, par ko panākta vienošanās 2017. gada septembrī), Etiopiju (Ieceļošanas valstī procedūras, par ko panākta vienošanās 2018. gada 5. februārī), Gvineju (Laba prakse, spēkā no 2017. gada jūlija) un Kotdivuāru (Laba prakse, spēkā no 2018. gada oktobra), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā citus neformālus mehānismus, jo īpaši tos, kas noslēgti ar Gambiju (Laba prakse identifikācijas un atgriešanas jomā, kas stājās spēkā 2018. gada 16. novembrī), Bangladešu (Standarta operāciju procedūras, par ko panākta vienošanās 2017. gada septembrī), Etiopiju (Ieceļošanas valstī procedūras, par ko panākta vienošanās 2018. gada 5. februārī), Gvineju (Laba prakse, spēkā no 2017. gada jūlija) un Kotdivuāru (Laba prakse, spēkā no 2018. gada oktobra),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju, jo īpaši 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām un migrāciju trešās valstīs (2), 2014. gada 17. decembra rezolūciju par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai (3), 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (4) un 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju, jo īpaši 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām un migrāciju trešās valstīs (2), 2014. gada 17. decembra rezolūciju par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai (3), 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (4) un 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (6),

| — | ņemot vērā dažādos pilsoniskās sabiedrības organizāciju ziņojumus par migrantu stāvokli cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādos pilsoniskās sabiedrības organizāciju ziņojumus par migrantu stāvokli cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra“Norādījumus par to, kā tiek īstenoti ES noteikumi par neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanas definēšanu un novēršanu” (C(2020)6470), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra“Norādījumus par to, kā tiek īstenoti ES noteikumi par neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanas definēšanu un novēršanu” (C(2020)6470),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par attīstības efektivitātes un palīdzības lietderības uzlabošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par attīstības efektivitātes un palīdzības lietderības uzlabošanu (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0060/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0060/2021),

| A. | tā kā migrācija ir globāla parādība, ko pastiprina globalizācija, pieaugošie konflikti, nevienlīdzība, klimata pārmaiņas un vides degradācija; tā kā pakāpeniska, normatīva bēgļu un migrantu tiesību attīstība mūsdienīgā starptautiskā cilvēktiesību sistēmā neatkarīgi no migrantu juridiskā statusa ir cilvēces progresa un kopīga lepnuma avots; tā kā migranti, īpaši piespiedu pārvietotās personas, joprojām ir viena no visneaizsargātākajām un nelabvēlīgākā situācijā esošām iedzīvotāju grupām visā pasaulē un turpina saskarties ar savu tiesību pārkāpumiem; tā kā sievietes, bērni, vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar invaliditāti ir vieni no visneaizsargātākajiem migrantiem; tā kā migrācija daudziem cilvēkiem joprojām ir humanitārs ceļojums, ko apgrūtina ciešanas, diskriminācija un vardarbība; tā kā tūkstošiem migrantu savas migrācijas ceļā ir zaudējuši dzīvību; |
| --- | --- |

A.

tā kā migrācija ir globāla parādība, ko pastiprina globalizācija, pieaugošie konflikti, nevienlīdzība, klimata pārmaiņas un vides degradācija; tā kā pakāpeniska, normatīva bēgļu un migrantu tiesību attīstība mūsdienīgā starptautiskā cilvēktiesību sistēmā neatkarīgi no migrantu juridiskā statusa ir cilvēces progresa un kopīga lepnuma avots; tā kā migranti, īpaši piespiedu pārvietotās personas, joprojām ir viena no visneaizsargātākajām un nelabvēlīgākā situācijā esošām iedzīvotāju grupām visā pasaulē un turpina saskarties ar savu tiesību pārkāpumiem; tā kā sievietes, bērni, vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar invaliditāti ir vieni no visneaizsargātākajiem migrantiem; tā kā migrācija daudziem cilvēkiem joprojām ir humanitārs ceļojums, ko apgrūtina ciešanas, diskriminācija un vardarbība; tā kā tūkstošiem migrantu savas migrācijas ceļā ir zaudējuši dzīvību;

| B. | tā kā migrācija Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir bijusi un arī turpmāk būs gan problēma, gan arī iespēja; tā kā dalībvalstis, kuras savas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ atrodas pirmās saskarsmes zonā, nes nesamērīgu atbildības daļu; tā kā atbildībai vienmēr ir jābūt apvienotai ar solidaritāti; tā kā Eiropas Savienībai, kas vēsturiski ir gan emigrācijas, gan imigrācijas reģions un kopiena, kuru vieno cilvēka cieņas, brīvības un cilvēktiesību pamatvērtības, un ir viena no lielākajām pasaules līdzekļu devējām, kura veicina ilgtspējīgu attīstību, atbalsta pārvietotās personas, pievēršas migrācijas virzītājspēkiem un strādā daudzpusējos forumos, lai rastu ilgtspējīgus risinājumus, ir īpašs pienākums ievērot, aizsargāt un veicināt migrantu tiesības, jo īpaši tās ārējās darbībās; tā kā visu migrantu cilvēka cieņai jāierāda centrāla nozīme visu ES politikas virzienos šajā jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā migrācija Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir bijusi un arī turpmāk būs gan problēma, gan arī iespēja; tā kā dalībvalstis, kuras savas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ atrodas pirmās saskarsmes zonā, nes nesamērīgu atbildības daļu; tā kā atbildībai vienmēr ir jābūt apvienotai ar solidaritāti; tā kā Eiropas Savienībai, kas vēsturiski ir gan emigrācijas, gan imigrācijas reģions un kopiena, kuru vieno cilvēka cieņas, brīvības un cilvēktiesību pamatvērtības, un ir viena no lielākajām pasaules līdzekļu devējām, kura veicina ilgtspējīgu attīstību, atbalsta pārvietotās personas, pievēršas migrācijas virzītājspēkiem un strādā daudzpusējos forumos, lai rastu ilgtspējīgus risinājumus, ir īpašs pienākums ievērot, aizsargāt un veicināt migrantu tiesības, jo īpaši tās ārējās darbībās; tā kā visu migrantu cilvēka cieņai jāierāda centrāla nozīme visu ES politikas virzienos šajā jomā;

| C. | tā kā visaptveroša pieeja migrācijai un patvēruma sistēmai ietver pievēršanos ES migrācijas politikas ārējai dimensijai; tā kā šīs ārējās dimensijas ietekme lielā mērā ir atkarīga no apvienotas rīcības ES līmenī un aktīvas darbību saskaņošanas ar ārējiem partneriem; |
| --- | --- |

C.

tā kā visaptveroša pieeja migrācijai un patvēruma sistēmai ietver pievēršanos ES migrācijas politikas ārējai dimensijai; tā kā šīs ārējās dimensijas ietekme lielā mērā ir atkarīga no apvienotas rīcības ES līmenī un aktīvas darbību saskaņošanas ar ārējiem partneriem;

| D. | tā kā 2017. gada jūnijā pieņemtajā Eiropas Konsensā par attīstību ir uzsvērts, ka labi pārvaldīta migrācija un mobilitāte var pozitīvi veicināt iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada jūnijā pieņemtajā Eiropas Konsensā par attīstību ir uzsvērts, ka labi pārvaldīta migrācija un mobilitāte var pozitīvi veicināt iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam;

| E. | tā kā visā pasaulē, tostarp pie ES ārējām robežām, arvien biežāk tiek ziņots par cilvēktiesību pārkāpumiem, starptautisko humanitāro tiesību un/vai bēgļu tiesību pārkāpumiem, tādiem kā neizraidīšana, promraidīšana un vardarbīgi uzbrukumi migrantiem, patvaļīga un nenoteikta aizturēšana necilvēcīgos apstākļos, ekspluatācija, spīdzināšana un cita veida slikta izturēšanās, tostarp izvarošana, pazušana un nāve; tā kā dalībvalstīm ir pienākums ievērot Savienības tiesības, cilvēktiesības un starptautiskās tiesības, humanitārās tiesības un bēgļu tiesības; tā kā Komisijai ir jānodrošina, ka dalībvalstis pilda savas saistības humanitārajā un cilvēktiesību jomā, un tai ir jāsāk pienākumu neizpildes procedūras, ja saistības netiek izpildītas; tā kā Komisijai vēl ir jārīkojas attiecībā uz pierādītiem vai iespējamiem promraidīšanas gadījumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā visā pasaulē, tostarp pie ES ārējām robežām, arvien biežāk tiek ziņots par cilvēktiesību pārkāpumiem, starptautisko humanitāro tiesību un/vai bēgļu tiesību pārkāpumiem, tādiem kā neizraidīšana, promraidīšana un vardarbīgi uzbrukumi migrantiem, patvaļīga un nenoteikta aizturēšana necilvēcīgos apstākļos, ekspluatācija, spīdzināšana un cita veida slikta izturēšanās, tostarp izvarošana, pazušana un nāve; tā kā dalībvalstīm ir pienākums ievērot Savienības tiesības, cilvēktiesības un starptautiskās tiesības, humanitārās tiesības un bēgļu tiesības; tā kā Komisijai ir jānodrošina, ka dalībvalstis pilda savas saistības humanitārajā un cilvēktiesību jomā, un tai ir jāsāk pienākumu neizpildes procedūras, ja saistības netiek izpildītas; tā kā Komisijai vēl ir jārīkojas attiecībā uz pierādītiem vai iespējamiem promraidīšanas gadījumiem;

| F. | tā kā glābšana jūrā ir starptautiskās tiesībās noteikts pienākums, jo īpaši saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 98. pantu, kas paredz sniegt palīdzību visām personām, kuras atrodas briesmās jūrā; tā kā robežu pārvaldības spēju uzlabošanu un cīņu pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību nevajadzētu izmantot, lai noteiktu kriminālatbildību migrantiem, vai tiem, kuri viņiem palīdz; tā kā Komisija ir aicinājusi dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, izmantot Direktīvas 2002/90/EK (8) (Atbalstīšanas direktīva) 1. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

F.

tā kā glābšana jūrā ir starptautiskās tiesībās noteikts pienākums, jo īpaši saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 98. pantu, kas paredz sniegt palīdzību visām personām, kuras atrodas briesmās jūrā; tā kā robežu pārvaldības spēju uzlabošanu un cīņu pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību nevajadzētu izmantot, lai noteiktu kriminālatbildību migrantiem, vai tiem, kuri viņiem palīdz; tā kā Komisija ir aicinājusi dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, izmantot Direktīvas 2002/90/EK (8) (Atbalstīšanas direktīva) 1. panta 2. punktu;

| G. | tā kā Komisijas 2011. gada paziņojumā par vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei (VPMM) ir minēta uz migrantiem vērsta pieeja, kurā tiek apgalvots, ka cilvēktiesības ieņem galveno vietu, lai stiprinātu “migrantu pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu gan izcelsmes, gan tranzīta, gan arī galamērķa valstīs”; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas 2011. gada paziņojumā par vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei (VPMM) ir minēta uz migrantiem vērsta pieeja, kurā tiek apgalvots, ka cilvēktiesības ieņem galveno vietu, lai stiprinātu “migrantu pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu gan izcelsmes, gan tranzīta, gan arī galamērķa valstīs”;

| H. | tā kā Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumā par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā, kas balstīts uz VPMM principiem, ir uzsvērts, ka migrācijas jautājumi ir ES ārējo attiecību lielākā prioritāte; tā kā šim satvaram ir vajadzīga pastiprināta sadarbība ar trešām valstīm, tostarp Eiropas kaimiņreģiona valstīm, izmantojot “partnerības”, kuru mērķis ir nodrošināt sadarbību migrācijas pārvaldībā, efektīvi novērst neatbilstīgu migrāciju un uzņemt atpakaļ neatbilstīgus migrantus, tostarp piemērojot pozitīvus un negatīvus stimulus, kas izriet no dažādiem ES kompetencē esošiem politikas elementiem, tostarp kaimiņattiecību, attīstības palīdzības, tirdzniecības, mobilitātes, enerģētikas, drošības un digitālās politikas jomās, kas visas ir vērstas uz vienu un to pašu mērķi; tā kā visām šādām “partnerībām” ir jābūt skaidram juridiskajam pamatam; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumā par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā, kas balstīts uz VPMM principiem, ir uzsvērts, ka migrācijas jautājumi ir ES ārējo attiecību lielākā prioritāte; tā kā šim satvaram ir vajadzīga pastiprināta sadarbība ar trešām valstīm, tostarp Eiropas kaimiņreģiona valstīm, izmantojot “partnerības”, kuru mērķis ir nodrošināt sadarbību migrācijas pārvaldībā, efektīvi novērst neatbilstīgu migrāciju un uzņemt atpakaļ neatbilstīgus migrantus, tostarp piemērojot pozitīvus un negatīvus stimulus, kas izriet no dažādiem ES kompetencē esošiem politikas elementiem, tostarp kaimiņattiecību, attīstības palīdzības, tirdzniecības, mobilitātes, enerģētikas, drošības un digitālās politikas jomās, kas visas ir vērstas uz vienu un to pašu mērķi; tā kā visām šādām “partnerībām” ir jābūt skaidram juridiskajam pamatam;

| I. | tā kā 2016. gada paziņojumā Komisija iezīmēja trīs galvenos mērķus sadarbībā ar trešām valstīm: glābt dzīvības Vidusjūrā, palielināt atgriešanas uz izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm gadījumu skaitu un nodrošināt migrantiem un bēgļiem iespēju palikt māju tuvumā un izvairīties no bīstamiem ceļojumiem; tā kā 2016. gada paziņojumā neatbilstīgas migrācijas jautājuma risināšana ir minēta kā Savienības prioritāte un tiek ieviesta “mazāk par mazāk” pieeja, saskaņā ar kuru Komisija pauž gatavību izmantot visus ES rīkus un instrumentus, izņemot humāno palīdzību, kā stimulus, lai panāktu trešo valstu sadarbību atpakaļuzņemšanas un robežkontroles jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2016. gada paziņojumā Komisija iezīmēja trīs galvenos mērķus sadarbībā ar trešām valstīm: glābt dzīvības Vidusjūrā, palielināt atgriešanas uz izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm gadījumu skaitu un nodrošināt migrantiem un bēgļiem iespēju palikt māju tuvumā un izvairīties no bīstamiem ceļojumiem; tā kā 2016. gada paziņojumā neatbilstīgas migrācijas jautājuma risināšana ir minēta kā Savienības prioritāte un tiek ieviesta “mazāk par mazāk” pieeja, saskaņā ar kuru Komisija pauž gatavību izmantot visus ES rīkus un instrumentus, izņemot humāno palīdzību, kā stimulus, lai panāktu trešo valstu sadarbību atpakaļuzņemšanas un robežkontroles jomā;

| J. | tā kā cīņa pret migrantu kontrabandu ir kopīgs uzdevums, kam nepieciešama sadarbība un koordinācija ar trešām valstīm; tā kā jaunā ES rīcības plāna cīņai pret migrantu kontrabandu mērķis ir veicināt sadarbību starp ES un trešām valstīm, izmantojot mērķtiecīgas partnerības migrantu kontrabandas apkarošanai kā daļu no plašākām partnerībām ar galvenajām trešām valstīm; tā kā Eiropolam ir būtiska nozīme cīņā pret migrantu kontrabandu; |
| --- | --- |

J.

tā kā cīņa pret migrantu kontrabandu ir kopīgs uzdevums, kam nepieciešama sadarbība un koordinācija ar trešām valstīm; tā kā jaunā ES rīcības plāna cīņai pret migrantu kontrabandu mērķis ir veicināt sadarbību starp ES un trešām valstīm, izmantojot mērķtiecīgas partnerības migrantu kontrabandas apkarošanai kā daļu no plašākām partnerībām ar galvenajām trešām valstīm; tā kā Eiropolam ir būtiska nozīme cīņā pret migrantu kontrabandu;

| K. | tā kā sadarbība ar trešām valstīm ir būtiska cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai; tā kā cilvēku tirdzniecības tīkli var ekspluatēt migrācijas ceļus; tā kā cilvēku tirdzniecība nesamērīgi ietekmē sievietes un meitenes, kas veido lielāko daļu cilvēku tirdzniecības upuru un cieš no vardarbības un ekspluatācijas migrācijas ceļā; tā kā pret cilvēku tirdzniecību vērstie pasākumi nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt tādu personu tiesības, kuras ir cilvēku tirdzniecības upuri, migranti, bēgļi un personas, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība; |
| --- | --- |

K.

tā kā sadarbība ar trešām valstīm ir būtiska cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai; tā kā cilvēku tirdzniecības tīkli var ekspluatēt migrācijas ceļus; tā kā cilvēku tirdzniecība nesamērīgi ietekmē sievietes un meitenes, kas veido lielāko daļu cilvēku tirdzniecības upuru un cieš no vardarbības un ekspluatācijas migrācijas ceļā; tā kā pret cilvēku tirdzniecību vērstie pasākumi nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt tādu personu tiesības, kuras ir cilvēku tirdzniecības upuri, migranti, bēgļi un personas, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība;

| L. | tā kā kopš 2016. gada ES un dažas atsevišķas dalībvalstis ir palielinājušas neformālo nolīgumu un vienošanos skaitu ar trešām valstīm, tiecoties stiprināt to operatīvās spējas robežkontroles un robežu pārvaldības jomā, kā arī cīņā pret cilvēku tirdzniecību; tā kā šie nolīgumi un vienošanās attiecas arī uz efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu ar trešām valstīm, tostarp kopīgām migrācijas deklarācijām, saprašanās memorandiem, kopējām turpmākām virzībām, standarta operāciju procedūrām un labu praksi, kā arī policijas sadarbības nolīgumiem; tā kā līdzīgi oficiāliem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem arī šādi neformālie mehānismi apstiprina valstu apņemšanos uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos (vai citus) un nosaka procedūras praktiskai atgriešanas īstenošanai; tā kā kopš 2016. gada ES ir noslēgusi vismaz 11 neformālus nolīgumus un tikai vienu jaunu atpakaļuzņemšanas nolīgumu; tā kā neformālie nolīgumi starp ES un trešām valstīm nenodrošina paredzamu politiku vai stabilus un saskaņotus tiesiskā regulējuma noteikumus neatbilstīgas migrācijas jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā kopš 2016. gada ES un dažas atsevišķas dalībvalstis ir palielinājušas neformālo nolīgumu un vienošanos skaitu ar trešām valstīm, tiecoties stiprināt to operatīvās spējas robežkontroles un robežu pārvaldības jomā, kā arī cīņā pret cilvēku tirdzniecību; tā kā šie nolīgumi un vienošanās attiecas arī uz efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu ar trešām valstīm, tostarp kopīgām migrācijas deklarācijām, saprašanās memorandiem, kopējām turpmākām virzībām, standarta operāciju procedūrām un labu praksi, kā arī policijas sadarbības nolīgumiem; tā kā līdzīgi oficiāliem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem arī šādi neformālie mehānismi apstiprina valstu apņemšanos uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos (vai citus) un nosaka procedūras praktiskai atgriešanas īstenošanai; tā kā kopš 2016. gada ES ir noslēgusi vismaz 11 neformālus nolīgumus un tikai vienu jaunu atpakaļuzņemšanas nolīgumu; tā kā neformālie nolīgumi starp ES un trešām valstīm nenodrošina paredzamu politiku vai stabilus un saskaņotus tiesiskā regulējuma noteikumus neatbilstīgas migrācijas jomā;

| M. | tā kā paziņojumā par jauno Migrācijas un patvēruma paktu Komisija atkārtoti uzsvēra, ka migrācijas iekšējās un ārējās dimensijas ir nesaraujami saistītas un ka īpaši pielāgoti visaptveroši un līdzsvaroti migrācijas dialogi un partnerības ar izcelsmes un tranzīta valstīm ir būtiski, lai pievērstos abām pusēm vērtīgiem mērķiem, piemēram, migrācijas galvenajiem virzītājspēkiem, migrantu kontrabandas apkarošanai, atbalstam bēgļiem, kas dzīvo trešās valstīs, un labi pārvaldītas likumīgas migrācijas atbalstīšanai; tā kā saskaņā a Komisijas paziņojumu par jauno paktu, iesaistīšanās reģionālā un globālā līmenī ir būtiska, lai papildinātu šādus dialogus un partnerības; tā kā tā turklāt uzsvēra, ka, slēdzot visaptverošas partnerības ar trešām valstīm, migrācija jāiekļauj tajās kā pamatjautājums un jāsasaista ar citām politikas jomām, piemēram, ar tādām, kas saistītas ar attīstības sadarbību, drošību, vīzām, tirdzniecību, lauksaimniecību, investīcijām un nodarbinātību, enerģētiku, vidi un klimata pārmaiņām, un izglītību; |
| --- | --- |

M.

tā kā paziņojumā par jauno Migrācijas un patvēruma paktu Komisija atkārtoti uzsvēra, ka migrācijas iekšējās un ārējās dimensijas ir nesaraujami saistītas un ka īpaši pielāgoti visaptveroši un līdzsvaroti migrācijas dialogi un partnerības ar izcelsmes un tranzīta valstīm ir būtiski, lai pievērstos abām pusēm vērtīgiem mērķiem, piemēram, migrācijas galvenajiem virzītājspēkiem, migrantu kontrabandas apkarošanai, atbalstam bēgļiem, kas dzīvo trešās valstīs, un labi pārvaldītas likumīgas migrācijas atbalstīšanai; tā kā saskaņā a Komisijas paziņojumu par jauno paktu, iesaistīšanās reģionālā un globālā līmenī ir būtiska, lai papildinātu šādus dialogus un partnerības; tā kā tā turklāt uzsvēra, ka, slēdzot visaptverošas partnerības ar trešām valstīm, migrācija jāiekļauj tajās kā pamatjautājums un jāsasaista ar citām politikas jomām, piemēram, ar tādām, kas saistītas ar attīstības sadarbību, drošību, vīzām, tirdzniecību, lauksaimniecību, investīcijām un nodarbinātību, enerģētiku, vidi un klimata pārmaiņām, un izglītību;

| N. | tā kā ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam ES un tās dalībvalstis apņemas “iestāties par īpašo aizsardzību, kas pienākas migrantiem, bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām un bezvalstniekiem”; tā kā šis rīcības plāns apņemas veicināt “nediskriminējošu piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem, tostarp kvalitatīvai un cenas ziņā pieejamai veselības aprūpei un izglītībai (arī tiešsaistē), un veidot praktiķu spējas reaģēt uz (..) migrantu [un] bēgļu (..) īpašajām vajadzībām”, kā arī atbalstīt “uz cilvēktiesībām balstītu pieeju migrācijas pārvaldībai un stiprināt valstu, pilsoniskās sabiedrības un ANO partneru spējas īstenot šo pieeju”; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam ES un tās dalībvalstis apņemas “iestāties par īpašo aizsardzību, kas pienākas migrantiem, bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām un bezvalstniekiem”; tā kā šis rīcības plāns apņemas veicināt “nediskriminējošu piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem, tostarp kvalitatīvai un cenas ziņā pieejamai veselības aprūpei un izglītībai (arī tiešsaistē), un veidot praktiķu spējas reaģēt uz (..) migrantu [un] bēgļu (..) īpašajām vajadzībām”, kā arī atbalstīt “uz cilvēktiesībām balstītu pieeju migrācijas pārvaldībai un stiprināt valstu, pilsoniskās sabiedrības un ANO partneru spējas īstenot šo pieeju”;

| O. | tā kā saskaņā ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR) datiem aptuveni 48 % no bēgļu skaita pasaulē un liela daļa neaizsargātu patvēruma meklētāju ir sievietes; tā kā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā III ir noteikts, ka ES ir jānodrošina, ka “sieviešu un meiteņu migranšu cilvēktiesības tiek pilnībā realizētas, piemērojot dzimumresponsīvu migrācijas politiku, programmas un tiesību aktus, un ka tiek nostiprināta dzimumresponsīva migrācijas pārvaldība globālā, reģionālā un valsts līmenī”; tā kā dzimumresponsīva migrācijas politika nodrošinātu sieviešu, meiteņu un LGTBIQ+ tiesību īstenošanu un aizsardzību pret iespējamu vardarbību, aizskarošu izturēšanos, izvarošanu un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR) datiem aptuveni 48 % no bēgļu skaita pasaulē un liela daļa neaizsargātu patvēruma meklētāju ir sievietes; tā kā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā III ir noteikts, ka ES ir jānodrošina, ka “sieviešu un meiteņu migranšu cilvēktiesības tiek pilnībā realizētas, piemērojot dzimumresponsīvu migrācijas politiku, programmas un tiesību aktus, un ka tiek nostiprināta dzimumresponsīva migrācijas pārvaldība globālā, reģionālā un valsts līmenī”; tā kā dzimumresponsīva migrācijas politika nodrošinātu sieviešu, meiteņu un LGTBIQ+ tiesību īstenošanu un aizsardzību pret iespējamu vardarbību, aizskarošu izturēšanos, izvarošanu un cilvēku tirdzniecību;

| P. | tā kā bijušā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos 2015. gada ziņojumā ir norādīts uz trūkumiem ES pieejā migrācijai saistībā ar nepietiekošu pārredzamību un skaidrību un daudzu noslēgto nolīgumu vājo statusu šajā jomā, kurā, viņaprāt, kopumā trūkst uzraudzības un pārskatatbildības pasākumu; tā kā īpašais referents arī secina, ka ir maz pazīmju attiecībā uz to, ka mobilitātes partnerības būtu radījušas papildu ieguvumus cilvēktiesību vai attīstības jomās, savukārt vispārējā uzmanība, kas tiek veltīta drošībai, un politikas nesaskaņotība šīs pieejas ietvaros kopumā rada risku, ka jebkādus ieguvumus, ko radītu cilvēktiesību un attīstības projekti, varētu aizēnot vairāk uz drošību vērstās politikas sekundārie efekti; |
| --- | --- |

P.

tā kā bijušā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos 2015. gada ziņojumā ir norādīts uz trūkumiem ES pieejā migrācijai saistībā ar nepietiekošu pārredzamību un skaidrību un daudzu noslēgto nolīgumu vājo statusu šajā jomā, kurā, viņaprāt, kopumā trūkst uzraudzības un pārskatatbildības pasākumu; tā kā īpašais referents arī secina, ka ir maz pazīmju attiecībā uz to, ka mobilitātes partnerības būtu radījušas papildu ieguvumus cilvēktiesību vai attīstības jomās, savukārt vispārējā uzmanība, kas tiek veltīta drošībai, un politikas nesaskaņotība šīs pieejas ietvaros kopumā rada risku, ka jebkādus ieguvumus, ko radītu cilvēktiesību un attīstības projekti, varētu aizēnot vairāk uz drošību vērstās politikas sekundārie efekti;

| Q. | tā kā ANO cilvēktiesību eksperti un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir brīdinājušas, ka Covid-19 pandēmijai ir nopietna un nesamērīga ietekme uz migrantiem un viņu ģimenēm visā pasaulē; tā kā viņi ir aicinājuši valstis aizsargāt migrantu un viņu ģimeņu tiesības neatkarīgi no migrācijas statusa; tā kā pandēmija ir pagarinājusi patvēruma pieteikumu izskatīšanas laiku; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ANO cilvēktiesību eksperti un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir brīdinājušas, ka Covid-19 pandēmijai ir nopietna un nesamērīga ietekme uz migrantiem un viņu ģimenēm visā pasaulē; tā kā viņi ir aicinājuši valstis aizsargāt migrantu un viņu ģimeņu tiesības neatkarīgi no migrācijas statusa; tā kā pandēmija ir pagarinājusi patvēruma pieteikumu izskatīšanas laiku;

| R. | tā kā pārvietošanās brīvības un tiesību strādāt ievērošana ir būtiska, lai migranti varētu kļūt pašpietiekami, un palīdz sekmēt viņu integrāciju; tā kā migrācija starp reģioniem ir svarīgs šo pārrobežu ekonomikas modeļu elements, |
| --- | --- |

R.

tā kā pārvietošanās brīvības un tiesību strādāt ievērošana ir būtiska, lai migranti varētu kļūt pašpietiekami, un palīdz sekmēt viņu integrāciju; tā kā migrācija starp reģioniem ir svarīgs šo pārrobežu ekonomikas modeļu elements,

I.   
  Migrācijas politikas satvars un tā ārējā dimensija

| 1. | uzsver, ka līdztekus Līgumā noteiktajam pienākumam ES un tās dalībvalstīm visos ārējos darījumos ievērot cilvēka cieņas, tiesiskuma, kā arī cilvēktiesību un starptautisko tiesību ievērošanas vērtības tām ir cilvēktiesību saistības pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kad tās migrācijas jomā sadarbojas ar trešām valstīm un citiem dalībniekiem ārpus ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka šīm saistībām ir nepieciešama ne tikai attiecīgo standartu piemērojamības atzīšana, bet arī atbilstošas darbības, piemērojot sīki izstrādātus un specifiskus instrumentus, kas nodrošina efektīvu aizsardzību un aizsardzības pasākumus praksē, kā arī piemērojot cilvēktiesībās balstītu pieeju visā migrācijas politikas ciklā, īpašu uzmanību pievēršot migrantēm un nepavadītiem bērniem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par to, ka pieaug tādu nepavadītu nepilngadīgo skaits un aizsardzības trūkums, kuri ceļo pa neatbilstīgas migrācijas ceļiem; jo īpaši uzsver, ka ES aģentūras un dalībvalstis neveic efektīvu uzraudzību un ziņošanu par nepavadītu nepilngadīgo aizsardzību; aicina ES nodrošināt, ka dalībvalstis un trešās valstis ziņo par mehānismiem, ko piemēro bērnu tiesību aizsardzībai saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka saskaņā ar LES 3. panta 5. punktu un Hartas 21. pantu Eiropas Savienībai un, piemērojot ES tiesību aktus, arī dalībvalstīm, īstenojot ārējās un eksteritoriālās darbības, nolīgumus un sadarbību migrācijas, robežu un patvēruma jomā, ir jāievēro cilvēktiesības, tostarp tiesības uz dzīvību, brīvību, patvēruma tiesības, tostarp patvēruma pieteikumu individuāla izvērtēšana ar pienācīgām garantijām, kas noteiktas starptautiskajās tiesībās, tiesības uz cilvēka cieņu un drošību, aizsardzība pret piespiedu pazušanu, spīdzināšanas un sliktas izturēšanās, verdzības un piespiedu darba aizliegums, tiesības uz personas datu aizsardzību, aizsardzība pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, domas, apziņas un reliģiskās pārliecības brīvība un pienākums primāri ņemt vērā bērna intereses, kā arī pieņemt dzimumsensitīvu pieeju; turklāt atgādina, ka tām ir jānodrošina nediskriminēšana un procesuālās garantijas, piemēram, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kā arī tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos, un jānovērš bērnu nošķiršana no vecākiem vai likumiskajiem aizbildņiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē, ka Komisijai vēl ir jāizvērtē ietekme, ko tās secīgo migrācijas politikas satvaru, jo īpaši VPMM un jaunā partnerības satvara, īstenošana rada uz trešo valstu valstspiederīgo cilvēktiesībām, kā arī jāizvērtē ietekme uz cilvēktiesībām, ko rada ES sadarbība ar trešām valstīm migrācijas jomā, tostarp ES atbalsts partnervalstu robežu un drošības spēkiem; uzskata, ka šāds izvērtējums jāveic sistemātiski visaptverošā, iekļaujošā un publiskā formātā, lai nodrošinātu pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu ES ārējās migrācijas politikā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ar lielām bažām norāda, ka individuālo lietu līmenī nav darbības, ziņošanas, uzraudzības un pārskatatbildības mehānismu, kas varētu izsekot un reaģēt uz iespējamiem pārkāpumiem, kā arī nav efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu personām, kuru tiesības, iespējams, tiek pārkāptas, jo ES īsteno neformālus nolīgumus un finanšu sadarbību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina — lai Savienības migrācijas politika darbotos pareizi, ES ir jāpalielina ārējā sadarbība ar izcelsmes valstīm un jāstrādā, lai nodrošinātu atgriežamo personu ilgtspējīgu un efektīvu atpakaļuzņemšanu; aicina ES nodrošināt, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumi un nolīgumi par sadarbību robežu pārvaldības jomā tiek noslēgti tikai ar trešām valstīm, kuras skaidri apņemas ievērot cilvēktiesības, tostarp neizraidīšanas principu un ANO Bēgļu konvencijā paredzētās tiesības; aicina ES nodrošināt, lai šī sadarbība nenovestu pie šo tiesību pārkāpumiem, un piedāvāt operatīvus līdzekļus, lai nodrošinātu efektīvu pārskatatbildību pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka lielākā daļa no līdz šim noslēgtajiem 18 ES oficiālajiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem (EURA) ietver trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu tranzītvalstī; uzsver, ka atgriešana tranzītvalstīs ir saistīta ar risku attiecībā uz iespējamiem pārkāpumiem pret atgriežamo personu cilvēktiesībām; atbalsta Komisijas 2011. gada ES atpakaļuzņemšanas nolīgumu novērtējumā pausto ieteikumu, ka principā vienmēr ES pirmām kārtām ir jācenšas uzņemt personu atpakaļ tās izcelsmes valstī, ciktāl apstākļi to ļauj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nodrošināt pārredzamus riska novērtējumus, ko veic neatkarīgas ES struktūras un eksperti, piemēram, ES Pamattiesību aģentūra, par jebkādas oficiālas, neformālas vai finansiālas ES sadarbības ar trešām valstīm ietekmi uz migrantu un bēgļu, tostarp sieviešu, tiesībām, uz vietējiem cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsonisko sabiedrību, kas strādā, lai aizsargātu šīs tiesības, un, ciktāl iespējams, par ietekmi, kāda šādai sadarbībai būtu uz plašāku iedzīvotāju loku valstī, kuru tā skar, attiecībā uz piekļuvi tiesībām, cilvēka drošības un miera, kā arī ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; aicina Komisiju pirms sadarbības uzsākšanas ar trešām valstīm izstrādāt īstenošanas pamatnostādnes ES aģentūrām un dalībvalstīm; šajā sakarībā prasa ievērot īpašu modrību attiecībā uz valstīm, kurās notiek vai ir iesaldēti kādi konflikti un kuras saskaras ar paaugstinātu cilvēktiesību pārkāpumu risku; aicina Komisiju nodrošināt, ka jebkāda ES sadarbība ar trešām valstīm ir pilnībā oficiāla, lai gādātu, ka var efektīvi uzraudzīt nolīgumus ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības mērķiem, izveidot neatkarīgu, pārredzamu un efektīvu uzraudzības mehānismu, kas ietver periodiskus ziņojumus par tādu oficiālu, neformālu un finanšu nolīgumu ar trešām valstīm īstenošanu, kuri var potenciāli ietekmēt migrantu un bēgļu tiesības un cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības darbu, aizstāvot šīs tiesības trešās valstīs, piemēram, attiecībā uz migrācijas partnerībām, atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un starptautisko sadarbību migrācijas vadības un pārvaldības jomā, tostarp tieši pievēršoties problēmām, kas saistītas ar migrāciju un piespiedu pārvietošanu; uzsver, ka šādam uzraudzības mehānismam ir jābūt līdzdalīgam un publiskam; uzstāj, ka jānodrošina iespējas pilsoniskajai sabiedrībai un citām ieinteresētajām personām sniegt ieguldījumu minētā mehānisma darbā; uzsver, ka šādai sistēmai būtu jāpalīdz sekmēt pārskatatbildību par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par neizraidīšanas principa pārkāpšanu; aicina Komisiju izveidot pārraudzības mehānismu, kas pienācīgi iekļautu novērtēšanas rezultātus un ekspertu ieteikumus attiecīgajā nolīgumā, mehānismā vai darbībā; uzsver nepieciešamību nodrošināt parlamentāro kontroli un demokrātisku pārraudzību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES apsvērt iespējas nodrošināt tiesu iestāžu pieejamību personām, kuras skar pasākumi, ar kuriem īsteno sadarbību starp to un trešām valstīm migrācijas jomā, tostarp izveidojot neatkarīgu un pieejamu sūdzību iesniegšanas mehānismu; prasa veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka personas, kuras varētu ciest no cilvēktiesību pārkāpumiem, var izmantot efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus un tādējādi gūt kompensāciju vai atlīdzību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīmē, ka ES ārējās migrācijas politikas īstenošana un finansēšana ir sadalīta starp dažādiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un tiek integrēta ES migrācijas un patvēruma, kā arī attīstības un ārpolitikas jomās; ar bažām atzīmē, ka šāda izpildpienākumu apvienošana nav ļāvusi veikt pietiekamu un saskaņotu Komisijas darbību pārraudzību, kam vajadzētu dot iespēju Parlamentam demokrātiski kontrolēt ES ārējās migrācijas politiku; uzstāj, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību, sinerģiju un papildināmību, lai izvairītos no dažādu instrumentu pārklāšanās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver praktisko ietekmi uz cilvēktiesībām, kas izriet no tādu neformālo atgriešanas un atpakaļuzņemšanas mehānismu skaita pieauguma un līdz ar to arī ārpustiesas rakstura, kuri tiek noslēgti bez pienācīgas demokrātiskas kontroles un parlamentārās uzraudzības un nav pakļauti tiesu iestāžu kontrolei; norāda, ka patvēruma meklētāju tiesības pēc būtības ir atkarīgas no iespējas, ka tiesa izvērtē cilvēktiesību pārkāpumus; mudina Komisiju izstrādāt plānu un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai sāktu vai pabeigtu sarunas un attiecīgi parakstītu atpakaļuzņemšanas nolīgumus, par prioritāti nosakot oficiālu atpakaļuzņemšanas nolīgumu noslēgšanu, tādējādi nodrošinot pilnīgu LESD 218. panta 6. punkta ievērošanu, un nodrošināt, ka oficiālie ES atpakaļuzņemšanas nolīgumi izslēdz neformālus nolīgumus; uzskata, ka Parlamentam jāpārbauda neformālie nolīgumi, kuros iekļautas saistības tā kompetences jautājumos, piemēram, attiecībā uz atpakaļuzņemšanu, un ka Komisijai ir jābūt gatavai veikt papildu pasākumus, tostarp nolīgumu darbības apturēšanu, ja izrādās, ka šie neformālie nolīgumi nav saderīgi ar Līgumiem; aicina Komisiju izveidot vispārēju sistēmu, lai efektīvi uzraudzītu un novērtētu visu pašreizējo un turpmāko ES atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu un iekļautu tajos īpašus uzraudzības noteikumus; |
| --- | --- |

13.

II.   
  Cilvēktiesību ievērošana un ES dalībnieki, kas īsteno ārējās migrācijas politiku

| 14. | uzsver Frontex augošo nozīmi praktiskajā un operatīvajā sadarbībā ar trešām valstīm, tostarp attiecībā uz atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, cilvēku tirdzniecības apkarošanu, apmācības, operatīvās un tehniskās palīdzības sniegšanu trešo valstu iestādēm robežu pārvaldības un robežkontroles nolūkā, operāciju vai kopīgu operāciju veikšanu pie ES ārējām robežām vai trešo valstu teritorijās un sadarbības koordinatoru un operatīvā personāla izvietošanu trešās valstīs; prasa regulāri izvērtēt Aģentūras vajadzības, lai nodrošinātu tās optimālu darbību; aicina Komisiju izveidot neatkarīgu, pārredzamu un efektīvu uzraudzības mehānismu visām Frontex veiktajām darbībām, kas papildinātu spēkā esošo iekšējo sūdzību izskatīšanas mehānismu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver statusa nolīgumu nozīmi ES ārējo robežu drošībai, kā arī, lai nodrošinātu tiesisko regulējumu sadarbībai starp Frontex un trešo valstu robežu pārvaldības iestādēm; atgādina, ka Frontex robežu pārvaldības vienību izvietošanai trešā valstī, kur šo vienību dalībnieki izmantos izpildpilnvaras, ir nepieciešami ad hoc statusa nolīgumi, kas jāapstiprina Eiropas Parlamentam; pauž nožēlu, ka abi līdz šim noslēgtie statusa nolīgumi nenosaka, ka īpaši pasākumi operatīvām darbībām cilvēktiesību jomā ir daļa no robežu pārvaldības, nedz arī to, ka cilvēktiesību pārkāpējiem netiek sniegts materiāls atbalsts un apmācība, kas domāta trešām valstīm; pauž nožēlu par to, ka šajos nolīgumos nav skaidri reglamentēta atbildība par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem, un prasa visos turpmākajos statusa nolīgumos iekļaut šādus pasākumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka Regulā (ES) 2019/1896 (9) prasīts, lai Frontex laikus, konsekventi, pārredzami, pilnīgi un precīzi ziņotu Parlamentam par tās darbībām, kas saistītas ar sadarbību ar trešām valstīm, un jo īpaši par tām, kas saistītas ar tehnisko un operacionālo palīdzību robežu pārvaldības un atgriešanas jomā trešās valstīs, sadarbības koordinatoru izvietošanu un detalizētu informāciju par pamattiesību ievērošanu; aicina Frontex regulāri informēt Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteju, Ārlietu komiteju un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju par visām darbībām, kas saistītas ar sadarbību ar trešo valstu iestādēm, un jo īpaši par operatīvajām darbībām cilvēktiesību jomā, kas ir daļa no minētajām darbībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Regulai (ES) 2019/1240 (10) par Eiropas imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi būtu vēl vairāk jāuzlabo ES spēja koordinēt, sadarboties un apmainīties ar informāciju starp trešās valstīs izvietotajiem imigrācijas sadarbības koordinatoriem, Komisiju un ES aģentūrām, lai efektīvāk reaģētu uz Savienības prioritātēm migrācijas jomā; uzsver, ka viens no šā ES tīkla koordinācijas padomes galvenajiem uzdevumiem ir atbalstīt imigrācijas sadarbības koordinatoru spēju attīstību, tostarp izstrādājot pamatnostādnes par cilvēktiesību īstenošanu viņu darbības ietvaros; aicina Komisiju ar koordinācijas padomes palīdzību steidzami izstrādāt šādas uz cilvēktiesībām balstītas pamatnostādnes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka arī citiem ES dalībniekiem, kas īsteno ārējās migrācijas politiku, piemēram, saistībā ar ES jūras spēku misijām, ir saistošas piemērojamās starptautiskās tiesības un ka tādas informācijas nosūtīšanu trešo valstu iestādēm, kas galu galā noved pie migrantu un bēgļu nelikumīgas atgriešanas uz nedrošām valstīm, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām varētu uzskatīt par palīdzību cilvēktiesību pārkāpumos; uzsver, ka ES ārējās migrācijas politikai nebūtu jāatbalsta pārtveršana jūrā, kas atgriež cilvēkus uz nedrošu ostu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | iesaka paplašināt Pamattiesību aģentūras pilnvaras, kompetences un budžetu, lai tā varētu efektīvi uzraudzīt ES patvēruma un migrācijas politikas ārējo dimensiju, tostarp sniedzot brīdinājumus attiecīgajām iestādēm cilvēktiesību trūkumu gadījumos; aicina Pamattiesību aģentūru izstrādāt attiecīgus instrumentus un pamatnostādnes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ar lielām bažām norāda, ka nav iespējams noteikt identitāti lielākajai daļai cilvēku, kuri miruši, mēģinot šķērsot Vidusjūru; uzskata, ka ir jāizveido saskaņota Eiropas pieeja, lai nodrošinātu ātrus un efektīvus identifikācijas procesus, un jāizveido datubāze par personām, kas gājušas bojā ceļā uz ES, kā arī par viņu personiskajām mantām un priekšmetiem, lai sniegtu informāciju viņu ģimenēm un radiniekiem un atvieglotu līķu identificēšanu; prasa ES un tās dalībvalstīm labāk koordinēt un uzlabot Eiropas rīcību, lai nodrošinātu pienācīgas un efektīvas meklēšanas un glābšanas operācijas; |
| --- | --- |

20.

III.   
  ES sadarbība ar trešām valstīm un tām paredzētais finansiālais atbalsts migrācijas jomā

| 21. | uzsver, ka kopš 2016. gada arvien vairāk tiek izmantoti stingrāki nosacījumi starp attīstības sadarbību un migrācijas pārvaldību, tostarp atgriešanu un atpakaļuzņemšanu; uzsver, ka ES attīstības sadarbība un palīdzība ir jāsaskaņo ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp ar dzimumu saistīto darbību kontekstā; šajā sakarībā uzsver ESAO Attīstības palīdzības komitejas sniegto oficiālās attīstības palīdzības definīciju un ESAO attīstības palīdzības efektivitātes principus; atkārtoti norāda, ka saskaņā ar LES 21. pantu un LESD 208. pantu Savienības attīstības sadarbības politikas galvenais mērķis ir samazināt un ilgtermiņā izskaust nabadzību, novērst nevienlīdzību un atstumtību, veicināt demokrātisku pārvaldību un cilvēktiesības un sekmēt ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību; uzsver, ka šāda rīcība kopā ar stabilu iestāžu izveidi ir būtiska, lai novērstu migrācijas pamatcēloņus; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai attīstības sadarbības politika, tostarp attīstības palīdzība vai divpusējās vai daudzpusējās partnerības, nepārkāptu LESD 208. pantā noteiktos principus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina īstenot uz vajadzībām balstītu pieeju humānajai palīdzībai, kurā būtu jāievēro humanitārie principi, starptautiskās cilvēktiesības, starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās bēgļu tiesības; turklāt uzsver, ka noteikums, ka humānā palīdzība un ārkārtas palīdzība ir atkarīga no sadarbības ar ES migrācijas jomā, nav saderīgs ar humanitārajiem principiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīmē, ka joprojām nav pieejams pilnīgs un publisks pārskats par ES finansējumu trešām valstīm, lai atvieglotu sadarbību migrācijas jautājumos; aicina Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību, tostarp izveidojot skaidru pārskatu par visiem ES budžeta instrumentiem, kas izmantoti sadarbības ar trešām valstīm finansēšanai migrācijas pārvaldības jomā, tostarp sniedzot informāciju par šā finansējuma apjomu, mērķi un avotu, kā arī detalizētu informāciju par visiem citiem iespējamiem atbalsta pasākumiem, ko nodrošina ES aģentūras, piemēram, Frontex, lai nodrošinātu, ka Parlaments var efektīvi pildīt savu institucionālo lomu ES budžeta izpildes pārbaudīšanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka Eiropas finanšu instrumentu mērķis ir atbalstīt trešās valstis nepieciešamās institucionālās sistēmas un spēju attīstīšanā, lai pārvaldītu migrāciju visos tās aspektos, vienlaikus pielāgojoties Eiropas un starptautiskajiem standartiem; uzsver, ka ir svarīgi ievērojamu daļu no turpmākā ES finansējuma migrācijai piešķirt pilsoniskajai sabiedrībai, nevalstiskām un kopienās balstītām grupām un valsts, starpvaldību, reģionālām un vietējām organizācijām, kas darbojas trešās valstīs, sniedzot palīdzību, aizsargājot un uzraugot migrantu tiesības, atbalstot piespiedu kārtā pārvietotas personas un viņu uzņēmējkopienas; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ievērojama ES finansējuma daļa tiktu atvēlēta cilvēktiesību, starptautiskās aizsardzības un bēgļu nākotnes perspektīvu uzlabošanai; prasa ES sniegt finansiālu atbalstu, lai rastu ilgtspējīgus risinājumus vietējām un reģionālajām problēmām, jo īpaši tām, kas saistītas ar demokrātijas procesiem un tiesiskumu, sociālekonomisko attīstību, veselības aprūpi, izglītību, nabadzības pamatcēloņiem, jauniešu nodarbinātību izcelsmes valstīs, sociālo atstumtību, dzimumu līdztiesību, klimata pārmaiņām, konfliktiem, piekļuvi pakalpojumiem, un veicināt bēgļu tiesības un palielināt viņu pašpietiekamību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju regulāri un publiski ziņot Parlamentam, tostarp Ārlietu komitejas Ārējās finansēšanas instrumentu darba grupai, par sadarbības programmu, kas saistītas ar migrāciju, finansēšanu trešās valstīs un to ietekmi uz cilvēktiesībām, kā arī par to, kā partnervalstis ir izmantojušas finansējumu; pauž nožēlu par to, ka Parlaments nav iesaistīts ārkārtas fondu, tostarp ES trasta fondu (EUTF), pārbaudē; prasa piešķirt Parlamentam nozīmīgāku lomu, uzraugot ES finansiālā ieguldījuma izmantošanas ietekmi uz cilvēktiesībām attiecīgajās trešās valstīs; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka Parlamentam ir pilnībā jāizmanto savas īstenošanas, pārbaudes un budžeta kontroles pilnvaras, kā arī Eiropas Revīzijas palātas revīzijas procedūras attiecībā uz attīstības fondiem, trasta fondiem, mehānismiem un citiem finansēšanas instrumentiem, ko izmanto, lai sasniegtu ES politikas mērķus migrācijas jomā, un jānodrošina, ka ES finansēšanas lēmumi un saistītie piešķīrumi atbilst Savienības likumības un pareizas finanšu pārvaldības principiem saskaņā ar ES Finanšu regulu (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka cilvēktiesībās balstīta pieeja ir piemērojama visiem Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI) pīlāriem, tostarp reaģēšanai uz krīzēm ātrās reaģēšanas pīlārā; atkārtoti uzsver, ka ar migrāciju saistītajiem izdevumiem NDICI orientējoši vajadzētu sasniegt 10 % un ka ar migrāciju saistītām darbībām NDICI ietvaros būtu jāpievērš uzmanība neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņu risināšanai un atbalstam, lai panāktu lielāku iesaistīšanos drošas, sakārtotas, likumīgas un atbildīgas migrācijas veicināšanā, kā arī plānotas un labi pārvaldītas migrācijas politikas un pārvaldības īstenošanai; uzsver, ka NDICI ir ārējs instruments un ka ir jābūt skaidrai šķirtnei starp ES iekšējiem un ārējiem migrācijas politikas virzieniem, instrumentiem un fondiem; uzsver, ka galīgais nolīgums par darbībām, kas saistītas ar migrāciju NDICI, būtu horizontāli jāsaskaņo ar ES iekšējiem fondiem, kā arī ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), lai izvairītos no pārklāšanās; norāda, ka ar migrāciju saistītās darbībās krīzes situācijās, izmantojot ātrās reaģēšanas darbību pīlāru, būtu jo īpaši jāpievēršas vajadzībām, kas saistītas ar piespiedu pārvietošanu, tostarp atbalstot uzņēmējkopienas, saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām un principiem; šajā saistībā uzskata, ka jānodrošina, lai Daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam tiktu pievienots stabils cilvēktiesību satvars, ar mērķi apzināt, īstenot un uzraudzīt turpmākās sadarbības programmas migrācijas jomā nolūkā saistīt ES finansējuma izmaksu ar cilvēktiesību saistībām; |
| --- | --- |

27.

IV.   
  ES ārējās cilvēktiesību politikas un migrācijas mērķi

| 28. | atgādina par ES un tās dalībvalstu apņemšanos saskaņā ar Globālo paktu par bēgļiem uzņemties kopīgu atbildību par efektīvu un visaptverošu bēgļu aizsardzību un mazināt spiedienu uz uzņēmējvalstīm; šajā sakarībā uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāpalielina pārmitināšanas saistības, nodrošinot, ka pārmitināšana nav atkarīga no nosacījuma, ka tranzīta valsts sadarbojas atpakaļuzņemšanas vai robežkontroles jomā, un jāpavairo droši un likumīgi ceļi un jānovērš bēgļu piespiedu atgriešana no uzņēmējvalstīm; aicina ES un tās dalībvalstis veicināt strukturālāku un būtiskāku finansējumu kopienām un valstīm, kas uzņem lielāko daļu bēgļu; atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir pilnībā īstenot 23 mērķus, ko paredz globālais pakts par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju; uzskata, ka Parlamentam jānodrošina, lai ES pienācīgi kontrolētu abu paktu īstenošanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina ES un tās dalībvalstis īstenot tādu migrācijas politiku, kas pilnībā ievēro migrantu un bēgļu cilvēktiesības, kas noteiktas starptautiskajos, reģionālajos un valstu tiesību aktos; aicina EĀDD, Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar trešām valstīm jautājumā par migrantu tiesībām kā neatņemamu ES cilvēktiesību politikas aspektu; uzstāj, ka divpusējos ES cilvēktiesību dialogos ar attiecīgām valstīm pienācīgi jāaptver cilvēktiesību un migrācijas savstarpējā saikne; aicina ES delegācijas šajās valstīs stingri uzraudzīt migrantu tiesības, jo īpaši tranzīta valstīs, kā arī bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu tiesības; uzsver, ka steidzami ir jāizveido un jāstiprina droši un legāli migrācijas un aizsardzības ceļi, lai garantētu cilvēktiesības un novērstu cilvēku bojāeju; uzskata, ka ES vajadzētu aktīvi iesaistīties tajās valstīs, kur cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības un kopienā balstītas organizācijas, tostarp tās, kas aizsargā riskam pakļauto migrantu un patvēruma meklētāju dzīvības, tiek apdraudētas vai kriminalizētas par savu likumīgo darbību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina ES īstenot globālu kampaņu, lai atbalstītu Ženēvas Konvencijas par bēgļa statusu un tās 1967. gada protokola vispārēju ratifikāciju; mudina dalībvalstis rādīt piemēru, ievērojot ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību, jo tā ir viena no galvenajām ANO cilvēktiesību konvencijām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka ES jāuzņemas vadošā loma, daudzpusējos forumos atbalstot izmaiņas politikā un normatīvajos aktos saistībā ar migrantu tiesībām; uzsver būtisko nozīmi, kāda ir starptautiskām organizācijām, reģionālām struktūrām un NVO, piemēram, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai, ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos (UNHCR) un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), kā arī Augstā cilvēktiesību komisāra birojam (OHCHR) un ANO īpašajam referentam migrantu cilvēktiesību jautājumos; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansiālo un politisko atbalstu šīm organizācijām un struktūrām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES iesaistīt diasporas, skartās kopienas, bēgļu un migrantu vadītas organizācijas, jo īpaši sieviešu vadītas organizācijas, un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus tādu projektu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, kuri tiek īstenoti trešās valstīs; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OV L 189, 27.6.2014., 93. lpp.

(2)  OV C 215, 19.6.2018., 111. lpp.

(3)  OV C 294, 12.8.2016., 18. lpp.

(4)  OV C 346, 21.9.2016., 47. lpp.

(5)  OV C 58, 15.2.2018., 9. lpp.

(6)  OV C 101, 16.3.2018., 47. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0323.

(8)  Padomes Direktīva 2002/90/EK (2002. gada 28. novembris), ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1240 (2019. gada 20. jūnijs) par Eiropas imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi (OV L 198, 25.7.2019., 88. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/81

---

P9_TA(2021)0243

2019. un 2020. gada ziņojumi par Turciju

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumu par Turciju (2019/2176(INI))

(2022/C 15/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu par ES paplašināšanās politiku (COM(2020)0660) un tam pievienoto 2020. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu par ES paplašināšanās politiku (COM(2020)0660) un tam pievienoto 2020. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2020)0355),

| — | ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai un to, ka — tāpat kā visu pievienošanās valstu gadījumā — Turcijas iestāšanās ES ir atkarīga no tās pilnīgas atbilstības Kopenhāgenas kritērijiem, un nepieciešamību normalizēt tās attiecības ar visām ES dalībvalstīm, tostarp Kipras Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai un to, ka — tāpat kā visu pievienošanās valstu gadījumā — Turcijas iestāšanās ES ir atkarīga no tās pilnīgas atbilstības Kopenhāgenas kritērijiem, un nepieciešamību normalizēt tās attiecības ar visām ES dalībvalstīm, tostarp Kipras Republiku,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu par ES paplašināšanās politiku (COM(2019)0260) un tam pievienoto 2019. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu par ES paplašināšanās politiku (COM(2019)0260) un tam pievienoto 2019. gada ziņojumu par Turciju (SWD(2019)0220),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Uzlabot pievienošanās procesu — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Uzlabot pievienošanās procesu — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā toreizējās Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju, kura sekoja Turcijas deklarācijai Ankaras protokola parakstīšanās dienā 2005. gada 29. jūlijā un kurā cita starpā noteikts, ka atzīšana no visu dalībvalstu puses ir nepieciešams sarunu procesa komponents, un to, ka Turcijai ir jāturpina normalizēt attiecības ar visām dalībvalstīm un pilnībā jāīsteno Ankaras nolīguma papildu protokols attiecībā uz visām dalībvalstīm, bez ierobežojumiem un diskriminācijas atceļot visus šķēršļus brīvai preču apritei, arī transportlīdzekļiem noteiktos ierobežojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā toreizējās Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu 2005. gada 21. septembra deklarāciju, kura sekoja Turcijas deklarācijai Ankaras protokola parakstīšanās dienā 2005. gada 29. jūlijā un kurā cita starpā noteikts, ka atzīšana no visu dalībvalstu puses ir nepieciešams sarunu procesa komponents, un to, ka Turcijai ir jāturpina normalizēt attiecības ar visām dalībvalstīm un pilnībā jāīsteno Ankaras nolīguma papildu protokols attiecībā uz visām dalībvalstīm, bez ierobežojumiem un diskriminācijas atceļot visus šķēršļus brīvai preču apritei, arī transportlīdzekļiem noteiktos ierobežojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 46. pantu, kurā noteikts, ka līgumslēdzējas puses apņemas ievērot galīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses, un attiecīgi Turcijas pienākumu īstenot visus Eiropas tiesu spriedumus, tostarp ECT spriedumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 46. pantu, kurā noteikts, ka līgumslēdzējas puses apņemas ievērot galīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses, un attiecīgi Turcijas pienākumu īstenot visus Eiropas tiesu spriedumus, tostarp ECT spriedumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. jūnija un 2019. gada 18. jūnija secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, Padomes 2019. gada 15. jūlija un 14. oktobra secinājumus par Turcijas nelikumīgajām urbšanas darbībām Vidusjūras austrumdaļā, Eiropadomes 2019. gada 12. decembra un 2020. gada 1.un 2. oktobra un 15. un 16. oktobra secinājumus, ES ārlietu ministru 2020. gada 15. maija paziņojumu un 2020. gada 14. augusta videokonferenci par stāvokli Vidusjūras austrumdaļā, ES ārlietu ministru 2020. gada 27. un 28. augusta neoficiālās Gimnihas sanāksmes iznākumu un visus iepriekšējos attiecīgos Padomes un Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. jūnija un 2019. gada 18. jūnija secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, Padomes 2019. gada 15. jūlija un 14. oktobra secinājumus par Turcijas nelikumīgajām urbšanas darbībām Vidusjūras austrumdaļā, Eiropadomes 2019. gada 12. decembra un 2020. gada 1.un 2. oktobra un 15. un 16. oktobra secinājumus, ES ārlietu ministru 2020. gada 15. maija paziņojumu un 2020. gada 14. augusta videokonferenci par stāvokli Vidusjūras austrumdaļā, ES ārlietu ministru 2020. gada 27. un 28. augusta neoficiālās Gimnihas sanāksmes iznākumu un visus iepriekšējos attiecīgos Padomes un Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā UNESCO2020. gada 10. jūlija paziņojumu par Ajasofju (Stambula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO2020. gada 10. jūlija paziņojumu par Ajasofju (Stambula),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 22. marta kopīgo paziņojumu par pašreizējo stāvokli ES un Turcijas politiskajās, ekonomiskajās un tirdzniecības attiecībās (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 22. marta kopīgo paziņojumu par pašreizējo stāvokli ES un Turcijas politiskajās, ekonomiskajās un tirdzniecības attiecībās (JOIN(2021)0008),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres 2020. gada 19. februāra ziņojumu pēc vizītes Turcijā 2019.gada 1.–5. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres 2020. gada 19. februāra ziņojumu pēc vizītes Turcijā 2019.gada 1.–5. jūlijā,

| — | ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes (ANO DP) rezolūcijas par Kipru, tostarp Rezolūciju 550 (1984) un Rezolūciju 789 (1992), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes (ANO DP) rezolūcijas par Kipru, tostarp Rezolūciju 550 (1984) un Rezolūciju 789 (1992),

| — | ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. aprīļa paziņojumu “Ceturtais gada ziņojums par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā” (COM(2020)0162), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. aprīļa paziņojumu “Ceturtais gada ziņojums par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā” (COM(2020)0162),

| — | ņemot vērā, ka organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētajā 2020. gada pasaules preses brīvības indeksā Turcija ieņem 154. vietu no 180 valstīm, un ņemot vērā Bertelsmann fonda publicētā 2020. gada transformācijas indeksa sadaļu, kas veltīta Turcijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētajā 2020. gada pasaules preses brīvības indeksā Turcija ieņem 154. vietu no 180 valstīm, un ņemot vērā Bertelsmann fonda publicētā 2020. gada transformācijas indeksa sadaļu, kas veltīta Turcijai,

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par tematu “Pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārta” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par tematu “Pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārta” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Venēcijas komisijas atzinumus, jo īpaši 2017. gada 10. un 11. marta atzinumu par konstitūcijas grozījumiem, kurus Lielā nacionālā asambleja pieņēma 2017. gada 21. janvārī un par kuriem bija jābalso 2017. gada 16. aprīļa valsts referendumā, atzinumu par pasākumiem, kuri paredzēti nesenajos ārkārtas dekrētlikumos attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un uz krimināllietu miertiesnešu pienākumiem, kompetencēm un darbību, 2017. gada 6. un 7. oktobra atzinumu par 2016. gada 1. septembra ārkārtas dekrētlikuma Nr. 674 noteikumiem, kas attiecas uz vietējās demokrātijas īstenošanu Turcijā, 2016. gada 9. un 10. decembra atzinumu par ārkārtas dekrētlikumiem Nr. 667–676, kuri tika pieņemti pēc nesekmīgā valsts apvērsuma mēģinājuma 2016. gada 15. jūlijā, un 2016. gada 14. un 15. oktobra atzinumu par konstitūcijas 83. panta otrā punkta darbības apturēšanu (parlamentārā neaizskaramība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Venēcijas komisijas atzinumus, jo īpaši 2017. gada 10. un 11. marta atzinumu par konstitūcijas grozījumiem, kurus Lielā nacionālā asambleja pieņēma 2017. gada 21. janvārī un par kuriem bija jābalso 2017. gada 16. aprīļa valsts referendumā, atzinumu par pasākumiem, kuri paredzēti nesenajos ārkārtas dekrētlikumos attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un uz krimināllietu miertiesnešu pienākumiem, kompetencēm un darbību, 2017. gada 6. un 7. oktobra atzinumu par 2016. gada 1. septembra ārkārtas dekrētlikuma Nr. 674 noteikumiem, kas attiecas uz vietējās demokrātijas īstenošanu Turcijā, 2016. gada 9. un 10. decembra atzinumu par ārkārtas dekrētlikumiem Nr. 667–676, kuri tika pieņemti pēc nesekmīgā valsts apvērsuma mēģinājuma 2016. gada 15. jūlijā, un 2016. gada 14. un 15. oktobra atzinumu par konstitūcijas 83. panta otrā punkta darbības apturēšanu (parlamentārā neaizskaramība),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Turciju, jo īpaši 2019. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (2), 2019. gada 19. septembra rezolūciju par stāvokli Turcijā, jo īpaši ievēlēto mēru atcelšanu no amata (3), 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par Turcijas militāro operāciju Sīrijas ziemeļaustrumos un tās sekām (4), 2020. gada 17. septembra rezolūciju par gatavošanos Eiropadomes ārkārtas sanāksmei, kas veltīta bīstamajam spriedzes saasinājumam un Turcijas lomai Vidusjūras reģiona austrumu daļā (5), un 2020. gada 26. novembra rezolūciju par spriedzes palielināšanos Varošā pēc Turcijas nelikumīgajām darbībām un steidzamo nepieciešamību atsākt sarunas (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Turciju, jo īpaši 2019. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Turciju (2), 2019. gada 19. septembra rezolūciju par stāvokli Turcijā, jo īpaši ievēlēto mēru atcelšanu no amata (3), 2019. gada 24. oktobra rezolūciju par Turcijas militāro operāciju Sīrijas ziemeļaustrumos un tās sekām (4), 2020. gada 17. septembra rezolūciju par gatavošanos Eiropadomes ārkārtas sanāksmei, kas veltīta bīstamajam spriedzes saasinājumam un Turcijas lomai Vidusjūras reģiona austrumu daļā (5), un 2020. gada 26. novembra rezolūciju par spriedzes palielināšanos Varošā pēc Turcijas nelikumīgajām darbībām un steidzamo nepieciešamību atsākt sarunas (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0153/2021),

| A. | tā kā kopš 1964. gada Turcija ar asociācijas nolīgumu ir saistīta ar ES (7) un tā kā 1995. gadā tika izveidota muitas savienība; tā kā Eiropadome 1999. gada decembrī Turcijai piešķīra kandidātvalsts statusu un tā kā 2005. gadā tika sāktas pievienošanās sarunas; tā kā līdz ar to Turcija kopš 1999. gada ir varējusi izmantot pašu vērienīgāko un savstarpēji prasīgāko attiecību modeli, ko ES var piedāvāt valstij, proti, kandidātvalsts statusu ar mērķi kļūt par ES dalībvalsti; tā kā no Turcijas kā no kandidātvalsts un svarīgas ES partneres tiek sagaidīts, ka tā ievēros un izpildīs Kopenhāgenas kritērijus un atbalstīs visaugstākos demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma standartus, tostarp nodrošinās atbilstību starptautiskajām konvencijām, kurām pievienojusies ES; tā kā tas nozīmē, ka saskaņā ar pievienošanās procesu, kas virzās uz priekšu, ir jāapņemas īstenot dažādu atvērto sadaļu satvarā vajadzīgās reformas un tāpēc pakāpeniski jāpieskaņojas ES acquis un visos aspektos jātuvinās ES vērtībām, interesēm, standartiem un politikas nostādnēm; tā kā kandidātvalsts statuss nozīmē, ka ir bez izšķirības jāveido un jāuztur labas kaimiņattiecības ar ES un tās dalībvalstīm; tā kā Turcija kā kandidātvalsts un pievienošanās procesa satvarā sāka vairākas svarīgas reformas, kas zināmu laiku ļāva cerēt uz progresu centienos iestāties ES; tā kā visu šo gadu laikā ES ir stingri atbalstījusi pievienošanās procesu — gan politiski, gan finansiāli; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 1964. gada Turcija ar asociācijas nolīgumu ir saistīta ar ES (7) un tā kā 1995. gadā tika izveidota muitas savienība; tā kā Eiropadome 1999. gada decembrī Turcijai piešķīra kandidātvalsts statusu un tā kā 2005. gadā tika sāktas pievienošanās sarunas; tā kā līdz ar to Turcija kopš 1999. gada ir varējusi izmantot pašu vērienīgāko un savstarpēji prasīgāko attiecību modeli, ko ES var piedāvāt valstij, proti, kandidātvalsts statusu ar mērķi kļūt par ES dalībvalsti; tā kā no Turcijas kā no kandidātvalsts un svarīgas ES partneres tiek sagaidīts, ka tā ievēros un izpildīs Kopenhāgenas kritērijus un atbalstīs visaugstākos demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma standartus, tostarp nodrošinās atbilstību starptautiskajām konvencijām, kurām pievienojusies ES; tā kā tas nozīmē, ka saskaņā ar pievienošanās procesu, kas virzās uz priekšu, ir jāapņemas īstenot dažādu atvērto sadaļu satvarā vajadzīgās reformas un tāpēc pakāpeniski jāpieskaņojas ES acquis un visos aspektos jātuvinās ES vērtībām, interesēm, standartiem un politikas nostādnēm; tā kā kandidātvalsts statuss nozīmē, ka ir bez izšķirības jāveido un jāuztur labas kaimiņattiecības ar ES un tās dalībvalstīm; tā kā Turcija kā kandidātvalsts un pievienošanās procesa satvarā sāka vairākas svarīgas reformas, kas zināmu laiku ļāva cerēt uz progresu centienos iestāties ES; tā kā visu šo gadu laikā ES ir stingri atbalstījusi pievienošanās procesu — gan politiski, gan finansiāli;

| B. | tā kā tiesiskuma principu un starptautisko tiesību ievērošana, tostarp jo īpaši varas dalīšanas un cīņas pret korupciju un organizēto noziedzību, biedrošanās un miermīlīgu protestu brīvības, vārda brīvības un etnisko minoritāšu un citu minoritāšu un kopienu tiesību ievērošana, ir būtisks labu ES un Turcijas attiecību elements; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesiskuma principu un starptautisko tiesību ievērošana, tostarp jo īpaši varas dalīšanas un cīņas pret korupciju un organizēto noziedzību, biedrošanās un miermīlīgu protestu brīvības, vārda brīvības un etnisko minoritāšu un citu minoritāšu un kopienu tiesību ievērošana, ir būtisks labu ES un Turcijas attiecību elements;

| C. | tā kā, analizējot Komisijas ziņojumus par Turciju, kas sagatavoti, sākot ar 2014. gadu, un jo īpaši 2019. un 2020. gada ziņojumu, kļūst redzams, ka Turcijas valdība diemžēl aizvien vairāk strauji norobežojas no ES vērtībām un normatīvā regulējuma, pretēji tam, kas tiktu gaidīts no kandidātvalsts, ne vien regresējot valsts iekšējās demokrātijas jomā, bet arī veicot agresīvus ārpolitikas pasākumus, tostarp nelikumīgas darbības pret ES dalībvalstīm; norāda, ka šajos ziņojumos minēts, ka Turcija nav īstenojusi iepriekšējos ziņojumos paustos ieteikumus, un tas norāda uz Turcijas puses apņēmības trūkumu un liek apšaubīt tās vēlmi pievienoties; tā kā bažas un kritisku novērtējumu par vispārējo regresu Turcijā ir paudušas arī citas attiecīgās starptautiskās organizācijas, piemēram, Eiropas Padome, un starptautiskās cilvēktiesību organizācijas; tā kā to atspoguļo arī aizvien lielākais ECT lietu un kritisko nolēmumu skaits; tā kā šis regress ir novērots trijās galvenajās jomās: stāvoklis pasliktinās tiesiskuma un pamattiesību jomā, attiecībā uz iestāžu sistēmu un saistītajām reformām, kā arī ārpolitikā, kas ir aizvien konfliktējošāka un tendēta uz militārām iespējām, nevis dialogu un diplomātiju; tā kā visās trijās jomās ir vērojama skaidra novirzīšanās no ES standartiem, politikas nostādnēm un interesēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā, analizējot Komisijas ziņojumus par Turciju, kas sagatavoti, sākot ar 2014. gadu, un jo īpaši 2019. un 2020. gada ziņojumu, kļūst redzams, ka Turcijas valdība diemžēl aizvien vairāk strauji norobežojas no ES vērtībām un normatīvā regulējuma, pretēji tam, kas tiktu gaidīts no kandidātvalsts, ne vien regresējot valsts iekšējās demokrātijas jomā, bet arī veicot agresīvus ārpolitikas pasākumus, tostarp nelikumīgas darbības pret ES dalībvalstīm; norāda, ka šajos ziņojumos minēts, ka Turcija nav īstenojusi iepriekšējos ziņojumos paustos ieteikumus, un tas norāda uz Turcijas puses apņēmības trūkumu un liek apšaubīt tās vēlmi pievienoties; tā kā bažas un kritisku novērtējumu par vispārējo regresu Turcijā ir paudušas arī citas attiecīgās starptautiskās organizācijas, piemēram, Eiropas Padome, un starptautiskās cilvēktiesību organizācijas; tā kā to atspoguļo arī aizvien lielākais ECT lietu un kritisko nolēmumu skaits; tā kā šis regress ir novērots trijās galvenajās jomās: stāvoklis pasliktinās tiesiskuma un pamattiesību jomā, attiecībā uz iestāžu sistēmu un saistītajām reformām, kā arī ārpolitikā, kas ir aizvien konfliktējošāka un tendēta uz militārām iespējām, nevis dialogu un diplomātiju; tā kā visās trijās jomās ir vērojama skaidra novirzīšanās no ES standartiem, politikas nostādnēm un interesēm;

| D. | tā kā iepriekšējā gada ziņojumā Parlaments uzsvēra savas bažas par notikumu attīstību Turcijā un nopietno regresu un aicināja Turciju neveikt nekādas darbības, ar kurām tiktu pārkāpta ES dalībvalstu suverenitāte un suverēnās tiesības, kā arī nerīkoties provokatīvi, jo tas kaitētu izredzēm uz konstruktīvu un godīgu dialogu, un aicināja Komisiju un dalībvalstis oficiāli apturēt pievienošanās sarunas ar Turciju saskaņā ar sarunu programmu; tā kā Parlaments saglabā apņēmību īstenot demokrātisku un politisku dialogu ar Turciju; tā kā laikā, kad Turcijas valdība bija paudusi apņemšanos veikt nopietnas reformas, Parlaments atkārtoti aicināja atvērt 23. sadaļu par tiesu varu un pamattiesībām un 24. sadaļu par tiesiskumu, brīvību un drošību; tā kā Parlaments ir būtiski samazinājis pirmspievienošanās finansējumu Turcijai, ņemot vērā tās regresu demokrātijas jomā un nespēju ievērot tiesiskumu; tā kā Komisija ir norādījusi, ka attiecībā uz finanšu resursiem programmām Turcijā ES tagad piedāvā tikai minimālo atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā iepriekšējā gada ziņojumā Parlaments uzsvēra savas bažas par notikumu attīstību Turcijā un nopietno regresu un aicināja Turciju neveikt nekādas darbības, ar kurām tiktu pārkāpta ES dalībvalstu suverenitāte un suverēnās tiesības, kā arī nerīkoties provokatīvi, jo tas kaitētu izredzēm uz konstruktīvu un godīgu dialogu, un aicināja Komisiju un dalībvalstis oficiāli apturēt pievienošanās sarunas ar Turciju saskaņā ar sarunu programmu; tā kā Parlaments saglabā apņēmību īstenot demokrātisku un politisku dialogu ar Turciju; tā kā laikā, kad Turcijas valdība bija paudusi apņemšanos veikt nopietnas reformas, Parlaments atkārtoti aicināja atvērt 23. sadaļu par tiesu varu un pamattiesībām un 24. sadaļu par tiesiskumu, brīvību un drošību; tā kā Parlaments ir būtiski samazinājis pirmspievienošanās finansējumu Turcijai, ņemot vērā tās regresu demokrātijas jomā un nespēju ievērot tiesiskumu; tā kā Komisija ir norādījusi, ka attiecībā uz finanšu resursiem programmām Turcijā ES tagad piedāvā tikai minimālo atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem;

| E. | tā kā, neraugoties uz šo principiālo Parlamenta nostāju un visiem pašreizējiem apstākļiem, Eiropadome, mēģinot atjaunot abu pušu attiecības, 2020. gada 1.–2. oktobra secinājumos piedāvāja Turcijai atjauninātu un plašu pozitīvu darba kārtību ar nosacījumu, ka Turcija turpinās konstruktīvus centienus, lai apturētu pret Grieķiju un Kipru vērstās nelikumīgās darbības, tiks īstenota savstarpēja piekāpšanās, mazināts saspīlējums un izbeigta agresīva izturēšanās; tā kā Eiropadome šajos pašos secinājumos uzsvēra, ka gadījumā, ja Turcija atjaunos vienpusējas darbības vai veiks provokācijas, pārkāpjot starptautiskās tiesības, ES izmantos visus instrumentus un iespējas, kas ir tās rīcībā, tostarp saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 29. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 215. pantu, lai aizstāvētu savas un savu dalībvalstu intereses, un pieņems attiecīgus lēmumus; tā kā Turcija nesen piekrita atsākt izpētes sarunas ar Grieķiju, lai pievērstos neatrisinātajiem jautājumiem, kas ietekmē Turcijas un Grieķijas attiecības un skar Grieķijas suverēnās tiesības; tā kā tas ir pozitīvs pavērsiens, kas varētu iezīmēt jauna Turcijas un ES un tās dalībvalstu dialoga un sadarbības perioda sākumu; tā kā pozitīvāki Turcijas pasākumi un iniciatīvas un pirmām kārtām patiesa rīcība, nevis tikai deklarācijas, ievērojami palīdzētu atjaunot saprašanos par divpusējo attiecību nākotni; tā kā šajos apstākļos ir svarīgi veicināt uzticības veidošanu un plašāka mēroga pārdomas par Turcijas un ES turpmākajām attiecībām un dot diplomātijai iespēju gūt rezultātus attiecībā uz ES un Turcijas attiecībās cerēto un sagaidīto, vienlaikus saglabājot augstu modrības līmeni un dialogu par cilvēktiesību stāvokli Turcijā, |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz šo principiālo Parlamenta nostāju un visiem pašreizējiem apstākļiem, Eiropadome, mēģinot atjaunot abu pušu attiecības, 2020. gada 1.–2. oktobra secinājumos piedāvāja Turcijai atjauninātu un plašu pozitīvu darba kārtību ar nosacījumu, ka Turcija turpinās konstruktīvus centienus, lai apturētu pret Grieķiju un Kipru vērstās nelikumīgās darbības, tiks īstenota savstarpēja piekāpšanās, mazināts saspīlējums un izbeigta agresīva izturēšanās; tā kā Eiropadome šajos pašos secinājumos uzsvēra, ka gadījumā, ja Turcija atjaunos vienpusējas darbības vai veiks provokācijas, pārkāpjot starptautiskās tiesības, ES izmantos visus instrumentus un iespējas, kas ir tās rīcībā, tostarp saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 29. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 215. pantu, lai aizstāvētu savas un savu dalībvalstu intereses, un pieņems attiecīgus lēmumus; tā kā Turcija nesen piekrita atsākt izpētes sarunas ar Grieķiju, lai pievērstos neatrisinātajiem jautājumiem, kas ietekmē Turcijas un Grieķijas attiecības un skar Grieķijas suverēnās tiesības; tā kā tas ir pozitīvs pavērsiens, kas varētu iezīmēt jauna Turcijas un ES un tās dalībvalstu dialoga un sadarbības perioda sākumu; tā kā pozitīvāki Turcijas pasākumi un iniciatīvas un pirmām kārtām patiesa rīcība, nevis tikai deklarācijas, ievērojami palīdzētu atjaunot saprašanos par divpusējo attiecību nākotni; tā kā šajos apstākļos ir svarīgi veicināt uzticības veidošanu un plašāka mēroga pārdomas par Turcijas un ES turpmākajām attiecībām un dot diplomātijai iespēju gūt rezultātus attiecībā uz ES un Turcijas attiecībās cerēto un sagaidīto, vienlaikus saglabājot augstu modrības līmeni un dialogu par cilvēktiesību stāvokli Turcijā,

Vispārīgs pievienošanās procesa novērtējums

| 1. | ar lielām bažām norāda — lai gan Turcija ir kandidātvalsts, pēdējos gados Turcijas valdība ir pastāvīgi un aizvien vairāk distancējusies no ES vērtībām un standartiem; norāda, ka papildus minētajam vienpusējas darbības Vidusjūras austrumdaļā, kā arī spēcīgi un dažkārt provokatīvi paziņojumi, kas vērsti pret ES un tās dalībvalstīm, ir noveduši ES un Turcijas attiecības vēsturiski zemākajā punktā, proti, tās pasliktinājušās tādā mērā, ka abām pusēm ir pamatīgi jāizvērtē pašreizējais stāvoklis šajās attiecībās un to satvars, lai atjaunotu dialogu savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē un efektīvi novērstu pašreizējo konfliktu pamatcēloņus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda — tam, ka Turcijai trūkst politiskās gribas īstenot pievienošanās procesa satvarā nepieciešamās reformas, un tās nespējai kliedēt ES nopietnās bažas attiecībā uz tiesiskumu un pamattiesībām ir bijusi pamatīga un negatīva ietekme uz pievienošanās procesu un valsts perspektīvām, turklāt tā rezultātā ES un Turcijas attiecībām pakāpeniski aizvien vairāk piemīt darījumu raksturs un tās virza apstākļi, kas tik tikko atspoguļo sākotnēji paredzēto formātu — panākt pakāpenisku un aizvien lielāku saskaņotību, izmantojot iepriekš noteiktus kritērijus; norāda, ka tā rezultātā pievienošanās sarunās ir atvērtas tikai 16 no 35 sadaļām un tikai viena sadaļa ir provizoriski slēgta; tāpēc uzsver, ka pašreizējos apstākļos Turcijas pievienošanās sarunas diemžēl ir faktiski apstājušās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž dziļas bažas par to, ka gadu gaitā progresa trūkums Turcijas konverģences kritēriju izpildē ir kļuvis par pilnīgu atsalumu, ko raksturo krass regress trijās svarīgākajās jomās: i) regress attiecībā uz tiesiskumu un pamattiesībām, ii) regresīvu institucionālo reformu pieņemšana un iii) konfrontējošas un naidīgas ārpolitikas īstenošana, tostarp attiecībā uz ES un tās dalībvalstīm, jo īpaši Grieķiju un Kipru; turklāt pauž bažas par to, ka šo regresu aizvien vairāk pavada nepārprotams un dažkārt agresīvs pret ES vērsts vēstījums, ko pauž augsta līmeņa valdības amatpersonas, arī prezidents, un ko valstī pastiprina valdību atbalstošie plašsaziņas līdzekļi; šajā situācijā aicina Turciju atkārtoti izvērtēt, cik patiesa ir tās apņemšanās veidot ciešākas attiecības ar Eiropas Savienību, panākt saskaņotību ar to un virzīties uz dalību ES, kā arī to ticami pierādīt, jo tas ir absolūti nepieciešams visa pievienošanās procesa dzīvotspējai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka neviens stimuls, ko ES varētu piedāvāt, nekādi nevar aizstāt tik ļoti nepieciešamo Turcijas politisko gribu nodrošināt demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu un galu galā kļūt par ES dalībvalsti; atgādina, ka pievienošanās process ir uz nopelniem balstīts process, kas atkarīgs no objektīva progresa un reālas apņemšanās ievērot Kopenhāgenas kritērijus, uzturēt labas kaimiņattiecības ar ES dalībvalstīm un ievērot ES vērtības; atzīst ES pieņemto atklātības un labas gribas stratēģiju, kas nesen materializējās atjaunotajā pozitīvajā programmā, ko Eiropadome iesniedza 2020. gada oktobrī; turklāt atzīst ES nepārtrauktos diplomātiskos centienus, kuru mērķis ir atjaunot spēju veidot patiesu un efektīvu dialogu ar Turciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka rezultātu trūkums aizvien stagnējošākā pievienošanās procesā ir veicinājis abu pušu nogurumu un to, ka Turcijas iestādes pakāpeniski un aizvien vairāk neņem vērā Komisijas progresa uzraudzības procedūras rezultātus un Parlamenta rezolūcijas; šajā sakarībā atgādina, ka laikā, kad Turcijas valdība bija paudusi apņemšanos veikt nopietnas reformas (kaut arī tās neīstenoja) un būtu varējusi izmantot skaidrus kritērijus, Padome turpināja bloķēt 23. sadaļas par tiesu varu un pamattiesībām un 24. sadaļas par tiesiskumu, brīvību un drošību atvēršanu; tomēr uzsver, ka Padomes veiktā bloķēšana nevar būt attaisnojums pēdējos gados pieredzētajam regresam; uzskata, ka pievienošanās process ir kļuvis par pašmērķi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka kopš Parlamenta pēdējā ziņojuma situācija iekšpolitikas, institucionālās politikas un ārpolitikas jomā ne tuvu nav uzlabojusies, bet gan ir vēl vairāk pasliktinājusies; tāpēc stingri uzstāj, ka tad, ja pašreizējā negatīvā tendence netiks steidzami un konsekventi vērsta pretējā virzienā, Komisijai saskaņā ar 2005. gada oktobra sarunu programmu būtu jāiesaka oficiāli apturēt pievienošanās sarunas ar Turciju, lai abas puses reālistiski un ar strukturēta un ar visaptveroša augsta līmeņa dialoga palīdzību pārskatītu pašreizējās sarunu programmas piemērotību un spēju darboties vai, ja nepieciešams, pētītu iespējamus jaunus turpmāko attiecību modeļus; atzīst, ka jebkurā gadījumā sarunas būtu jārisina labticīgi un tās nedrīkstētu novirzīties no mērķa vai tikt atceltas tikai kultūras vai reliģisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par pašreizējo ES un Turcijas sapratnes trūkumu, taču atkārtoti apstiprina savu stingro pārliecību, ka Turcija ir stratēģiski nozīmīga valsts politikas, ekonomikas un ārpolitikas ziņā, ļoti svarīga partnere plašāka reģiona stabilitātes nodrošināšanai un sabiedrotā, ar kuru ES vēlas uzturēt pēc iespējas labākas attiecības, arī NATO satvarā un lai radītu stabilu un drošu vidi Vidusjūras austrumdaļā, pamatojoties uz labu dialogu, apņemšanos, cieņu un savstarpēju uzticēšanos; atkārtoti apstiprina savu ieinteresētību stratēģiskā saskaņotībā un konstruktīvā sadarbībā, kas balstās uz kopīgām vērtībām un interesēm tādās jomās kā ārpolitika un drošība, ekonomika, tirdzniecība, migrācija, klimata pārmaiņas un digitalizācija; pauž vilšanos par to, ka visas šīs izredzes uz pozitīvām attiecībām apdraud pašreizējā Turcijas valdības politika, cita starpā Turcijas destabilizējošā attieksme reģionā un vienpusējās darbības, ko tā veic, neievērojot starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž gribu stiprināt un padziļināt Turcijas un ES dalībvalstu sabiedrību zināšanas vienai par otru un savstarpējo saprašanos, veicinot kultūras izaugsmi un kultūrsociālās apmaiņas un apkarojot visas sociālo, reliģisko, etnisko vai kultūras aizspriedumu un neiecietības izpausmes; stingri atgādina, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis pirmkārt un galvenokārt ir Turcijas un Turcijas cilvēku — ar kuriem ES ir ciešas komerciālas, kultūras un vēsturiskas saiknes — draugi un partneri; pauž pilnīgu apņemšanos turpināt atbalstīt Turcijas neatkarīgo pilsonisko sabiedrību jebkuros apstākļos un jebkādā attiecību satvarā, kas nākotnē varētu rasties; tomēr uzskata, ka pievienošanās process joprojām ir visspēcīgākais instruments, ar ko var izdarīt normatīvu spiedienu uz Turcijas valdību un veidot konstruktīvu dialogu ar to, un ka tas ir arī labākais satvars Turcijas sabiedrības demokrātisko un proeiropeisko centienu uzturēšanai un konverģences ar ES un tās dalībvalstīm veicināšanai attiecībā uz politiku un standartiem, tostarp attiecībā uz pamattiesībām un demokrātiskajām vērtībām; uzsver, ka tīri darījumu veida attiecības diez vai veicinās Turcijas virzību uz demokrātiskāku modeli un ka šādam modelim vajadzēs politisku gribu visaugstākajā politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | šajā sakarībā uzsver, ka līdztekus spējai veidot dialogu iestāžu līmenī ir svarīgi nodrošināt ciešas funkcionējošas saiknes ar Turcijas sabiedrību; tādēļ mudina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) prioritārā kārtā pievērsties dinamiskajai Turcijas pilsoniskajai sabiedrībai un tās demokrātijas veicināšanas centieniem un turpināt ar attiecīgajiem finanšu instrumentiem, tostarp Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) atbalstīt Turcijas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo šīs organizācijas var palīdzēt radīt politisko gribu, kas vajadzīga, lai būvētu stingrus pamatus ES integrācijas procesam; šajā sakarībā atkārtoti prasa, lai, kamēr valsts nav guvusi nekādu progresu demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomā, Turcijas politiskajām reformām domāto IPA finansējumu pārvaldītu ES un lai arī turpmāk galvenā uzmanība tiktu pievērsta dialoga veicināšanai un atbalsta sniegšanai pilsoniskajai sabiedrībai, nevalstiskajiem rīcībspēkiem un tiešiem personiskiem kontaktiem; atbalsta jaunu un tūlītēju mehānismu konstruktīvam dialogam ar Turcijas pilsonisko sabiedrību nolūkā veidot savstarpēju uzticēšanos un uzturēt Turcijas sabiedrības demokrātiskos un proeiropeiskos centienus un atbalstīt apmaiņas, jo īpaši demokrātijas, cilvēktiesību, tiesiskuma, labas pārvaldības, ilgtspējīgas attīstības un zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā, paļaujoties uz atbilstošu ES finansējumu, lai sasniegtu efektīvus rezultātus; prasa Komisijai un EĀDD arī turpmāk atbalstīt jauniešus Turcijā, izmantojot attiecīgos finanšu instrumentus un paplašinot dalību programmā “Erasmus+” un Žana Monē stipendijas programmā, lai cita starpā atbalstītu sadarbību pētniecības jomā, kopīgo cīņu pret klimata pārmaiņām, kā arī vides aizsardzību un iespēju nodrošināšanu sievietēm sabiedrībā un uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

9.

Tiesiskums un pamattiesības

| 10. | pauž dziļas bažas par nopietno regresu pamatbrīvību jomā, kas parāda smago cilvēktiesību situāciju Turcijā un nepārtraukto demokrātijas un tiesiskuma vājināšanos un ir Kopenhāgenas kritēriju pārkāpums; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka izšķirošo pamattiesību un brīvību jomu, kam ir galvenā nozīme pievienošanās procesā, nevar atdalīt un nošķirt no vispārējām attiecībām un ka tā joprojām ir galvenais šķērslis virzībai uz jebkādu pozitīvu programmu, ko varētu piedāvāt Turcijai un kam vajadzētu būt atkarīgai arī no starptautisko tiesību un labu kaimiņattiecību un reģionālās sadarbības pamatprincipa pilnīgas ievērošanas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka pamatbrīvību stāvokļa pasliktināšanās Turcijā sākās pirms ārkārtas stāvokļa, kas tika pasludināts pēc valsts apvērsuma mēģinājuma 2016. gadā un ko Parlaments atkārtoti stingri nosoda; uzskata, ka ārkārtas apstākļos — tādos kā valsts apvērsuma mēģinājums — ārkārtas pasākumi var būt attaisnojami, taču tiem jābūt samērīgiem un ierobežotiem laikā un mērogā; ar dziļām bažām norāda — neraugoties uz ārkārtas stāvokļa oficiālu atcelšanu 2018. gada jūlijā, tiesību aktos ir iestrādātas daudzas ārkārtas stāvokļa tiesību normas un ierobežojošie elementi un tāpēc ārkārtas stāvokļa ietekme uz demokrātiju un pamattiesībām joprojām ir spēcīgi jūtama, lai gan būtiskais apdraudējums laimīgā kārtā ir jau sen izgaisis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž dziļu nožēlu par to, ka šis represīvais režīms tagad ir kļuvis par tīšu, neatlaidīgu un sistemātisku valsts politiku, ko piemēro jebkādām kritiskām darbībām, piemēram, miermīlīgam politiskajam aktīvismam jautājumos, kas svarīgi kurdiem un alevītiem, miermīlīgiem protestiem un demonstrācijām, ko rīko bijušie valsts sektora darbinieki, sieviešu un LGBTI tiesību aktīvisti un ārkārtas stāvokļa upuri, vai pat notikumiem, kas notikuši pirms valsts apvērsuma mēģinājuma, piemēram, Gezi protestiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējie pārmēru plašie pretterorisma noteikumi un pretterorisma pasākumu ļaunprātīga izmantošana ir kļuvuši par pamatu šādai valsts politikai, t. i., cilvēktiesību un jebkāda valstī pausta kritiska viedokļa apspiešanai, kurā līdzdarbojas un ir līdzvainojama tiesu vara, kas nespēj vai nevēlas apturēt konstitucionālās kārtības pārkāpumus; pauž nožēlu par to, ka ar šādu plašu terorisma konceptu, saskaņā ar kuru tiek izvirzītas kolektīvas vispārējas apsūdzības, tiek pārkāpts individuālās atbildības pamatprincips; ar lielām bažām norāda, ka joprojām tiek masveidā ieslodzīti cilvēki, tostarp žurnālisti, cilvēktiesību aizstāvji un politiskie oponenti, kurus notiesā vai tur pirmstiesas apcietinājumā saskaņā ar apsūdzībām saistībā ar terorismu, jo īpaši par iespējamu dalību teroristu organizācijā, pamatojoties uz trūcīgiem pierādījumiem; pauž nopietnas bažas par to, ka saskaņā ar vispārējā regulārā pārskata pieņemšanas laikā sniegto paziņojumu Turcijas iestādes neplāno turpināt pretterorisma likuma pārskatīšanu; tāpēc mudina Turciju saskaņot savus pretterorisma tiesību aktus ar starptautiskajiem standartiem, lai nodrošinātu pamattiesību un brīvību efektīvu aizsardzību, proporcionalitāti un vienlīdzību likuma priekšā; atzīst, ka Turcijai ir leģitīmas bažas par drošību un tiesības apkarot terorismu; tomēr uzsver, ka tas jādara, pilnībā ievērojot tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības; atkārtoti pauž stingru un viennozīmīgu nosodījumu par vardarbīgajiem teroristu uzbrukumiem, kurus īstenojusi Kurdistānas strādnieku partija (PKK), kas kopš 2002. gada ir iekļauta ES veidotajā teroristisko organizāciju sarakstā; izsaka patiesu līdzjūtību Turcijas sabiedrībai un jo īpaši to 13 Turcijas iedzīvotāju ģimenēm, kuri tika nogalināti teroristu uzbrukumā Garā (Irāka) 2021. gada februārī; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž dziļu nožēlu par to, ka Turcijas pretterorisma noteikumos un pasākumos ir saglabāti daudzi ārkārtas ierobežojumi un tie tādējādi turpina negatīvi ietekmēt cilvēktiesības un pamatbrīvības, arī ierobežojot pienācīgas procedūras garantijas, pagarinot pirmstiesas apcietinājuma ilgumu un pieļaujot valsts amatpersonu atlaišanu iespējamas saiknes ar teroristu organizācijām dēļ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž lielu satraukumu par to, ka rasistiskā labējo ekstrēmistu kustība Ülkücü (pazīstama kā “Pelēkie vilki”), kas ir cieši saistīta ar valdošo koalīcijas partiju MHP (Nacionālistu kustības partija), izplešas ne vien pašā Turcijā, bet arī ES dalībvalstīs; aicina ES un tās dalībvalstis izskatīt iespēju “Pelēkos vilkus” iekļaut ES veidotajā teroristu sarakstā, aizliegt to apvienības un organizācijas ES valstīs, cieši uzraudzīt viņu darbības un cīnīties pret viņu ietekmi, kas jo īpaši apdraud kurdu, armēņu vai grieķu izcelsmes cilvēkus un visus, kurus viņi uzskata par oponentiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka tiesiskuma vājināšanās un sistēmiskais tiesu iestāžu neatkarības trūkums joprojām ir divas no aktuālākajām un satraucošākajām problēmām; nosoda pieaugošo izpildvaras kontroli pār tiesnešu, prokuroru, juristu un advokātu asociāciju darbu un uz viņiem izdarīto politisko spiedienu; pauž dziļas bažas par to, ka padziļinās strukturālās problēmas saistībā ar tiesu iestāžu neatkarības trūkumu par labu izpildvarai; norāda, ka tiesu iestāžu neatkarības trūkums apvienojumā ar valdības pēdējo gadu laikā veikto masveida atlaišanu atturošo ietekmi nopietni apdraud tiesiskumu un vājina tiesu iestāžu spēju kopumā nodrošināt efektīvu tiesisko aizsardzību cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos gan attiecībā uz ārkārtas stāvokļa pasākumiem, gan kopumā; ar nožēlu norāda, ka šajā kontekstā tiesu sistēmas reformas stratēģija un trīs vēlāk pieņemtie tiesību aktu kopumi nespēs sasniegt izvirzītos mērķus, jo īpaši tad, ja to rezultātā netiks panāktas patiesas izmaiņas prokuroru rīcībā un ja strīdu izšķiršana tiesā arī turpmāk būs pretrunā starptautiskajiem standartiem; uzsver — lai uzlabotu piekļuvi tiesu sistēmai, palielinātu tās efektivitāti un labāk nodrošinātu tiesības uz taisnīgu tiesu saprātīgā laika posmā, ir steidzami vajadzīgs nopietni reformēt likumdošanas un tiesu varas jomas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izsaka nosodījumu par aptuveni 30 % Turcijas tiesnešu un prokuroru atlaišanu, plaša mēroga pārcelšanu un piespiedu izraidīšanu, kas ir pamatā iebiedēšanai uztraucošā apmērā, pašcenzūrai un tam, ka pasliktinās tiesu nolēmumu vispārējā kvalitāte; atgādina, ka jebkāda atbrīvošana no amata un iecelšana amatā tiesu iestādēs būtu jāpakļauj īpaši stingrai pārbaudei, ka izpildvarai būtu jāaizliedz iejaukties tiesu iestāžu darbā vai mēģināt tās ietekmēt un ka, ieceļot tiesnešus, būtu jāievēro neatkarības un objektivitātes principi; pauž dziļu nožēlu par to, ka, 2020. gada oktobrī pieņemot vispārējā regulārā pārskata rezultātus, Turcija atteicās pieņemt ieteikumus ieviest konstitūcijas grozījumu, lai Tiesnešu un prokuroru padomi (Hakimler ve Savcılar Kurulu – HSK) padarītu neatkarīgu no izpildvaras; prasa novērst nepilnības šīs padomes locekļu atlases struktūrā un procesā, lai nodrošinātu tās neatkarību un izbeigtu patvaļīgus lēmumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž dziļas bažas par advokātu stāvokli Turcijā, jo dažu pēdējo gadu laikā simtiem advokātu ir tikuši (un joprojām tiek) vajāti, arestēti, saukti pie atbildības un notiesāti saistībā ar savu profesionālo darbību un klientu pārstāvēšanu; pievienojas bažām, kas uzsvērtas Venēcijas komisijas 2020. gada oktobrī pieņemtajā atzinumā par 2020. gada jūlija grozījumiem 1969. gada Likumā par advokātiem, jo īpaši par vairāku advokātu asociāciju izveidi vienā un tajā pašā pilsētā; uzsver, ka tā rezultātā jurista profesija tiks politizēta vēl vairāk un tas nebūs atbilstīgi prasībai par jurista profesijas objektivitāti un apdraudēs advokātu neatkarību; uzskata, ka šī tiesiskā reforma varētu būt vēl viens trieciens tiesu iestāžu darbībai un mēģinājums apspiest pašreizējās advokātu asociācijas un izskaust atlikušās kritiskās balsis; mudina Turcijas iestādes ievērot advokātu neatkarību un ļaut viņiem brīvi veikt darbu saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus advokātus, kuri ir aizturēti tikai par advokāta profesijas praktizēšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž dziļu nožēlu par advokātes Ebru Timtik nāvi pēc 238 dienām, ko viņa aizvadīja bada streikā, pieprasot taisnīgu tiesu pēc savas notiesāšanas par iespējamu piederību teroristu organizācijai, kamēr Kasācijas tiesā tika izskatīta viņas apelācijas sūdzība; atgādina, ka pēc Helin Bölek un İbrahim Gökçek — divu grupas Grup Yorum mūziķu — un Mustafa Koçak nāves viņa ir ceturtā ieslodzītā, kura 2020. gadā mirusi pēc badastreika, kas īstenots, lai pieprasītu taisnīgu tiesu; sagaida, ka pašlaik notiekošajā tiesas prāvā pret trim policistiem, kas apsūdzēti kurdu cilvēktiesību jurista Tahir Elçi nogalināšanā, galu galā tiks atklāti visi ar viņa nāvi saistītie apstākļi un panākts taisnīgums viņa lietā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž dziļas bažas par to, ka Turcijas tiesu iestādes un Turcijas valdība neievēro ECT spriedumu un ka zemākas instances tiesas aizvien vairāk neievēro Konstitucionālās tiesas spriedumus; atzīst, ka ir bijuši gadījumi, kad Turcijas tiesu iestādes pēc ECT lēmuma ir veikušas ieslodzīto lietu atkārtotu iztiesāšanu; tomēr ar nožēlu norāda, ka šie atkārtotas iztiesāšanas gadījumi bieži neatbilst starptautiski atzītiem taisnīgas tiesas standartiem, piemēram, tā bijis İlhan Sami Çomak lietā; aicina Turciju nodrošināt Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pilnīgu ievērošanu un attiecīgo ECT spriedumu un nolēmumu ievērošanu, kā arī sadarboties ar Eiropas Padomi, lai stiprinātu tiesiskumu, demokrātiju un pamattiesības; izsaka cerību, ka ECT varēs prioritārā kārtā un ātrāk pasludināt spriedumus daudzās Turcijas iedzīvotāju lietās, ko tā izskata, tostarp žurnālista Hanım Büşra Erdal lietā; atzinīgi vērtē neseno ECT spriedumu ievērojamā rakstnieka Ahmet Altan lietā (kurā spriedums tika gaidīts kopš 2017. gada), kurā atzīts, ka cita starpā ir tikušas pārkāptas viņa tiesības uz brīvību un drošību un vārda brīvība; atzinīgi vērtē viņa vēlāko atbrīvošanu no cietuma pēc tam, kad Turcijas Kasācijas tiesa atcēla viņam nelabvēlīgo nolēmumu, un vēlreiz aicina attiecīgās Turcijas iestādes ātri piemērot visus pārējos ECT nolēmumus; norāda, ka Turcijas tiesu iestādes neņem vērā arī lēmumus, ko pieņēmuši ANO mehānismi, piemēram, ANO Cilvēktiesību komiteja un Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu par ieslodzījuma apstākļiem, kādos atrodas Turcijā apcietinātais un notiesātais Francijas valstspiederīgais Fabien Azoulay, kurš tiek turēts cietumā vairāk nekā četrus gadus, pēdējā laikā — Giresunas cietumā, kur ir pakļauts fiziskai vardarbībai un atkārtotām sliktas izturēšanās izpausmēm, kā arī mēģinājumiem viņu pievērst islāmam; stingri nosoda homofobiskos un antisemītiskos iemeslus, kas ir pret viņu vērstās atkārtotās sliktās izturēšanās pamatā; mudina Turcijas iestādes nekavējoties veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu viņa aizsardzību un pārsūtīšanu uz viņa piederības valsti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nožēlu par efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu trūkumu attiecībā uz masveida atlaišanām, kas skar daudzas personas, tostarp vairāk nekā 152 000 ierēdņu, kuru vidū ir skolotāji, ārsti, akadēmisko aprindu pārstāvji, advokāti, tiesneši un prokurori, kas ir atlaisti no darba ar galīgu aizliegumu strādāt publiskajā sektorā vai pat vispār attiecīgajā profesijā; uzsver, ka daudzas no šīm atlaišanām joprojām postoši ietekmē attiecīgās personas, kā arī viņu ģimenes, tostarp izraisot ilgstošu stigmatizāciju sociālajā un profesionālajā vidē; pauž nopietnas šaubas par Ārkārtas stāvokļa pasākumu izmeklēšanas komisijas kā iekšēja tiesiskās aizsardzības līdzekļa efektīvu darbību tās neatkarības, objektivitātes un efektivitātes trūkuma dēļ; norāda, ka patvaļīga pasu anulēšana, neraugoties uz dažiem pakāpeniskiem uzlabojumiem, joprojām ir būtisks nepamatots attiecīgo personu pārvietošanās brīvības ierobežojums; aicina Turcijas iestādes ievērot atlaisto personu tiesības uz aizstāvību un nodrošināt novērtēšanas procedūru saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž sašutumu par izpildvaras un valdošās koalīcijas augstākā līmeņa pārstāvju paziņojumiem par iespēju atjaunot nāvessodu, ko Turcija atcēla 2004. gadā; brīdina, ka šāda nožēlojama rīcība ne vien būtu pretrunā Turcijas pašreizējām starptautiskajām saistībām, bet arī nebūtu saderīga ar pievienošanās ES procesu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, cik svarīga ir plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība, kas ir viena no ES pamatvērtībām un ikvienas demokrātijas stūrakmens; pauž nopietnas bažas par nesamērīgajiem un patvaļīgajiem pasākumiem, ar kuriem Turcijā, kur apvienojumā ar nospiedošu plašsaziņas līdzekļu plurālisma trūkumu pretterorisma tiesību akti bieži tiek ļaunprātīgi izmantoti kritikas apklusināšanai, tiek ierobežota vārda brīvība, plašsaziņas līdzekļu brīvība un piekļuve informācijai; mudina Turciju prioritārā kārtā garantēt plašsaziņas līdzekļu brīvību un vārda brīvību sociālo plašsaziņas līdzekļu platformās, tostarp reformējot Kriminālkodeksa 299. pantu (par prezidenta apvainošanu), kas pastāvīgi tiek ļaunprātīgi izmantots, lai vajātu rakstniekus, reportierus, pastāvīgo sleju autorus un redaktorus, un nekavējoties atbrīvot un attaisnot visus žurnālistus, rakstniekus, plašsaziņas līdzekļu darbiniekus un sociālo plašsaziņas līdzekļu lietotājus, kas ir nelikumīgi aizturēti par savas profesionālās darbības un pilsonisko tiesību īstenošanu; norāda — lai gan ieslodzīto žurnālistu skaits pagājušajā gadā samazinājās no 160 līdz vairāk nekā 70, šis skaits joprojām ir ļoti liels un turpina radīt nopietnas bažas un ka pārāk bieži cilvēki tiek ieslodzīti nenozīmīgu iemeslu dēļ; aicina Turcijas varas iestādes izrādīt absolūtu neiecietību attiecībā uz visiem incidentiem, kad pret žurnālistiem ir vērsti fiziski vai mutiski apvainojumi vai draudi, un ļaut atsākt darbu plašsaziņas līdzekļiem, kas tikuši patvaļīgi slēgti; pauž dziļas bažas par Stambulas provinces tiesas 2020. gada 20. oktobra lēmumu atcelt iepriekšējo attaisnojošo spriedumu un vēlreiz tiesāt organizācijas “Reportieri bez robežām” Turcijas pārstāvi Erol Önderoğlu, cilvēktiesību aizstāvi Şebnem Korur Fincancı un rakstnieku un žurnālistu Ahmet Nesin, kuri ir apsūdzēti vairākos noziegumos, tostarp teroristu propagandas izplatīšanā, jo ar laikraksta starpniecību ir piedalījušies solidaritātes kampaņā, un kuriem draud cietumsods līdz pat 14,5 gadiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž nopietnas bažas par negatīvo ietekmi uz vārda brīvību, kāda būs 2020. gada jūlija Likumam par interneta publikāciju kārtību un ar šīm publikācijām īstenoto noziegumu apkarošanu, jo tas uzliek jaunus drakoniskus pienākumus sociālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējiem, piešķir valdībai plašas pilnvaras cenzēt tiešsaistes saturu un sniedz papildu pamatojumu sociālo plašsaziņas līdzekļu lietotāju kriminālvajāšanai; atzīmē Wikipedia uzliktā aizlieguma atcelšanu, taču uzsver, ka vairāk nekā 400 000 tīmekļa vietņu joprojām ir bloķētas un joprojām ir spēkā dažādi ierobežojumi sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž dziļas bažas par tādu valsts iestāžu kā Radio un televīzijas augstākā padome (RTÜK) un Preses reklāmas aģentūra (BİK) neatkarības un objektivitātes trūkumu — tās tiek izmantotas par instrumentu, lai patvaļīgi apturētu, aizliegtu, sodītu vai finansiāli ierobežotu plašsaziņas līdzekļus, kuri tiek uzskatīti par kritiski noskaņotiem attiecībā uz valdību, un tas ļauj gandrīz pilnībā kontrolēt plašsaziņas līdzekļus; pauž nožēlu par to, ka 2019. gadā prezidenta institūcijas Komunikācijas direktorāts anulēja vairāk nekā 700 preses kartes, un par grūtībām, ar ko savā darbā saskaras vietējie un starptautiskie žurnālisti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka, neraugoties uz masveida politisko apspiešanu, Turcijā pastāv dinamiska, plurālistiska, aktīva un neviendabīga pilsoniskā sabiedrība un tā ir viens no nedaudzajiem atlikušajiem spēkiem, kas uzrauga Turcijas valdību un kam ir potenciāls palīdzēt valstij risināt tās pamatīgās politiskās un sociālās problēmas; pauž dziļas bažas par turpmāku regresu attiecībā uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību un nosoda pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp ievērojamu cilvēktiesību nevalstisko organizāciju un plašsaziņas līdzekļu, patvaļīgu slēgšanu; šajā sakarībā nosoda jauno 2020. gada decembra Likumu par masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas finansēšanas novēršanu, kas Turcijas Iekšlietu ministrijai un prezidentam piešķir plašas pilnvaras ierobežot nevalstisko organizāciju, uzņēmējdarbības partnerību, neatkarīgu grupu un apvienību darbību un kura mērķis, šķiet, ir vēl vairāk limitēt, ierobežot un kontrolēt pilsonisko sabiedrību; stingri atbalsta vairāku ANO īpašo pārstāvju aicinājumu Turcijas valdībai pārskatīt šo tiesību aktu, lai nodrošinātu Turcijas saistību izpildi starptautisko cilvēktiesību jomā; aicina Turciju raudzīties uz kritiskiem vai atšķirīgiem viedokļiem, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un žurnālistiem, kā uz vērtīgiem sociālā dialoga veicinātājiem, nevis destabilizējošiem spēkiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu par akadēmiskās brīvības ievērojamo pasliktināšanos Turcijā, jo īpaši par pastāvīgiem Peace Academics tiesību pārkāpumiem, neraugoties uz Konstitucionālās tiesas 2019. gada jūlija lēmumu, un Turcijas Augstākās izglītības padomes likuma grozījumiem, ar ko jau spēkā esošajiem pasākumiem tiek pievienoti papildu ierobežojoši pasākumi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nosoda to, ka Turcijas iestādes tika vardarbīgi apspiedušas protestus saistībā ar valdības veikto Bosfora universitātes rektora iecelšanu; pauž sašutumu par studentu masveida aizturēšanu, pārmērīgu policijas spēka pielietošanu mierīgās demonstrācijās, Stambulas gubernatora lēmumu selektīvi aizliegt visu veidu sanāksmes un demonstrācijas universitātes apkārtnē, to, ka protestētāji, proti, studenti, absolventi un pasniedzēji, tiek attēloti kā teroristi, un mērķtiecīgu vēršanos pret LGBTI grupām; aicina Turciju atcelt apsūdzības un atbrīvot personas, kas ir patvaļīgi aizturētas par savu tiesību uz miermīlīgu pulcēšanos izmantošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Turciju atturēties no žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju aizturēšanas un kriminālvajāšanas, kas tiek izmantota par līdzekli viņu iebiedēšanai vai atturēšanai no brīvas ziņošanas par cilvēktiesību jautājumiem; mudina Turciju nekavējoties un neatkarīgi izmeklēt gadījumus, kad, kā ziņots, iebiedēti un vajāti cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, akadēmisko aprindu pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, un saukt pie atbildības šādos pārkāpumos vainojamos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ir dziļi nobažījies par pastāvīgajiem uzbrukumiem opozīcijas partijām Turcijā un uz tām izdarīto spiedienu, kas apdraud demokrātiskas sistēmas pienācīgu darbību, tostarp par opozīcijas locekļu notiesāšanu un finanšu resursu un valsts administratīvās kompetences ļaunprātīgu izmantošanu, kurā vainojama pašreizējā valdība; aicina galvenās Turcijas partijas turpināt demokrātiskos un parlamentāros centienus, lai veicinātu Turcijas virzību uz Eiropu Turcijas tiesību aktos un konstitūcijā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ar lielām bažām norāda uz to, kā Turcijas iestādes ir konkrēti un pastāvīgi vērsušās pret Tautas Demokrātisko partiju (HDP) un tās jaunatnes organizācijām; stingri nosoda Turcijas Kasācijas tiesas prokurora iesniegto apsūdzību Konstitucionālajā tiesā, lai panāktu HDP likvidāciju un aizliegumu darboties politikā vairāk nekā 600 HDP biedriem; uzsver, ka tā ir ne tikai nopietna politiska kļūda vidējā termiņā, bet arī neatgriežams trieciens plurālismam un demokrātijas principiem, ar ko miljoniem vēlētāju Turcijā tiek atstāti bez pārstāvības; stingri nosoda to, ka bijušie HDP līdzpriekšsēdētāji Figen Yüksekdağ un Selahattin Demirtaș, kurš ir arī opozīcijas līderis un bijušais prezidenta amata kandidāts, kā arī bijušais Dijarbakiras mērs Gülten Kıșanak kopš 2016. gada novembra tiek pastāvīgi turēti apcietinājumā; atgādina par ECT 2018. gada 20. novembra nolēmumu S. Demirtaş lietā, kas apstiprināts ar tās virspalātas 2020. gada 22. decembra nolēmumu, kurā Turcijas iestādes tiek aicinātas viņu nekavējoties atbrīvot; pauž sašutumu par to, ka šis saistošais ECT nolēmums joprojām nav izpildīts; nosoda Stambulas Bakirkojas 46. Pirmās instances krimināltiesas neseno lēmumu piespriest Selahattin Demirtaş trīsarpus gadus cietumā par iespējamu prezidenta apvainošanu — tas ir viens ilgākajiem sodiem, kas jebkad ir piespriests par šādu apsūdzību; pauž nožēlu par to, ka 2021. gada 7. janvārī Ankaras 22. Zvērināto tiesa pieņēma vēl vienu apsūdzību pret kopskaitā 108 politiķiem, tostarp S. Demirtaş un F. Yüksekdağ, par viņu iespējamo lomu 2014. gada oktobrī notikušajos Kobanes protestos, lai gan šīs apsūdzības pamatā ir tie paši fakti un incidenti, kurus virspalāta jau ir atzinusi par nepietiekamiem aizturēšanai; turklāt nosoda atkārtotu deputāta statusa atcelšanu opozīcijas deputātiem, jo tas būtiski kaitē parlamenta kā demokrātiskas iestādes tēlam; pauž bažas par to, ka Ankaras ģenerālprokurors gatavo izmeklēšanu, lai atceltu parlamentāro imunitāti vēl citiem deviņiem HDP deputātiem, to skaitā pašreizējam HDP līdzpriekšsēdētājam Pervin Buldan, Meral Danıș Beștaș, Hakkı Saruhan Oluç, Garo Paylan, Hüda Kaya, Sezai Temelli, Serpil Kemalbay Pekgözegü, Pero Dündar un Fatma Kurtunam, lai varētu viņus nodot kriminālvajāšanai par iespējamo lomu 2014. gada Kobanes protestos; izceļ Turcijas Zaļo/Kreiso partijas jaunatnes nodaļas locekļa Cihan Erdal lietu — viņš tika apcietināts 2020. gada 25. septembrī, kad īslaicīgi apmeklēja Turciju, lai satiktu savu ģimeni, un tikai tādēļ, ka sešus gadus pirms šīs apcietināšanas bija HDP biedrs; nosoda lēmumu atņemt HDP deputātam Ömer Faruk Gergerlioğlu vietu parlamentā un parlamentāro imunitāti, kā arī viņa vēlāko apcietināšanu Turcijas Lielās Nacionālās asamblejas telpās; uzskata, ka šis lēmums ir atriebība par viņa aktīvismu cilvēktiesību jomā, kā arī par to, ka viņš vērsa parlamenta uzmanību uz plaši izplatītajiem apgalvojumiem par fizisku pārmeklēšanu un aizskaršanu cietumos un aizturēšanas laikā un sāka pret šādu praksi vērstu kampaņu sociālajos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž dziļas bažas par to, ka uz galveno opozīcijas partiju (CHP) un tās vadītāju Kemal Kılıçdaroğlu pakāpeniski tiek izdarīts aizvien lielāks spiediens, tostarp ar tiesas rīkojumu konfiscētas partijas brošūras, atcelta partijas vadītāja imunitāte, pamatojoties uz viņa politiskajiem paziņojumiem, pret viņu tiek publiski izteikti draudi un pat vērsti fiziski uzbrukumi; atkārtoti pauž nopietnas bažas par nepārtraukto politisko un tiesisko vajāšanu, kas vērsta pret CHP Stambulas provinces nodaļas priekšsēdētāju Canan Kaftancıoğlu, kuram 2019. gada septembrī tika piespriests gandrīz 10 gadu ilgs cietumsods politiski motivētā lietā, par ko vēl tiek gaidīts Augstākā tiesas lēmums, un kuram 2020. gada decembrī tika izvirzīta apsūdzība jaunā politiskā lietā, kas draud ar vēl 10 gadu cietumsodu un kas līdztekus skar četrus dienas laikraksta Cumhuriyet žurnālistus; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Konstitucionālās tiesas otro nolēmumu, kas sniegts 2021. gada 21. janvārī, CHP pārstāvošais parlamenta deputāts Enis Berberoğlu ir atguvis savu deputāta vietu un parlamentāro imunitāti, jo zemākas instances tiesas netika ievērojušas tās iepriekšējo nolēmumu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina attiecīgās Turcijas iestādes atbrīvot visus ieslodzītos cilvēktiesību aizstāvjus, žurnālistus, juristus, akadēmisko aprindu pārstāvjus un pārējos, kuri ir aizturēti ar nepamatotām apsūdzībām, un ļaut viņiem jebkādos apstākļos turpināt darbu bez apdraudējuma vai šķēršļiem; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem Turcijā, tostarp piešķirot ārkārtas dotācijas; nosoda Stambulas reģiona apelācijas tiesas lēmumu apstiprināt ilgos cietumsodus, kas Büyükada lietā piespriesti četriem cilvēktiesību aizstāvjiem par apsūdzībām saistībā ar terorismu, lai gan nav pierādījumu par noziedzīgu darbību un pret šiem apsūdzētajiem izteiktie apgalvojumi ir vairākkārt atspēkoti, tostarp ar pašas valsts pierādījumiem; uzskata, ka šī lieta ir vēl viens piemērs, kas liecina par pilsoniskās sabiedrības organizācijām naidīgu vidi un to, ka agresīva politiska diskursa ietekmē atkal un atkal tiek pieņemti neobjektīvi tiesu iestāžu lēmumi; nosoda rakstnieka Ahmet Altan atkārtotu apcietināšanu 2019. gada novembrī tikai nedēļu pēc viņa atbrīvošanas no cietuma pēc vairāk nekā trīs gadus ilga pirmstiesas apcietinājuma; pauž dziļas bažas par vajāšanu, kas vērsta pret pazīstamo cilvēktiesību aktīvistu un organizācijas İnsan Hakları Derneği (Cilvēktiesību asociācija (İHD)) līdzpriekšsēdētāju Oztürk Türkdoğan, kurš nesen tika arestēts, kad viņa mājās tika veikta kratīšana saistībā ar slepenu izmeklēšanu, un vēlāk atbrīvots; |
| --- | --- |

35.

| 36. | stingri nosoda ievērojamā un cienītā pilsoniskās sabiedrības līdera Osman Kavala atkārtoto apcietināšanu tikai dažas stundas pēc viņa attaisnošanas 2020. gada februārī un viņa turēšanu apcietinājumā vairāk nekā trīs gadus uz viltus apsūdzību pamata, kas ir klaja atteikšanās ievērot ECT galīgo spriedumu un vēlākos Eiropas Padomes Ministru komitejas aicinājumus; uzskata, ka jaunā lieta un pret viņu un ASV akadēmisko aprindu pārstāvi Henry Barkey izvirzītā apsūdzība (par iespējamu spiegošanu un mēģinājumiem gāzt Turcijas konstitucionālo kārtību) ir nepamatota, bez jebkādiem pierādījumiem un līdz ar to — politiski motivēta; ir dziļi satriekts par nesenajiem tiesas lēmumiem, piemēram, Stambulas Apelācijas tiesas 2021. gada 22. janvāra nolēmumu, ar ko tiek atcelts iepriekšējais attaisnojošais spriedums un pieņemts lēmums par Gezi parka lietas atkārtotu iztiesāšanu, un Stambulas tiesas 2021. gada 5. februāra lēmumu apvienot šo no jauna atvērto lietu ar otru lietu par spiegošanu, pilnībā ignorējot ECT spriedumu; uzsver, ka ECT jau ir pieņēmusi spriedumu Gezi lietā un ka līdz ar to abu lietu apvienošana pirmstiesas apcietinājuma turpināšanu padara vēl absurdāku un nelikumīgāku; pauž sašutumu par Tiesnešu un prokuroru padomes (HSK) lēmumu veikt izmeklēšanu saistībā ar trim Stambulas 30. Smago noziegumu krimināltiesas tiesnešiem, kuri 2020. gada februārī Gezi parka tiesas procesā pierādījumu trūkuma dēļ attaisnoja O. Kavala un pārējos apsūdzētos; pauž sašutumu, redzot, ka bijušais Stambulas prokurora vietnieks Hasan Yılmaz, kas ir atbildīgs par otro apsūdzību pret O. Kavala, ir savukārt vēlāk iecelts par tieslietu ministra vietnieku; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž dziļas bažas par to, ka joprojām tiek pausti apgalvojumi par vardarbīgiem arestiem, piekaušanu, spīdzināšanu, sliktu izturēšanos un nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos policijā, militārajā apcietinājumā un cietumā, kā arī par piespiedu pazušanas gadījumiem pēdējo četru gadu laikā, prokuroru nespēju veikt jēgpilnu izmeklēšanu saistībā ar šādiem apgalvojumiem un par vispārējo nesodāmības kultūru, no kuras gūst labumu iesaistītie drošības spēku pārstāvji un amatpersonas; aicina Turcijas valdību noskaidrot simtiem pazudušo personu likteni un beidzot sniegt atbildi apvienībai Cumartesi Anneleri (Sestdienas mātes), kas nu jau ir pulcējusies vairāk nekā 800 reizes, lai pieprasītu taisnīgumu; mudina Turcijas iestādes izmeklēt pastāvīgus un ticamus ziņojumus par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos apcietinājumā un saukt vainīgos pie atbildības; aicina Turciju ievērot pilnīgas neiecietības politiku attiecībā uz spīdzināšanu; aicina Turciju izbeigt turēšanu apcietinājumā bez saziņas iespējām un turēšanu apcietinājumā neoficiālās aizturēšanas vietās; pauž satraukumu saistībā ar saņemto informāciju par grūtnieču un nule dzemdējušu sieviešu aizturēšanu un mudina Turciju viņas atbrīvot un izbeigt šādu sieviešu apcietināšanu tieši pirms vai uzreiz pēc dzemdībām; norāda uz bijušā publiskā sektora darbinieka Yusuf Bilge Tunç pazušanu, par ko tika ziņots 2019. gada augustā; pauž lielas bažas saistībā ar aizvien biežāk saņemto informāciju, ka aizturēšanas vietās un cietumos sistemātiski un ļaunprātīgi tiek izmantota pazemojoša fiziska pārmeklēšana, jo īpaši attiecībā uz aizdomās turētām un aizturētām sievietēm; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž bažas par jaunajiem tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem Turcijas policijai bez jebkādām papildu procedūrām būs atļauts izmantot militāro aprīkojumu, tostarp smagos ieročus un slepenā dienesta aprīkojumu, lai novērstu publiskus incidentus un notikumus, kas apdraud valsts drošību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, tiesību aktu kopums paredzēja līdz pat 90 000 ieslodzīto nosacītu pirmstermiņa atbrīvošanu, tomēr diskriminējošā kārtā izslēdzot tos, kas turēti pirmstiesas apcietinājumā par iespējamiem nodarījumiem saistībā ar terorismu, tostarp advokātus, žurnālistus, politiķus un cilvēktiesību aizstāvjus, jo saskaņā ar šiem pasākumiem viņi nav tiesīgi uz pirmstermiņa atbrīvošanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nosodījumu par to Turcijas pilsoņu piespiedu izdošanu, nolaupīšanu vai aizvešanu ar varu, kuri politisku iemeslu dēļ dzīvo ārpus Turcijas, jo tādējādi tiek pārkāpts tiesiskuma un cilvēktiesību princips; pauž nopietnas bažas par to, ka Turcijas valdība, pārkāpjot starptautiskās tiesības, izmanto savu ietekmi, lai panāktu savu pilsoņu piespiedu atgriešanu, dažos gadījumos rīkojoties pret iekšējām juridiskajām procedūrām, kas attiecas uz izdošanu, un mudina ES risināt šo jautājumu; nosoda jebkādus mēģinājumus izmantot vardarbību pret turku izcelsmes opozīcijas locekļiem un politiķiem, kā arī pret intelektuāļiem, politiķiem un aktīvistiem Eiropā kopumā, viņus vajāt vai izdarīt uz viņiem spiedienu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž bažas par to, ka Turcijas ombuds un Cilvēktiesību un līdztiesības iestāde statūtu, struktūras, uzdevumu, darbību, finansiālās un darbības neatkarības un valdes locekļu neatkarības, pieņemamības un dalības ziņā neatbilst Parīzes principu kritērijiem, nedz arī Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību vispārējiem politikas ieteikumiem Nr. 2 un Nr. 7; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pieņem zināšanai nesen pieņemto rīcības plānu cilvēktiesību jomā, ko paredzēts īstenot divu gadu laikā un kas paredz vairākas juridiskas reformas un ietver deviņus vispārējos mērķus, 50 konkrētus mērķus un gandrīz 400 darbības — no specifiskām un tehniskām saistībām līdz lielā mērā vispārējiem un neviennozīmīgiem paziņojumiem; uzsver — lai gan rīcības plānā ir apgalvots, ka ar to tiek risināti tādi svarīgi jautājumi kā tiesu iestāžu neatkarība, vārda un biedrošanās brīvība un neaizsargātu grupu aizsardzība, tajā nav pievērsta uzmanība svarīgākajiem trūkumiem saistībā ar cilvēktiesību un tiesiskuma situāciju Turcijā, jo tajā līdz ar citiem svarīgiem jautājumiem nav iekļautas darbības, kuru mērķis būtu novērst ar terorismu saistītu apsūdzību ļaunprātīgu izmantošanu, izbeigt patvaļīgu aizturēšanu vai nodrošināt atbilstību ECT nolēmumiem; uzskata, ka jebkāds rīcības plāns sniegs iespēju uzlabot vispārējo situāciju tikai tad, ja tas nodrošinās reālus un ticamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai risinātu visas problēmas cilvēktiesību un tiesiskuma jomā; mudina Turcijas valdību sniegt skaidrāku grafiku plāna efektīvai īstenošanai un iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un attiecīgās ieinteresētās personas attiecīgu politikas nostādņu izstrādē šajā jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž bažas par plaši izplatīto korupciju Turcijā; uzsver, ka Komisijas ziņojumos ir norādīts — nekas neliecina par to, ka tiktu gūti panākumi Turcijas korupcijas apkarošanas satvara daudzo nepilnību novēršanā, un aicina Turciju iesniegt efektīvu korupcijas apkarošanas stratēģiju un rīcības plānu; norāda, ka ir jāuzlabo publisko iestāžu pārskatatbildība un pārredzamība; norāda, ka Turcija ir guvusi tikai nelielus panākumus cīņā pret organizēto noziedzību; aicina Turciju saskaņot savus datu aizsardzības tiesību aktus ar ES standartiem, lai varētu sadarboties ar Eiropolu, un uzlabot noteikumus par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu un kibernoziedzību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | joprojām pauž dziļas bažas par situāciju Turcijas dienvidaustrumu daļā un kurdu jautājumu, kam tiek pievērsts mazāk uzmanības, nekā vajadzētu, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību, politisko līdzdalību, vārda brīvību un ticības brīvību; pauž bažas par to žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju tiesību ierobežojumiem, kuri strādā ar kurdu jautājumu, un par pastāvīgo spiedienu uz kurdu plašsaziņas līdzekļiem, kultūras un valodas iestādēm un izpausmēm visā valstī, kā rezultātā vēl vairāk tiek ierobežotas kultūras tiesības; pauž bažas par to, ka pret kurdu izcelsmes iedzīvotājiem vērsta naida runa un draudi joprojām ir būtiska problēma; uzsver, ka steidzami ir jāatjauno ticams politiskais process, kurā būtu iesaistītas visas attiecīgās partijas un demokrātiskie spēki un ar kuru varētu panākt kurdu jautājuma miermīlīgu atrisinājumu; jo īpaši pauž bažas par pastāvīgi nelabvēlīgo situāciju, kādā atrodas kurdu sievietes un ko pasliktina aizspriedumi pret viņu etnisko un valodas identitāti, kā rezultātā viņas tiek vēl vairāk marginalizētas pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ziņā; aicina Turciju nodrošināt kurdu sievietēm pilnīgu iespēju izmantot vienlīdzīgas tiesības un iespējas; aicina Turciju nekavējoties veikt izmeklēšanu saistībā ar visiem apgalvojumiem par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, slepkavībām un piespiedu pazušanas gadījumiem un ļaut starptautiskajiem novērotājiem veikt neatkarīgu uzraudzību; pauž bažas par neseno masveida kratīšanu un aizturēšanu Dijarbakirā, kas skāra juristus, politiķus un pilsonisko tiesību aktīvistus, un par piecu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju — to skaitā Turcijas Medicīnas asociācijas (TTB) valdes augstā goda locekļa Dr. Şeyhmus Gökalp — apcietināšanu; mudina Turciju nodrošināt ātru, neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par divu Vanas ciemata iedzīvotāju Servet Turgut un Osman Şıban spīdzināšanu pēc tam, kad viņus 2020. gada 11. septembrī aizturēja žandarmi, kuras rezultātā S. Turgut mira, bet O. Şıban guva smagus miesas bojājumus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina Turcijas valdību aizsargāt minoritāšu un neaizsargātu grupu, tostarp sieviešu un bērnu, LGBTI, bēgļu, etnisko minoritāšu, piemēram, romu, grieķu un armēņu izcelsmes Turcijas iedzīvotāju un reliģisko minoritāšu, piemēram, kristiešu, ebreju vai alevītu, tiesības; tādēļ aicina Turciju steidzami ieviest visaptverošus diskriminācijas novēršanas tiesību aktus, tostarp aizliegumu diskriminēt etniskās izcelsmes, reliģijas, valodas, pilsonības, seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ, kā arī pasākumus pret rasismu, homofobiju un transfobiju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | stingri nosoda Turcijas valdības lēmumu izstāties no Stambulas konvencijas, jo šis lēmums vēl vairāk attālina Turciju no ES un starptautiskajiem standartiem un liek nopietni apšaubīt tās apņēmību novērst vardarbību pret sievietēm un veicināt sieviešu tiesības un tas skaidri liecina par to, ka valstī būtiski pasliktinās situācija cilvēktiesību jomā; uzskata, ka šis lēmums nav saprotams, jo konvencija nav mainījusies, kopš Turcija kā pirmā valsts to parakstīja un ratificēja, kā arī ir bīstams šajā pandēmijas laikā, kad ir pieaugusi vardarbība pret sievietēm, un ņemot vērā augsto feminicīda rādītāju valstī; aicina Turcijas valdību steidzami atcelt savu lēmumu; pauž nožēlu par neseno “dīvāna incidentu” Ankarā, kas radīja nopietnas šaubas par pašreizējo Turcijas vadītāju cieņu pret ES, kā arī pret sievietēm un dzimumu līdztiesību; prasa jebkādas jaunas attiecības ar Turciju balstīt uz demokrātiskajām pamatvērtībām, tostarp sieviešu tiesību ievērošanu; joprojām pauž bažas par vardarbības pret sievietēm izplatību un nopietnību Turcijas sabiedrībā, tostarp t. s. slepkavībām ģimenes goda vārdā, nelikumīgām bērnu laulībām un seksuālu vardarbību, kā arī par Turcijas iestāžu nevēlēšanos sodīt personas, kas vainojamas ar dzimumu saistītā vardarbībā; noraida jebkādas tiesību normas, kas turpmāk varētu ļaut piemērot izvarotājiem nosacītus sodus par bērnu dzimumnoziegumiem, ja vien viņi apprec cietušo; mudina Turcijas iestādes pastiprināt centienus cīņā pret bērnu darbu, kas pēdējos gados ir samazinājies, bet Turcijā joprojām ir ievērojams, un vērsties pret jebkāda veida vardarbību pret bērniem; pauž nožēlu par joprojām ļoti zemo sieviešu pārstāvības līmeni valdībā un parlamentā (vietējā līmenī — tikai 17,3 %) un kopumā visos amatos, kuros tiek pieņemti lēmumi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž dziļas bažas par LGBTI cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši fiziskiem uzbrukumiem, ilgstošiem praida gājienu aizliegumiem visā valstī un pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvības ierobežojumiem; atgādina, ka Turcija ir viena no valstīm, kurās ir visaugstākais transpersonu slepkavību līmenis; nosoda augsta līmeņa valdības amatpersonu — cita starpā Reliģijas lietu direktorāta (Diyanet) vadītāja, Ombuda iestādes un Turcijas Sarkanā Pusmēness biedrības priekšsēdētāja — homofobiskos izteikumus un naida runu; aicina Turcijas iestādes pastiprināt centienus novērst naida noziegumus, aizspriedumus un sociālo nevienlīdzību dzimuma dēļ; atgādina, ka Turcijas tiesību akti par naida runu neatbilst ECT judikatūrai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž dziļu nožēlu par vēsturiski reliģiskā pieminekļa Ajasofjas pārveidošanu mošejā bez iepriekšēja dialoga — tādējādi varētu tikt pārkāpta UNESCO Konvencija par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību, kuru Turcija ir parakstījusi; aicina Turcijas valdību pārskatīt un atcelt šo lēmumu, lai pilnībā ņemtu vērā kultūras un reliģisko pieminekļu un simbolu vēstures un kultūras būtību, jo īpaši to, kas klasificēti kā UNESCO pasaules mantojuma objekti; atgādina, ka Ajasofja ir visām sabiedrības grupām un reliģijām atvērta vieta, un aicina UNESCO veikt pienācīgus pasākumus, lai aizsargātu šo pasaules mantojuma objektu; uzsver, ka par Ajasofju pieņemtais lēmums vājina centienus veidot dialogu un sadarbību starp reliģiskajām kopienām, kā arī Turcijas plurālistisko un multikulturālo sociālo struktūru; pauž nožēlu par to, ka pēdējo mēnešu laikā arī Moni tis Choras (Horas Sv. Pestītāja baznīca) ir no muzeja pārveidota par mošeju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Turcijas iestādes veicināt pozitīvas un efektīvas reformas domas, apziņas un reliģiskās pārliecības brīvības jomā, dodot reliģiskajām kopienu iespēju iegūt juridiskas personas statusu un piemērojot Venēcijas komisijas ieteikumus par reliģisko kopienu statusu, visus attiecīgos ECT nolēmumus un Eiropas Padomes rezolūcijas, cita starpā rezolūcijas par grieķu pareizticīgo iedzīvotājiem Gekčeadas (Imrozas) un Bozdžaadas (Tenedas) salā; pauž nožēlu par darbībām, kas vērstas pret Sv. Gabriela klosteri un citiem klosteriem Turcijas dienvidaustrumu daļā, un atkārtoti aicina Turciju ņemt vērā to, cik Ekumēniskais patriarhāts ir svarīgs pareizticīgajiem kristiešiem visā pasaulē, atzīt tā juridisko statusu un atļaut publiski izmantot garīdzniecības titulu “ekumeniskais patriarhs”; atgādina, ka ir jāatceļ ierobežojumi attiecībā uz garīdznieku izglītošanu, iecelšanu amatā un pēctecību, jāļauj no jauna atvērt Halki teoloģisko semināru un jānovērš visi šķēršļi, kas traucētu tam pienācīgi darboties; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Turciju sadarboties ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši Eiropas Padomi, lai novērstu un izskaustu nelikumīgu kontrabandu un kultūras mantojuma tīšu iznīcināšanu; uzsver, ka ir svarīgi turpināt dialogu ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un ES par kultūras un reliģiskā mantojuma saglabāšanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž bažas par to, ka Turcijā dzīvojošajiem uiguriem aizvien lielākā mērā draud aizturēšana un deportācija uz citām valstīm, kas viņus varētu nodot Ķīnai, kur viņi ir pakļauti nopietnas vajāšanas riskam; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prasa efektīvi īstenot otro rīcības plānu un valsts stratēģiju attiecībā uz romiem, izmantojot iekļaujošāku pieeju pilsoniskajai sabiedrībai, pastiprinot dzimumu līdztiesības perspektīvu, ciešāk sadarbojoties ar vietējām iestādēm un piešķirot nepieciešamos resursus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka arodbiedrību brīvībai un sociālajam dialogam ir būtiska nozīme plurālistiskas sabiedrības attīstībā; šajā sakarībā pauž nožēlu par likumdošanas trūkumiem darba un arodbiedrību tiesību jomā un uzsver, ka tiesības apvienoties, tiesības sākt kolektīvas sarunas un tiesības streikot ir darba ņēmēju pamattiesības; pauž bažas par to, ka darba devēji joprojām izteikti diskriminē arodbiedrības, un par to, ka dažu arodbiedrību vadītāji un biedri joprojām saskaras ar atlaišanu, vajāšanu un aizturēšanu; aicina Turcijas iestādes nodrošināt atbilstību Starptautiskās Darba organizācijas darba pamatstandartiem, kurus valsts ir apņēmusies ievērot; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Turciju turpināt saskaņot tiesību aktus ar ES direktīvām un acquis, kas saistīti ar vidi un klimatrīcību, un ratificēt Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām; atzinīgi vērtē Turcijas vides tiesību aizstāvju darbu un brīdina par pēdējos gados īstenoto lielo publiskās infrastruktūras projektu (tostarp Stambulas trešās lidostas — kas ir arī vislielākā — un trešā Bosfora tilta) ietekmi uz vidi; jo īpaši pauž bažas par iespējamo ekoloģisko katastrofu, ko varētu izraisīt plānotais Stambulas kanāla projekts; uzsver, ka ir ierosinātas vairākas lietas pret šā projekta pozitīvo ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN), un prasa veikt neatkarīgus IVN, kā arī īstenot pārredzamas publiskā iepirkuma procedūras un iekļaujošus un atbilstošus sabiedriskās apspriešanas procesus; aicina Turciju pabeigt saskaņošanu ar ES IVN direktīvu (8), tostarp ar noteikumiem, saskaņā ar kuriem tai būtu jārīko pārrobežu apspriešanās ar kaimiņvalstīm; atkārtoti aicina Turcijas valdību apturēt savus plānus būvēt Akuju kodolelektrostaciju, kas atradīsies reģionā, kurā ir iespējamas spēcīgas zemestrīces, un kas līdz ar to radītu nopietnu apdraudējumu ne vien Turcijai, bet arī Vidusjūras reģionam; tādēļ aicina Turcijas valdību pievienoties Konvencijai par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija), kas tās pusēm uzliek par pienākumu paziņot un savstarpēji apspriesties par lieliem projektiem, kuriem varētu būt nozīmīga negatīva ietekme uz vidi pārrobežu mērogā; šajā nolūkā prasa Turcijas valdībai iesaistīt kaimiņvalstu valdības turpmākajās norisēs saistībā ar Akuju projektu vai vismaz apspriesties ar tām; |
| --- | --- |

54.

Institucionālā struktūra

| 55. | pauž satraukumu par prezidentālās sistēmas autoritāras interpretācijas nostiprināšanos; pauž dziļas bažas par to, ka turpinās pilnvaru hipercentralizācija prezidenta institūcijā — kaitējot ne vien parlamentam, bet arī pašai Ministru padomei — saskaņā ar reformēto konstitucionālo kārtību, kas nenodrošina stabilu un efektīvu varas dalījumu starp izpildvaru, likumdevējām iestādēm un tiesu iestādēm; šajā sakarībā norāda uz varas dalīšanas problēmu, kam Venēcijas komisija pievērsusi uzmanību savā atzinumā par Turcijas konstitūcijas grozījumiem; pauž nožēlu par pašreizējiem ierobežojumiem attiecībā uz līdzsvaru un atsvaru, kas nepieciešams efektīvai izpildvaras demokrātiskai pārskatatbildībai, un jo īpaši par prezidenta institūcijas pārskatatbildības trūkumu; pauž bažas par to, ka prezidenta institūcijai ir aizvien lielāka ietekme uz valsts iestādēm un regulatīvajām struktūrām, kurām būtu jāsaglabā neatkarība; jo īpaši pauž bažas par parlamenta lomas mazināšanu, jo tā likumdošanas un uzraudzības funkcijas ir pamatīgi vājinātas un ar prezidenta dekrētiem tiek atkārtoti pārkāptas tā prerogatīvas; aicina pārskatīt pašreizējo prezidenta institūcijas konceptu un īstenošanu saskaņā ar demokrātijas principiem, kā minēts Eiropas Padomes Venēcijas komisijas 2017. gada ieteikumos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka 10 % vēlēšanu barjera — augstākā Eiropas Padomes locekļu vidū — ir pretrunā ECT judikatūrai un samazina lielu elektorāta grupu iespēju tikt pārstāvētām; pauž bažas saistībā ar publiskiem paziņojumiem par iespējamām vēlēšanu reformām, kas varētu vēl vairāk kavēt politisko partiju iekļūšanu parlamentā un darbību tajā un iespējamu parlamenta vairākuma izveidi; aicina Turciju uzlabot vēlēšanu vidi valstī plašākā mērogā un visos līmeņos, nodrošinot taisnīgus un brīvus konkurences apstākļus visiem kandidātiem un partijām un panākot saskaņotību ar Venēcijas komisijas un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) ieteikumiem par vēlēšanu sistēmas nepilnību novēršanu un aicinājumu atcelt lēmumus, kas neatbilst starptautiskajiem noteikumiem un standartiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ar bažām norāda, ka civildienesta sistēmu joprojām raksturo partiju atbalsts un politizācija un ka tas kopā ar pārmērīgu prezidenta kontroli visos valsts aparāta līmeņos ir izraisījis vispārēju valsts pārvaldes efektivitātes, spējas un kvalitātes pasliktināšanos; aicina Turciju veikt pasākumus, lai atjaunotu uz nopelniem balstītu konkursa sistēmu paaugstināšanai amatā un nodrošinātu pārvaldes pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pauž dziļas bažas par to, ka valdošā elite aizvien biežāk izmanto ultranacionālistisku un musinošu vēstījumu — kas gūst atbalstu visā valsts politiskajā spektrā —, jo tas aizvien vairāk veicina antagonistisku pieeju attiecībā uz ES, tās dalībvalstīm un citām kaimiņvalstīm; pauž bažas par Turcijas politikas dziļo polarizāciju, ko pastiprina jaunā prezidenta institūcijas sistēma, un to, ka aizvien biežāk tiek izmantots polarizējošs populistisks vēstījums, kas vēl vairāk šķeļ Turcijas sabiedrību un kavē partiju dialogu un izlīgumu; pauž bažas par reliģiskā konservatīvisma pieaugošo ietekmi politiskajā dzīvē pretstatā sen iedibinātajām valsts laicīgajām tradīcijām; šajā sakarībā pauž satraukumu par Reliģijas lietu direktorāta (Diyanet) aizvien nozīmīgāko lomu un lielākajiem resursiem visās Turcijas sabiedriskās dzīves jomās, arī izglītībā, kā arī ārvalstīs, tostarp nozīmīgu klātbūtni Eiropā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pauž dziļas bažas par Turcijas varas iestāžu nesen pieņemto lēmumu nopietno ietekmi uz vietējo politiku un vietējo demokrātiju; stingri nosoda vismaz 47 demokrātiski ievēlētu pilsētu mēru (tostarp Dijarbakiras, Vanas un Mardinas mēra, kā arī nesen — Karsas mēra) atcelšanu no amata, pamatojoties uz apšaubāmiem pierādījumiem, un jo īpaši viņu patvaļīgu aizstāšanu ar neievēlētiem pilnvarotajiem, kurus iecēla centrālā valdība; pauž stingru pārliecību, ka šie nelikumīgie lēmumi ir tiešs uzbrukums demokrātijas pamatprincipiem un liedz miljoniem vēlētāju demokrātiski ievēlētu pārstāvību; aicina Turciju no amata atceltos mērus atjaunot amatā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda, ka valdība ir veikusi politiskus, leģislatīvus, finanšu un administratīvus pasākumus, lai paralizētu pašvaldības, ko vada opozīcijas partiju mēri Stambulā, Ankarā, Izmirā un valsts dienvidaustrumos; nosoda Augstākās vēlēšanu padomes (YSK) lēmumus atkārtoti rīkot lielpilsētas mēra vēlēšanas Stambulā un mēra pilnvaru liegšanu HDP kandidātiem, kas uzvarēja vēlēšanās, par labu otro vietu ieguvušajiem Taisnīguma un attīstības partijas (AKP) kandidātiem; šie lēmumi apdraud vēlēšanu procesu likumības un integritātes ievērošanu un iestādes neatkarību no politiskās iejaukšanās; |
| --- | --- |

60.

Plašākas ES un Turcijas attiecības un Turcijas ārpolitika

| 61. | atgādina, ka Turcijai bija un joprojām ir nozīmīga loma, jo tā ir uzņēmusi gandrīz četrus miljonus bēgļu — saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos datiem no tiem aptuveni 3,6 miljoni ir Sīrijas bēgļi un aptuveni 360 000 ir reģistrēti bēgļi un patvēruma meklētāji no citām valstīm —, un atgādina, ka šī ir lielākā bēgļu kopiena pasaulē; norāda, ka Covid-19 pandēmijas dēļ ir palielinājušās ar šīs krīzes risināšanu saistītās problēmas; uzteic visu iesaistīto iestāžu — jo īpaši pašvaldību — centienus uzlabot bēgļu integrāciju; uzskata, ka ES būtu jāturpina sniegt nepieciešamo atbalstu Sīrijas bēgļiem, kas atrodas Turcijā, un bēgļus uzņemošajām kopienām, tostarp turpinot sniegt atbalstu attiecīgajām ANO programmām, kas paredzētas bēgļu kopienām Turcijā; atbalsta to, ka ES un Turcijas paziņojums un sadarbība attiecībā uz bēgļiem, patvēruma meklētājiem un migrāciju būtu objektīvi jānovērtē, tostarp novērtējot ietekmi uz cilvēktiesībām, un uzsver, ka abām pusēm ir jāievēro savas attiecīgās saistības un pamattiesības īstenošanas procesa satvarā; uzver, ka ir nepieņemami migrantus un bēgļus izmantot par instrumentu politiska spiediena izdarīšanai un šantāžai; šajā sakarībā stingri nosoda to, ka 2020. gada martā Turcija migrācijas spiedienu izmantoja politiskiem mērķiem, proti, Turcijas iestādes, sniedzot maldinošu informāciju, aktīvi mudināja migrantus, bēgļus un patvēruma meklētājus doties uz Eiropu pa sauszemes ceļu caur Grieķiju; norāda — kamēr attiecībā uz visām dalībvalstīm nav pilnībā un efektīvi īstenots ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgums (9), būtu pienācīgi jāīsteno pašreizējie divpusējie atpakaļuzņemšanas nolīgumi un noteikumi līdzīgos nolīgumos un režīmos ar ES dalībvalstīm; atgādina, ka Sīrijas bēgļi būtu jārepatriē uz Sīriju tikai tad, ja viņi to brīvprātīgi izvēlas un var atgriezties kopienā, no kuras nāk; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atkārto savu aicinājumu, kas pausts 2015. gada 15. aprīļa rezolūcijā, un vēlreiz mudina Turciju atzīt genocīdu pret armēņiem, tādējādi bruģējot ceļu patiesai samierināšanai starp Turcijas un Armēnijas tautām; šajā saistībā aicina Turciju neīstenot pret armēņiem vērstu propagandu un naida runu un pilnībā ievērot savus pienākumus aizsargāt armēņu un citu kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ir stingri pārliecināts, ka Covid-19 pandēmiju var novērst tikai ar sadarbību pasaules mērogā; uzskata, ka ES un Turcijas sadarbību šajā ziņā varētu vēl vairāk padziļināt, tostarp attiecībā uz ilgtspējīgu piegādes ķēžu izveidi; atzinīgi vērtē Turcijas pozitīvo lomu aizsardzības līdzekļu piegādē vairākām dalībvalstīm un citām valstīm; pauž satraukumu par prezidenta dekrētu un ministru lēmumu ļaunprātīgu izmantošanu, kas vēl vairāk vājina to lēmumu atbilstību likumības principam, kuri pieņemti, lai pārvarētu Covid-19 pandēmiju; kritizē Turcijas iestāžu uzbrukumus Turcijas Medicīnas asociācijai nolūkā apklusināt jebkādus kritiskus jautājumus attiecībā uz to, kā valdība pārvalda Covid-19 pandēmiju; nosoda tiesu sistēmas instrumentalizāciju un to žurnālistu nelikumīgu aizturēšanu, vajāšanu un pret viņiem vērstu nepamatotu kriminālizmeklēšanu, kuri ir ziņojuši par bažām saistībā ar pandēmijas pārvaldību Turcijā; norāda, ka Covid-19 pandēmija Turcijā ir strauji palielinājusi bezdarba un nabadzības līmeni; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka muitas savienības modernizācija nāktu par labu abām pusēm un saglabātu Turcijas ekonomisko un normatīvo piesaisti ES, kā arī radītu atjaunotu iespēju pozitīvam dialogam un sadarbībai, nodrošinot labāku tiesisko regulējumu ES ieguldījumiem Turcijā, arī strīdu izšķiršanas mehānismu, un katalizatoru lielākas nodarbinātības radīšanai gan ES, gan Turcijā un projektiem Eiropas zaļā kursa sadarbības jomā; uzsver, ka pašreizējos apstākļos — ņemot vērā arī to, ka saraksts ar Turcijas atkāpēm no tās pašreizējām saistībām kļūst aizvien garāks, to, ka šobrīd Pasaules Tirdzniecības organizācijā tiek izskatīts strīds starp ES un Turciju, un nepieņemamus aicinājumus boikotēt ES dalībvalstis — muitas savienības modernizācija šķiet īpaši sarežģīta, taču uzskata, ka būtu jāparedz iespēja veicināt konstruktīvu darbu un atjaunot dialogu par visiem neatrisinātajiem jautājumiem, un izpētīt nosacījumus muitas savienības modernizācijai; atkārtoti norāda, ka šādas modernizācijas pamatā vajadzētu būt stingriem nosacījumiem saistībā ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā noteikts Kopenhāgenas kritērijos par labām kaimiņattiecībām ar ES un visām tās dalībvalstīm un to nediskriminējošu īstenošanu; šajā sakarībā atgādina, ka pašreizējā muitas savienība savu potenciālu varēs pilnībā īstenot tikai tad, kad Turcija būs pilnībā īstenojusi papildprotokolu, lai Ankaras nolīgumu attiecinātu uz visām dalībvalstīm bez izņēmuma un diskriminācijas, un kad būs novērsti visi pašreizējie tirdzniecības šķēršļi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | turpina atbalstīt vīzu režīma liberalizāciju, līdzko būs izpildīti paredzētie nosacījumi; norāda, ka vīzu režīma liberalizācija būtu svarīgs solis ceļā uz tiešu personisku kontaktu atvieglošanu, un norāda, ka tas ir ļoti svarīgi, jo īpaši studentiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, uzņēmumu pārstāvjiem un cilvēkiem ar ģimenes saitēm ES dalībvalstīs; atzinīgi vērtē prezidenta 2019. gada maija apkārtrakstu, kurā aicināts paātrināt demaršus, taču uzsver, ka attiecībā uz sešiem atlikušajiem kritērijiem, kas Turcijai vēl jāizpilda, ir panākts ļoti neliels progress; prasa Turcijas valdībai nediskriminējošā veidā pilnībā izpildīt šos kritērijus, turklāt attiecībā uz visām ES dalībvalstīm, un īpaši pievērst uzmanību pretterorisma likumam un datu aizsardzības likumam; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka Turcijai, ES un tās dalībvalstīm ir svarīgi uzturēt ciešu dialogu un sadarbību ārpolitikas un drošības jautājumos; atzīst, ka Turcija atbilstoši ikvienas suverēnas valsts tiesībām var īstenot savu ārpolitiku saskaņā ar savām interesēm un mērķiem; uzskata, ka Turcijai kā ES kandidātvalstij tomēr būtu jācenšas aizvien vairāk saskaņot savu ārpolitiku ar ES politikas nostādnēm kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) satvarā; pauž dziļu nožēlu par to, ka Turcija, gluži pretēji, ir nolēmusi atkārtoti rīkoties vienpusēji un pastāvīgi nostājas pret ES prioritātēm visdažādākajos ārlietu jautājumos un ka līdz ar to Turcijas saskaņotība ar KĀDP ir mazinājusies un pašreiz atbilst tikai 14 %; mudina Turciju īstenot ciešu sadarbību un turpmāku saskaņotību ar ES ārpolitikas, aizsardzības un drošības jautājumos, tostarp sadarbību cīņā pret terorismu; atgādina, ka Turcija ir ilglaicīga NATO alianses dalībniece un atrodas ģeostratēģiski svarīgā vietā reģionālās drošības uzturēšanai un Eiropas drošības nostiprināšanai; uzsver, ka Turcija kā NATO sabiedrotā būtu jāmudina rīkoties saskaņā ar NATO līgumu, kurā noteikts, ka dalībvalstīm savās starptautiskajās attiecībās būtu jāatturas no draudiem vai spēka lietošanas jebkādā veidā, kas neatbilst ANO mērķiem; turklāt norāda, ka ES dalībvalstis un Turcija NATO satvarā turpina sadarboties stratēģiski svarīgos (militārā ziņā) jautājumos; turklāt atgādina, ka ES un NATO joprojām ir Turcijas uzticamākās ilgtermiņa partneres starptautiskajā sadarbībā drošības jautājumos, un aicina Turciju saglabāt politisko saskaņotību ārpolitikas un drošības politikas jomā, ņemot vērā tās kā NATO dalībvalsts un ES kandidātvalsts lomu, un no jauna pilnībā apņemties par vienīgo drošības pamatu izmantot NATO; prasa risināt transatlantisku dialogu ar jauno ASV administrāciju par attiecībām ar Turciju, lai pieņemtu tādu kopīgu politiku attiecībā uz Turciju un ar Turciju, kuras mērķis būtu veicināt mūsu sadarbību un vērtību un interešu konverģenci; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka neatkarīgi no pretenzijām, kas varētu būt Turcijai, tās būtu jāaizstāv, izmantojot diplomātiju un dialogu, kas balstīts uz starptautiskajām tiesībām, un ka jebkādi mēģinājumi izdarīt spiedienu uz citām valstīm, pielietojot spēku, draudus vai naidīgu un apvainojošu retoriku, jo īpaši pret ES un tās dalībvalstīm, ir nepieņemami, un šāda izturēšanās ES kandidātvalstij nav piedienīga; šajā sakarībā aicina Komisiju un Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) ieņemt stingru nostāju attiecībā uz jebkādiem aizskarošiem izteikumiem, ko pret ES un tās dalībvalstīm pauž Turcijas valdības pārstāvji; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pauž dziļas bažas par Turcijas nelikumīgo rīcību Vidusjūras austrumdaļā, kam nav precedenta — ES kandidātvalsts vēršas pret ES dalībvalstīm —, un par saistītajiem drošības un stabilitātes riskiem; stingri nosoda Turcijas nelikumīgās darbības Grieķijas un Kipras ūdeņos, kā arī tās pārkāpumus attiecībā uz Grieķijas valsts gaisa telpu, cita starpā apdzīvoto teritoriju pārlidojumus, un attiecībā uz teritoriālo jūru, un norāda, ka tas ir gan ES dalībvalsts suverenitātes un suverēno tiesību, gan starptautisko tiesību pārkāpums; pauž pilnīgu solidaritāti ar Grieķiju un Kipras Republiku; atkārtoti apstiprina Kipras Republikas tiesības slēgt divpusējus nolīgumus par tās ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ) un izpētīt un izmantot savus dabas resursus pilnīgā saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām tiesībām; pauž nopietnas bažas par Turcijas nelegālajām zvejas darbībām Grieķijas teritoriālajos ūdeņos Egejas jūrā un par Turcijas zvejas flotu neregulētām un nepaziņotām zvejas darbībām starptautiskajos ūdeņos Egejas jūrā un Vidusjūras austrumdaļā; mudina Turciju un visas iesaistītās ieinteresētās personas labticīgi un mierīgi izšķirt strīdus un atturēties no jebkādas vienpusējas un nelikumīgas rīcības vai draudiem; uzsver, ka ilgtspējīgu konfliktu atrisināšanu var panākt tikai ar dialoga, diplomātijas un sarunu palīdzību, ievērojot labo gribu un starptautiskās tiesības; aicina visas puses iesaistīties patiesā kolektīvā sadarbībā, lai labticīgi risinātu sarunas par EEZ un kontinentālā šelfa robežu noteikšanu, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības un labu kaimiņattiecību principu; ar nožēlu norāda, ka vēl joprojām nav atsaukts casus belli, ko Turcijas Lielā nacionālā asambleja 1995. gadā paziņoja attiecībā uz Grieķiju; atzinīgi vērtē to, ka pēc piecu gadu pārtraukuma Grieķija un Turcija ir atklājušas jaunu izpētes sarunu kārtu, kurā cita starpā plānots pievērsties kontinentālā šelfa un EEZ robežu noteikšanai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; atkārtoti aicina Turcijas valdību parakstīt un ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kas ir daļa no Eiropas Savienības acquis; atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta Eiropadomes priekšlikumu rīkot daudzpusēju konferenci par Vidusjūras austrumdaļu, lai nodrošinātu platformu strīdu izšķiršanai ar dialoga palīdzību, un aicina PV/AP to darīt pēc iespējas drīz; atkārtoti aicina Padomi būt gatavai izstrādāt sarakstu ar turpmākām ierobežojošām nozaru un mērķtiecīgām sankcijām, ja netiks panākts nozīmīgs progress vai atjaunotas izredzes sadarboties ar Turciju; norāda, ka Padomes 2019. gada 15. jūlija secinājumi, ņemot vērā Turcijas turpinātās un jaunās nelikumīgas urbšanas darbības, proti, pagaidām nerīkot Asociācijas padomes sanāksmes un turpmākas ES un Turcijas augsta līmeņa dialogu sanāksmes, līdz ar Padomes 2019. gada 11. novembra Lēmumu (KĀDP) 2019/1894 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Turcijas neatļautajām urbšanas darbībām Vidusjūras austrumdaļā (10), bija pirmie gadījumi, kad šāda reakcija tika uzskatīta par nepieciešamu, ņemot vērā kandidātvalsts rīcību; mudina Turciju iesaistīties strīdu mierīgā izšķiršanā un atturēties no jebkādām vienpusējām un nelikumīgām darbībām vai draudiem, jo tas negatīvi ietekmē labas kaimiņattiecības ar ES un tās dalībvalstīm; aicina PV/AP apsvērt iespēju iecelt īpašu Eiropas Savienības sūtni Vidusjūras austrumdaļā, lai veicinātu diplomātisko saziņu ar Turciju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | stingri nosoda Turcijas Nacionālās asamblejas priekšsēdētāja paziņojumu, saskaņā ar kuru Turcija ar vienkāršu prezidenta dekrētu varētu atkāpties no Montrē konvencijas — svarīga starptautiska nolīguma, kas reglamentē brīvu starptautisko kuģošanu Dardaneļu un Bosfora jūras šaurumā; norāda, ka šis paziņojums seko iepriekšējiem Turcijas centieniem apstrīdēt Lozannas miera līguma spēkā esamību un līdz ar to apdraudēt starptautisko mieru un stabilitāti plašākā teritorijā, tostarp jo īpaši Turcijas kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

69.

| 70. | stingri nosoda nelikumīgo Varošas daļēju atvēršanu Famagustas pilsētā, jo tas mazina savstarpējo uzticēšanos un līdz ar to izredzes atsākt tiešas sarunas par visaptverošu risinājumu Kipras jautājumā, pasliktinot situāciju uz vietas, saasinot sašķeltību un nostiprinot Kipras pastāvīgo sadalījumu; brīdina neveikt nekādas izmaiņas Varošas status quo, kas būtu ANO Drošības padomes rezolūciju pārkāpums; aicina Turciju saskaņā ar ANO Drošības padomes neseno aicinājumu atcelt minēto lēmumu un izvairīties no jebkādas vienpusējas rīcības, kas varētu radīt salā papildu spriedzi; aicina Turciju izvest bruņotos spēkus no Kipras, nodot Varošas teritoriju tās likumīgajiem iedzīvotājiem pagaidu ANO pārvaldībā saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 550 (1984) un atturēties no darbībām, ar ko, īstenojot nelikumīgu apmetņu veidošanas politiku, maina demogrāfisko līdzsvaru salā; atkārtoti aicina Turciju apņemties panākt visaptverošu risinājumu un to veicināt saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, tostarp par īpašuma restitūciju un reliģisko objektu saglabāšanu; pauž nožēlu par to, ka Turcijas augstākā līmeņa iestādes politiskos un nacionālistiskos nolūkos ir atbalstījušas divu valstu risinājumu, un mudina Turcijas valdību konkrēti apņemties ievērot ANO ģenerālsekretāra aicinājumu atjaunot sarunas; mudina attiecīgās puses pēc iespējas ātrāk atsākt sarunas par Kipras atkalapvienošanos ANO ģenerālsekretāra aizgādībā, turpinot no pozīcijas, kurā sarunas apstājušās, un balstoties uz vienošanos, kas jau panākta 2017. gada Kranmontānas procesā; aicina ES un dalībvalstis uzņemties aktīvāku lomu, lai panāktu sekmīgu sarunu noslēgumu; atkārtoti pauž atbalstu taisnīgam, visaptverošam un dzīvotspējīgam noregulējumam, kura pamatā būtu divu kopienu, divu zonu federācija ar vienotu starptautiskas juridiskās personas statusu, vienotu suverenitāti, vienotu pilsonību un abu kopienu politisku līdzvērtību, kā noteikts ANO Drošības padomes rezolūcijās, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un ES acquis un ievērojot principus, uz kuriem balstās Savienība; pauž stingru pārliecību, ka ilgtspējīgu konfliktu atrisināšanu var panākt tikai ar dialoga, diplomātijas un sarunu palīdzību, ievērojot labo gribu un starptautiskās tiesības; pauž stingru pārliecību, ka Kipras problēmas ilgtspējīga atrisināšana nāktu par labu visām reģiona valstīm; uzsver, ka pēc Kipras problēmas atrisināšanas ES acquis ir jāīsteno visā salā un ka ir svarīgi sadarboties ar Kipras turku kopienas demokrātiskajiem spēkiem; uzteic svarīgo darbu, ko veic divu kopienu Pazudušo personu komiteja, kura meklē gan pazudušos Kipras turkus, gan pazudušos Kipras grieķus, un atkārtoti pauž atzinību par to, ka jau pirms dažiem gadiem piešķirta labāka piekļuve attiecīgajiem objektiem, tostarp militārām zonām; aicina Turciju palīdzēt Pazudušo personu komitejai, sniedzot militārajos arhīvos glabāto informāciju; pauž nožēlu par Turcijas pastāvīgo atteikšanos ievērot aviācijas tiesību aktus un izveidot sakaru kanālu starp gaisa satiksmes vadības centriem Turcijā un Kipras Republikā, kura trūkums rada reālus drošības riskus un apdraudējumus, kā konstatējusi Eiropas Aviācijas drošības aģentūra un Starptautiskā aviolīniju pilotu asociāciju federācija; uzskata, ka tā varētu būt joma, kurā Turcija varētu apliecināt savu apņemšanos īstenot uzticības veicināšanas pasākumus, un aicina Turciju sadarboties, pilnībā īstenojot ES aviācijas tiesību aktus; atgādina savu nostāju, kas pausta iepriekšējās rezolūcijās, attiecībā uz to, lai Padomē tiktu ieviesta iniciatīva ar mērķi panākt, ka visas Savienības dalībvalstis aptur licences ieroču eksportam uz Turciju saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | stingri nosoda Turcijas militāro intervenci Sīrijā, kas ir smags starptautisko tiesību pārkāpums un var apdraudēt visa reģiona stabilitāti un drošību; aicina Turcijas valdību izbeigt nelikumīgo Sīrijas ziemeļu daļas un Afrīnas okupāciju un atsaukt savus militāros un paramilitāros starpniekspēkus; atkārtoti norāda, ka drošības apsvērumi nevar attaisnot vienpusējas militāras darbības ārvalstī; atgādina, ka Idlibas jautājumam nav iespējams rast ilgtspējīgu militāru risinājumu, bet gan tikai politisku; pauž lielas bažas saistībā ar kaujinieku un algotņu pārvietošanu no džihādistu grupām, kas atrodas Sīrijas ziemeļos, uz Lībiju un uz konfliktu Kalnu Karabahā, un to stingri nosoda; aicina Turcijas iestādes radīt piemērotus apstākļus Sīrijā pārvietotajām kopienām, lai tās varētu atgriezties mājās, un ļaut tām to darīt; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina Turciju saglabāt apņēmību miermīlīgi atrisināt konfliktu Lībijā ANO aizgādībā un pilnībā ievērot ANO Drošības padomes noteikto ieroču embargo; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības jūras spēku militārās operācijas Vidusjūras reģionā IRINI (EUNAVFOR MED Irini) darbu un centienus panākt noteiktā ieroču embargo ievērošanu un novērst cilvēku un narkotiku tirdzniecību; pauž nožēlu par to, ka vismaz divos gadījumos Turcija ir atteikusies atļaut EUNAVFOR MED Irini personālam pārbaudīt kuģus, kas dodas no Turcijas uz Lībiju; tāpēc aicina Turciju pilnībā sadarboties ar EUNAVFOR MED Irini, kas darbojas saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijām 2292 un 2526, kuras ir saistošas visām ANO dalībvalstīm, tostarp Turcijas Republikai; aicina Padomi sākt sadarbību starp EUNAVFOR MED Irini un NATO operāciju Sea Guardian, lai nodrošinātu to, ka EUNAVFOR MED Irini rīcībā ir nepieciešamie līdzekļi un personāls un tā varētu efektīvi veikt savu pamatuzdevumu, proti, uzraudzīt sauszemes, jūras un gaisa satiksmes darbības un veicināt to, ka visas valstis pilnībā īsteno ieroču embargo; uzsver, ka ir jāsaglabā pamiers un visi ārvalstu spēki un algotņi nekavējoties un bez nosacījumiem jāizved no visas Lībijas teritorijas saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūcijām; stingri nosoda to, ka Turcija un Lībija ir parakstījušas divus saprašanās memorandus par visaptverošu sadarbību drošības un militārajā jomā un jūras zonu robežu noteikšanu, kuri ir savstarpēji saistīti un ar kuriem ir skaidri pārkāptas gan starptautiskās tiesības, gan attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas;; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž nožēlu par to, ka tā vietā, lai aicinātu izbeigt vardarbību un atsākt miermīlīgas sarunas, atbalstot EDSO Minskas grupas centienus, Turcija nolēma bez nosacījumiem atbalstīt Azerbaidžānas militārās darbības nesenajā konfliktā Kalnu Karabahā, izmantojot provokatīvu retoriku un tādējādi uzkurinot spriedzi, nevis to mazinot; nosoda ārvalstu kaujinieku pārvietošanu no Sīrijas un citām vietām uz Kalnu Karabahu, ko apstiprinājušas EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētājas valstis, un aicina Turciju atturēties no jebkādām darbībām un retorikas, kas varētu vēl vairāk saasināt spriedzi Dienvidkaukāza reģionā, un atbalstīt starptautisko dialogu un miera procesu EDSO Minskas grupas aizgādībā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina EĀDD Stratēģiskās komunikācijas nodaļu dokumentēt aizdomas par Turcijas īstenoto dezinformēšanu, kas vērsta pret ES, jo īpaši Āfrikā un Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā, un ziņot Eiropas Parlamentam par saviem konstatējumiem; |
| --- | --- |

74.

Tālākā ES un Turcijas attiecību virzība

| 75. | uzskata, ka ir pēdējais laiks visām ES iestādēm un dalībvalstīm būtiski pārdomāt stāvokli ES attiecībās ar Turciju un izstrādāt visaptverošu, vienotu un saskaņotu vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju; aicina Turciju iesaistīties konstruktīvā un labticīgā dialogā, tostarp par ārpolitikas jautājumiem, kuros Turcijai un ES ir bijuši pretēji viedokļi, lai atkal rastu kopīgu pamatu un kopīgu izpratni ar ES, atsāktu dialogu un sadarbību labu kaimiņattiecību jomā un atsāktu reformu procesu Turcijā, jo īpaši attiecībā uz pamattiesību jomu; uzskata, ka ES būtu jāturpina meklēt visas iespējas veidot dialogu ar Turciju, kopīgu izpratni un nostāju konverģenci, taču atkārtoti norāda — ja tas neizdotos un ja, pārkāpjot starptautiskās tiesības, tiktu īstenotas jaunas vienpusējas darbības vai provokācijas, ES būtu jāizmanto visi instrumenti un iespējas, kas ir tās rīcībā, tostarp kā galējais līdzeklis — mērķtiecīgas sankcijas, bet tiem nevajadzētu negatīvi ietekmēt Turcijas iedzīvotājus un pilsonisko sabiedrību vai Turcijā mītošos bēgļus; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzskata, ka ES nevajadzētu jaukt Turciju ar tās pašreizējās valdības politiku, un tādēļ uzsver, ka ES arī turpmāk vajadzētu būt apņēmības pilnai atbalstīt Turcijas pilsonisko sabiedrību ar mērķi aizsargāt un veicināt demokrātiskās vērtības un principus, cilvēktiesības un tiesiskumu, ņemot vērā Turcijas sabiedrības izteikto orientāciju uz Eiropu un Turcijas sabiedrības kopumā eiropeisko identitāti; šajā sakarībā aicina visas ES iestādes, jo īpaši Padomi, savā darbībā attiecībā uz šo valsti galveno uzmanību pievērst cilvēktiesību aspektam un stāvoklim saistībā ar pamatbrīvībām un tiesiskumu Turcijā; pieņem zināšanai neseno kopīgo paziņojumu par pašreizējo stāvokli ES un Turcijas politiskajās, ekonomiskajās un tirdzniecības attiecībās (JOIN(2021)0008), kas ir kodolīgs pašreizējā stāvokļa pārskats; pauž nožēlu par to, ka Eiropadomes 2021. gada marta secinājumos netika pievērsta pietiekama uzmanība regresam demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā Turcijā; uzsver, ka tiesiskums un cilvēktiesību aspekts ir pats galvenais, kas jāņem vērā, novērtējot mūsu politiku attiecībā uz Turciju; tādēļ aicina Komisiju un Padomi, izstrādājot nākamos iespējamos pasākumus ES un Turcijas attiecībās, par vienu no galvenajiem kritērijiem noteikt cilvēktiesību un tiesiskuma aspektu; uzsver, ka šāda rīcība varētu palīdzēt vērst pretējā virzienā regresu pamatbrīvību jomā, kas pēdējā laikā novērots Turcijā, un būtu cerīgs vēstījums tai lielajai Turcijas sabiedrības daļai, kas ir eiropeiski un demokrātiski noskaņota; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzskata, ka gan ES, gan Turcija apzinās, cik nepieciešami un svarīgi ir attīstīt konstruktīvu un cieņpilnu attieksmi savās attiecībās un ka ir svarīgi uzlabot saziņu un dialogu visos līmeņos, lai atjaunotu tādas ES un Turcijas attiecības savstarpējas uzticēšanās gaisotnē, kuras var būt stabils un ilgstošs pamats turpmākai konstruktīvai attīstībai, pastāvīgai cilvēku dzīves uzlabošanai un miera uzturēšanai; uzskata, ka būtu jāstiprina citi saziņas kanāli, arī starp pašvaldībām (atbalstot Reģionu komitejas paveikto svarīgo darbu) un akadēmiskās vides, kultūras un žurnālistikas jomā; prasa, lai visas ES iestādes un dalībvalstis pieliktu kopīgas pūles un veiktu konkrētus pasākumus šajā sakarībā, un aicina Komisiju nākamajā ziņojumā par ES un Turcijas attiecībām ziņot par šādiem pasākumiem; norāda, ka ES un Turcijas apvienotā parlamentārā komiteja (APK) pēdējoreiz tikās 78. sanāksmē, kas notika Ankarā 2018. gada 19. un 20. decembrī; pauž nožēlu par šo ES un Turcijas APK nepamatotas neaktivitātes periodu un tādēļ pauž cerību, ka tiks ātri atsāktas Turcijas Lielās Nacionālās asamblejas un Eiropas Parlamenta deputātu sanāksmes ES un Turcijas APK satvarā, kas ir svarīga struktūra diskusijām un saspīlējuma mazināšanai; |
| --- | --- |

77.

| 78. | prasa sasaukt ES un Turcijas vadītāju sanāksmi pēc patiesa saspīlējuma mazināšanas procesa, lai pārskatītu pašreizējo attiecību satvaru vai pētītu jaunus, efektīvākus modeļus ES un Turcijas attiecībām; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzskata — lai uzlabotu vispārējo attiecību stāvokli, abām pusēm ir jālieto cieņpilna valoda, jācenšas cīnīties pret pastāvošajiem aizspriedumiem un nepareiziem priekšstatiem un jānodrošina, ka sabiedrības viedoklī tiek ņemts vērā objektīvāks un pilnīgāks priekšstats par attiecīgo otru pusi, lai mainītu abu pušu aizvien sliktākos pieņēmumus vienai par otru; šajā nolūkā aicina Komisiju sākt īstenot uz Turcijas sabiedrību orientētu komunikācijas politiku ar mērķi uzlabot informāciju par ES, sniegt objektīvu informāciju par tās politikas nostādnēm un atjaunot Turcijas iedzīvotāju izpratni par ES; uzsver, ka kareivīga un agresīva retorika tikai pastiprina abu pušu galējās nostājas un ka tīri konfrontējoša pieeja ir to personu interesēs, kuru mērķis ir nošķirt Turciju un ES; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Turcijas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam un aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu iztulkot turku valodā Komisijas 2020. gada ziņojumu par Turciju un šo rezolūciju un nosūtīt kopiju Parlamentam. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  OV C 328, 6.9.2016., 2. lpp.

(2)  OV C 23, 21.1.2021., 58. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0017.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0049.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0230.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0332.

(7)  1963. gada 12. septembra Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (OV L 361, 31.12.1977., 29. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

(9)  Nolīgums starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (OV L 134, 7.5.2014., 3. lpp.).

(10)  OV L 291, 12.11.2019., 4. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/100

---

P9_TA(2021)0244

2019. un 2020. gada ziņojumi par Melnkalni

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas 2019. un 2020. gada ziņojumiem par Melnkalni (2019/2173(INI))

(2022/C 15/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 2010. gada 1. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 2010. gada 1. maijā,

| — | ņemot vērā Melnkalnes 2008. gada 15. decembra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnkalnes 2008. gada 15. decembra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra atzinumu par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2010)0670), Eiropadomes 2010. gada 16. un 17. decembra lēmumu piešķirt Melnkalnei kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija lēmumu sākt sarunas ar Melnkalni par pievienošanos ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra atzinumu par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2010)0670), Eiropadomes 2010. gada 16. un 17. decembra lēmumu piešķirt Melnkalnei kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2012. gada 29. jūnija lēmumu sākt sarunas ar Melnkalni par pievienošanos ES,

| — | ņemot vērā Melnkalnes pievienošanos NATO 2017. gada 5. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnkalnes pievienošanos NATO 2017. gada 5. jūnijā,

| — | ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samita Sofijas deklarāciju un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samita Sofijas deklarāciju un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Melnkalni (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Melnkalni (2),

| — | ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas pieņemti ES un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 18. sanāksmē, kura notika 2020. gada 25. un 26. februārī Podgoricā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas pieņemti ES un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 18. sanāksmē, kura notika 2020. gada 25. un 26. februārī Podgoricā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu “2019. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2019)0260), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2019. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2019)0217), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu “2019. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2019)0260), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2019. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2019)0217),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “2020. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2020)0660), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2020. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2020)0353), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “2020. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2020)0660), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2020. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2020)0353),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 8. aprīļa kopīgo paziņojumu “Paziņojums par ES globālo atbildes reakciju uz Covid-19” (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 8. aprīļa kopīgo paziņojumu “Paziņojums par ES globālo atbildes reakciju uz Covid-19” (JOIN(2020)0011),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 21. aprīļa novērtējumu par Melnkalnes ekonomikas reformu programmu 2020.–2022. gadam (SWD(2020)0066) un Padomes 2020. gada 19. maijā pieņemtos kopīgos ES, Rietumbalkānu un Turcijas ekonomikas un finanšu jautājumu dialoga secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 21. aprīļa novērtējumu par Melnkalnes ekonomikas reformu programmu 2020.–2022. gadam (SWD(2020)0066) un Padomes 2020. gada 19. maijā pieņemtos kopīgos ES, Rietumbalkānu un Turcijas ekonomikas un finanšu jautājumu dialoga secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315),

| — | ņemot vērā 2020. gada 30. jūnijā Briselē notikušo Melnkalnes pievienošanās konferences piekto sanāksmi vietnieku līmenī, kurā tika sāktas sarunas par pēdējo izskatīto sadaļu, proti, par 8. sadaļu “Konkurences politika”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 30. jūnijā Briselē notikušo Melnkalnes pievienošanās konferences piekto sanāksmi vietnieku līmenī, kurā tika sāktas sarunas par pēdējo izskatīto sadaļu, proti, par 8. sadaļu “Konkurences politika”,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti,

| — | ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas Melnkalnes parlamenta vēlēšanās 2020. gada 30. augustā sākotnējo konstatējumu un secinājumu paziņojumu, kas publicēts 2020. gada 11. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas Melnkalnes parlamenta vēlēšanās 2020. gada 30. augustā sākotnējo konstatējumu un secinājumu paziņojumu, kas publicēts 2020. gada 11. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un Rietumbalkānu valstu parlamentu vadītāju kopīgi sasauktā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju 2020. gada 28. janvāra samita kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un Rietumbalkānu valstu parlamentu vadītāju kopīgi sasauktā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju 2020. gada 28. janvāra samita kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Zagrebas deklarāciju, par ko panākta vienošanās ES un Rietumbalkānu samitā, kas notika videokonferences formātā 2020. gada 6. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zagrebas deklarāciju, par ko panākta vienošanās ES un Rietumbalkānu samitā, kas notika videokonferences formātā 2020. gada 6. maijā,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitus Berlīnes procesa ietvaros 2019. gada 5. jūlijā Poznaņā un 2020. gada 10. novembrī Sofijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitus Berlīnes procesa ietvaros 2019. gada 5. jūlijā Poznaņā un 2020. gada 10. novembrī Sofijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību 2017. gada septembrī publicēto otro valsts uzraudzības ziņojumu par Melnkalni (piektais uzraudzības cikls) un 2020. gada jūnijā publicētos secinājumus par Melnkalni attiecībā uz 2017. gada ieteikumu īstenošanas progresu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību 2017. gada septembrī publicēto otro valsts uzraudzības ziņojumu par Melnkalni (piektais uzraudzības cikls) un 2020. gada jūnijā publicētos secinājumus par Melnkalni attiecībā uz 2017. gada ieteikumu īstenošanas progresu,

| — | ņemot vērā Rietumbalkānu partneru 2019. gada 5. jūlija Deklarāciju par romu integrāciju ES paplašināšanās procesā un Melnkalnes romu un ēģiptiešu sociālās integrācijas stratēģiju 2016.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumbalkānu partneru 2019. gada 5. jūlija Deklarāciju par romu integrāciju ES paplašināšanās procesā un Melnkalnes romu un ēģiptiešu sociālās integrācijas stratēģiju 2016.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0131/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0131/2021),

| A. | tā kā katru paplašināšanās procesā iesaistīto valsti vērtē atsevišķi pēc tās sasniegumiem un pievienošanās grafiku nosaka reformu ātrums un kvalitāte; |
| --- | --- |

A.

tā kā katru paplašināšanās procesā iesaistīto valsti vērtē atsevišķi pēc tās sasniegumiem un pievienošanās grafiku nosaka reformu ātrums un kvalitāte;

| B. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu ikviena Eiropas valsts var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Savienības dalībvalsti, ja tā atbilst visiem Kopenhāgenas kritērijiem, tostarp ievēro un aizsargā minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu ikviena Eiropas valsts var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Savienības dalībvalsti, ja tā atbilst visiem Kopenhāgenas kritērijiem, tostarp ievēro un aizsargā minoritāšu tiesības;

| C. | tā kā demokrātija un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstīta ES, un ir gan paplašināšanās, gan stabilizācijas un asociācijas procesu pamatā; tā kā ir vajadzīgas reformas, lai risinātu problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās; |
| --- | --- |

C.

tā kā demokrātija un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstīta ES, un ir gan paplašināšanās, gan stabilizācijas un asociācijas procesu pamatā; tā kā ir vajadzīgas reformas, lai risinātu problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās;

| D. | tā kā pašlaik Melnkalne, kas ir sākusi sarunas par visām 33 izskatītajām ES acquis sadaļām un ir provizoriski noslēgusi sarunas par trijām, ir visvairāk pavirzījusies uz priekšu sarunu procesā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašlaik Melnkalne, kas ir sākusi sarunas par visām 33 izskatītajām ES acquis sadaļām un ir provizoriski noslēgusi sarunas par trijām, ir visvairāk pavirzījusies uz priekšu sarunu procesā;

| E. | tā kā Melnkalne ir pastāvīgi guvusi labu progresu stabilizācijas un asociācijas nolīguma pienākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Melnkalne ir pastāvīgi guvusi labu progresu stabilizācijas un asociācijas nolīguma pienākumu īstenošanā;

| F. | tā kā 2020. gada 30. augusta parlamenta vēlēšanu rezultātā notika kopš daudzpartiju sistēmas ieviešanas pirmā Melnkalnes varas pāreja demokrātiskā vidē; tā kā šī pāreja notika pienācīgi; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2020. gada 30. augusta parlamenta vēlēšanu rezultātā notika kopš daudzpartiju sistēmas ieviešanas pirmā Melnkalnes varas pāreja demokrātiskā vidē; tā kā šī pāreja notika pienācīgi;

| G. | tā kā iepriekšējā valdība atzina vēlēšanu rezultātus un varas nodošanu, tādējādi apliecinot Melnkalnē panākto demokrātijas brieduma pakāpi un progresu; |
| --- | --- |

G.

tā kā iepriekšējā valdība atzina vēlēšanu rezultātus un varas nodošanu, tādējādi apliecinot Melnkalnē panākto demokrātijas brieduma pakāpi un progresu;

| H. | tā kā Eiropas Savienība ir lielākā Melnkalnes tirdzniecības partnere, 2019. gadā veidojot 37 % eksporta un 47 % importa ar tirdzniecības vērtību 1,38 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība ir lielākā Melnkalnes tirdzniecības partnere, 2019. gadā veidojot 37 % eksporta un 47 % importa ar tirdzniecības vērtību 1,38 miljardu EUR apmērā;

| I. | tā kā ES ir lielākā finansiālā atbalsta sniedzēja Melnkalnei un tā kā Melnkalne saņem Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) pirmspievienošanās palīdzību, kuras kopapjoms 2007.–2020. gadam ir 504,9 miljoni EUR; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir lielākā finansiālā atbalsta sniedzēja Melnkalnei un tā kā Melnkalne saņem Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) pirmspievienošanās palīdzību, kuras kopapjoms 2007.–2020. gadam ir 504,9 miljoni EUR;

| J. | tā kā ES mobilizēja 38 miljonus EUR kā tūlītēju atbalstu Rietumbalkāniem, lai risinātu Covid-19 izraisīto veselības ārkārtas situāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES mobilizēja 38 miljonus EUR kā tūlītēju atbalstu Rietumbalkāniem, lai risinātu Covid-19 izraisīto veselības ārkārtas situāciju;

| K. | tā kā ES piekrita pārdalīt 374 miljonus EUR no IPA, lai palīdzētu mazināt Covid-19 sociālekonomiskās sekas Rietumbalkānu reģionā, tā kā Komisija un Melnkalne vienojās par kopsummu 53 miljonu EUR apmērā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES piekrita pārdalīt 374 miljonus EUR no IPA, lai palīdzētu mazināt Covid-19 sociālekonomiskās sekas Rietumbalkānu reģionā, tā kā Komisija un Melnkalne vienojās par kopsummu 53 miljonu EUR apmērā;

| L. | tā kā Melnkalnei tika piedāvāta arī makrofinansiālās palīdzības pakete 60 miljonu EUR apmērā un tā kā kopš 1999. gada ar Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem ir piešķirti 804 miljoni EUR; |
| --- | --- |

L.

tā kā Melnkalnei tika piedāvāta arī makrofinansiālās palīdzības pakete 60 miljonu EUR apmērā un tā kā kopš 1999. gada ar Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem ir piešķirti 804 miljoni EUR;

| M. | tā kā Komisija pieņēma 70 miljonu EUR paketi IPA II ietvaros, lai palīdzētu finansēt Rietumbalkānu valstu piekļuvi Covid-19 vakcīnām, kuras iepirkušas ES dalībvalstis; tā kā Melnkalne 2020. gada oktobrī parakstīja vienošanos COVAX iniciatīvas ietvaros par 248 800 šo vakcīnu devām; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija pieņēma 70 miljonu EUR paketi IPA II ietvaros, lai palīdzētu finansēt Rietumbalkānu valstu piekļuvi Covid-19 vakcīnām, kuras iepirkušas ES dalībvalstis; tā kā Melnkalne 2020. gada oktobrī parakstīja vienošanos COVAX iniciatīvas ietvaros par 248 800 šo vakcīnu devām;

| N. | tā kā romus un ēģiptiešus Covid-19 pandēmijas laikā ir īpaši skāruši dziļi iesakņojušies aizspriedumi gan sociālajā, gan profesionālajā vidē, |
| --- | --- |

N.

tā kā romus un ēģiptiešus Covid-19 pandēmijas laikā ir īpaši skāruši dziļi iesakņojušies aizspriedumi gan sociālajā, gan profesionālajā vidē,

Paplašināšanās saistības

| 1. | atzinīgi vērtē Melnkalnes pastāvīgo iesaistīšanos ES integrācijas procesā un tās kopējo progresu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, cik svarīgi ir ātri īstenot pārskatīto paplašināšanās metodiku, balstoties uz tematiskajām sarunu sadaļām, kā arī pakāpeniski ieviest atsevišķas ES rīcībpolitikas un programmas, lai paātrinātu vispārējo sarunu procesu un nodrošinātu skaidrus un taustāmus stimulus Melnkalnes iedzīvotāju tiešās interesēs; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē sarunu sākšanu par 8. sadaļu (konkurences politika) un Melnkalnes lēmumu pieņemt pārskatīto paplašināšanās metodiku; īpaši aicina Melnkalni efektīvi izpildīt starpposma kritērijus attiecībā uz 23. un 24. sadaļu, kas būs nākamais sasniegums, un stingri atbalsta pievienošanās sadaļu slēgšanu, Melnkalnei izpildot un īstenojot reformas attiecībā uz nepieciešamajiem kritērijiem; atgādina, ka kopš sarunu sākšanas par pirmo sadaļu 2012. gada decembrī provizoriski ir noslēgtas sarunas par trijām sadaļām, un mudina Melnkalni nepārprotami pievērsties tam, lai izpildītu noslēgšanas kritērijus visās pārējās sadaļās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka 2020. gada 30. augusta vēlēšanu rezultātā notika kopš daudzpartiju sistēmas ieviešanas pirmā varas pāreja, pilnībā ievērojot demokrātijas standartus un Melnkalnes konstitūciju, kā arī to, ka EDSO/ODIHR konstatēja, ka vēlēšanas ir notikušas efektīvi, konkurenciāli un pārredzami; ar gandarījumu atzīmē, ka vēlēšanu rezultāti netika apstrīdēti un ka ievēlētie parlamentārieši ir faktiski atsākuši savu pienākumu izpildi; pauž bažas par ziņām par ārēju ietekmi vēlēšanu procesā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pirmajā darba dienā jaunizveidotā Melnkalnes valdība rīkoja viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamenta deputātiem un ES amatpersonām, kā arī jaunās valdības skaidro apņemšanos turpināt integrāciju ES, panākt atbilstību standartiem, kas nepieciešami valsts virzībai uz ES, un stiprināt transatlantisko aliansi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir izšķirīgi svarīgi nepieļaut regresu reformu procesā, un mudina jauno valdību izmantot savas pilnvaras, lai paātrinātu ar ES saistītās reformas un pievienošanās sarunas; norāda, ka, lai Melnkalne virzītos uz priekšu ceļā uz ES, ir vajadzīgs atvērts un konstruktīvs dialogs starp visām politiskajām un sociālajām ieinteresētajām personām par jautājumiem, kas attiecas uz valsts vispārējo progresu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir vajadzīga sadarbīga un konstruktīva līdzāspastāvēšana starp prezidentu, jauno valdību un jauno parlamentu (Skupštinu), lai veicinātu Melnkalnes progresu ceļā uz ES un vēl vairāk stiprinātu valsts demokrātisko progresu; aicina visas puses ievērot demokrātiskos un konstitucionālos principus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē nesenās sabiedriskās domas aptaujas, kuras liecina, ka aizvien vairāk Melnkalnes iedzīvotāju (76,6 %) atbalsta valsts turpmāku pievienošanos ES, tā sūtot jaunajai valdībai skaidru signālu, ka cilvēki vēlas reformas, kas balstās Eiropas vērtībās; norāda, ka tas ir viens no augstākajiem sabiedrības ES atbalsta rādītājiem reģionā; šajā kontekstā atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gadā deva jaunu impulsu paplašināšanas procesam, pieņemot jaunu stratēģiju Rietumbalkāniem un ekonomikas un investīciju plānu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Melnkalnes progresu vairākās pievienošanās sarunu jomās, tostarp starptautiskajā policijas sadarbībā un organizētās noziedzības apkarošanā (tostarp sākotnējo progresu cilvēku tirdzniecības un narkotiku kontrabandas jomā); aicina iestādes paātrināt politiskās un ekonomiskās reformas, jo īpaši tiesiskuma un pamattiesību, tiesu varas, mediju brīvības un korupcijas apkarošanas jomās, kurās ir vajadzīgs ievērojams papildu progress; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Rietumbalkānu valstis, tostarp pilsonisko sabiedrību un jauniešus, aktīvi iesaistīt un pienācīgi iekļaut konferencē par Eiropas nākotni un ievērot to devumu, ņemot vērā to apņemšanos nākotnē kļūt par ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina radīt jaunas iespējas augsta līmeņa politiskajam un rīcībpolitiskajam dialogam ar Rietumbalkānu valstīm, organizējot regulārus ES un Rietumbalkānu samitus un pastiprinot ministru un parlamentu kontaktus, lai stiprinātu paplašināšanās procesa politisko uzticamību un nodrošinātu stingrāku vadību un augsta līmeņa iesaisti, kā paredz arī pārskatītā paplašināšanās metodika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka valdības interesēs ir nodrošināt pienācīgu pārstāvību ārvalstīs; šajā sakarā norāda, ka vēl nav iecelts Melnkalnes pārstāvniecības Eiropas Savienībā vadītājs; |
| --- | --- |

12.

Demokrātija un tiesiskums

| 13. | ņem vērā EDSO/ODIHR starptautisko novērotāju konstatējumus un secinājumus un aicina iestādes pilnībā un laikus pirms nākamā vēlēšanu cikla ņemt vērā to ieteikumus; atzinīgi vērtē valdības pieņemto lēmumu par vēlētāju saraksta kontroles padomes izveidi; atzīmē, ka 2020. gada decembrī Skupština pieņēma lēmumu par visaptverošas vēlēšanu reformas komitejas izveidi, un sagaida, ka šī komiteja sāks darbu bez turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Melnkalni pašvaldību vēlēšanas organizēt vienlaikus visā valstī, lai panāktu lielāku demokrātijas stabilitāti, izvairītos no nepārtrauktām kampaņām un mazinātu politiskā klimata sasprindzinājumu; pauž vilšanos par to, ka, neraugoties uz partiju vienošanos par vēlēšanu rīkošanu vienā dienā, tiesiskajā regulējumā šis jautājums joprojām nav pietiekami risināts; atgādina, ka Likuma par padomnieku un parlamenta deputātu ievēlēšanu grozīšanai ir vajadzīgs divu trešdaļu vairākums, savukārt tam nepieciešama parlamenta partiju plaša vienprātība; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina visus Melnkalnes jaunievēlētās Skupštinas politiskos spēkus iesaistīties konstruktīvā, lietderīgā un iekļaujošā dialogā parlamentā, jo tas ir būtiski svarīgi sekmīgai parlamentārajai demokrātijai; atzinīgi vērtē opozīcijas lēmumu neboikotēt Skupštinas darbu un atkārto, ka funkcionējoša parlamentārā demokrātija balstās gan uz valdības, gan opozīcijas līdzdalību parlamenta lēmumu pieņemšanas procesā; uzsver, ka virzības panākšanā ceļā uz pievienošanos ES un reformu īstenošanā ir vajadzīga gan valdošā vairākuma, gan opozīcijas plaša vienprātība; aicina izstrādāt pasākumus, kuru mērķis būtu uzlabot dialogu un uzticēšanos politiskajā spektrā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē pirmo amatpersonu iecelšanu Melnkalnes delegācijā ES un Melnkalnes SAPK un Melnkalnes delegācijas SAPK noformēšanu; aicina pēc iespējas drīz atsākt SAPK darbu un atzinīgi vērtē attālināto SAPK sanāksmi, kas plānota 2021. gada jūnijā; uzsver, cik svarīga ir parlamentāra viedokļu apmaiņa un divreiz gadā notiekošu sanāksmju atsākšana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē darbības, kuru mērķis ir uzlabot Skupštinas īstenoto uzraudzību un tās pārredzamību un atvērtību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai; aicina jaunievēlēto Skupštinu nodrošināt iekļaujošu politisko dialogu parlamentā un palielināt pilsoniskās sabiedrības lomu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārto, ka ir svarīgi paātrināt darbu pie 23. un 24. sadaļai paredzēto rīcības plānu un citu tiesiskuma un pamattiesību jomas stratēģisko dokumentu īstenošanas, jo īpaši — ar rezultatīvu dialogu starp partijām, kura mērķis būtu nodrošināt nepieciešamo kvalificēto balsu vairākumu svarīgu tiesu un prokuratūras amatpersonu iecelšanai, kā arī veicot sabiedriskās apspriešanas un apspriešanas ar ekspertiem par izmaiņām pamata tiesību aktos; pauž bažas par to, ka 24. sadaļas darba grupa pēdējā gada laikā nav tikusies; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par nesenajām norisēm attiecībā uz speciālo prokuroru organizētās noziedzības un korupcijas jomā, kā arī plānotajām Prokuroru padomes sastāva izmaiņām; aicina Melnkalnes valdību grozīt svarīgus tiesību aktus, tostarp attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem Likumā par prokuratūru un Likumā par īpašo prokuratūru, saskaņā ar demokrātiskajām normām un iedibināto Eiropas praksi un veikt pēcpasākumus attiecībā uz Venēcijas komisijas atzinumu šajā ziņā; uzsver, ka Speciālās prokuratūras neatkarīga darbība un integritāte ir priekšnoteikums Melnkalnes progresam tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu par ierobežoto progresu tiesu sistēmas jomā un aicina Melnkalnes iestādes steidzami novērst atlikušos sarežģījumus attiecībā uz tiesu varas neatkarību, profesionalitāti, efektivitāti un atbildību, īstenojot pastāvošos tiesību aktus un saskaņā ar Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un Venēcijas komisijas ieteikumiem; uzsver, ka Melnkalnei ir jāpanāk turpmāks progress tiesiskuma reformās, tostarp — uz priekšu jāvirza tiesu sistēmas reforma saskaņā ar labām demokrātijas normām un praksi, nepieļaujot šīs reformas regresu; atkārto, ka, pateicoties līdz šim veiktajām reformām, Melnkalnei ir struktūras un mehānismi, kas nodrošina tiesu iestāžu un prokuratūru neatkarību un pārskatatbildību; mudina iestādes konsekventi izmantot šos mehānismus un balstīties uz padarīto darbu, lai panāktu jaunus rezultātus un uzlabotu progresu cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž lielas bažas par to, kā Tiesu padome interpretē konstitūciju, atļaujot tiesu priekšsēdētāju nelikumīgu atkārtotu iecelšanu amatā uz vairāk nekā diviem pilnvaru termiņiem; atzīmē, ka Augstākās tiesas priekšsēdētājs un Baras, Kotoras un Plavas pamattiesu priekšsēdētāji atkāpās no amata pēc tam, kad no amata bija aicināti atkāpties tiesneši ar vairākiem mandātiem, tādējādi ievērojot labu Eiropas praksi un demokrātijas standartus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka ir gūts progress cīņā pret organizēto noziedzību, jo īpaši attiecībā uz lielākām policijas spējām un profesionalitāti; mudina Melnkalni turpināt centienus šajā jomā, jo īpaši — apkarojot starptautiski darbojošos noziedznieku tīklus, sevišķu uzmanību pievēršot cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, cilvēku, narkotiku un ieroču tirdzniecību, nelikumīgām azartspēlēm un cigarešu kontrabandu, un izsekojot to iespējamās saiknes ar politiķiem un valsts iestāžu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izsaka atzinību par premjerministra vietnieka nesenajiem panākumiem, kas gūti, apcietinot organizētajā noziedzībā iesaistītus ievērojamus cilvēkus; stingri nosoda pret viņu vērstos nāves draudus; aicina atbalstīt un aizsargāt visas amatpersonas, kas cīnās pret korupciju un organizēto noziedzību, pat riskējot ar savu dzīvību, un pauž solidaritāti ar viņiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka joprojām pastāv sistēmiskas nepilnības krimināltiesību sistēmā un tās ir prioritāri jānovērš; mudina iestādes ieviest konkrētus pasākumus, kas iespēju vienoties par soda samazināšanu attiecinātu tikai uz izņēmuma gadījumiem, lai uzlabotu tiesu iestāžu reakcijas uz organizēto noziedzību pārredzamību un ticamību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž dziļas bažas par ierobežoto progresu korupcijas apkarošanā un aicina atbildīgās iestādes ievērojami uzlabot valsts rezultātus noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiscēšanā, kriminālvajāšanā un galīgajā notiesāšanā, it sevišķi augsta līmeņa lietās, ievērojami uzlabojot kriminālizmeklēšanas un tiesībaizsardzības kvalitāti un neatkarību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda uz dažām pozitīvām norisēm Korupcijas novēršanas aģentūras darbībā; tomēr uzsver, ka joprojām pastāv problēmas ar tās neatkarību un prioritāšu noteikšanu, un aicina šo aģentūru rīkoties neatkarīgi un konsekventi īstenot Korupcijas novēršanas likumu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārto, ka krimināltiesību sistēmai ir stingri jāreaģē uz augsta līmeņa korupciju; atgādina, ka ir iedarbīgi jāreaģē uz valsts resursu iespējamu nepienācīgu izmantošanu politisko partiju interesēs un politisko partiju nelikumīgu finansēšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē centienus īstenot valsts pārvaldes reformu un jau gūtos rezultātus; pauž bažas par konstatējumiem, ka dalība partijā joprojām stipri ietekmē nodarbinātību Melnkalnes publiskajā sektorā, un aicina jauno valdību izvairīties no politiski motivētas civildienesta darbinieku atlaišanas no darba un pieņemšanas darbā; aicina Melnkalnes iestādes turpināt centienus izveidot efektīvu valsts pārvaldi un noturēt īpašās zināšanas, jo īpaši attiecībā uz pievienošanās procesu ES, un šajā ziņā atzinīgi vērtē pārredzamas iecelšanas procedūras; pauž nožēlu par to, ka konkurences un korupcijas apkarošanas aģentūrām joprojām ir vājas institucionālās spējas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž bažas par grozījumiem Likumā par valsts ierēdņiem un valsts darbiniekiem, kurus pieņēmusi Skupština un kuri pazemina kritērijus attiecībā uz darbu valsts pārvaldē un varētu apdraudēt progresu valsts pārvaldes reformā, kuras mērķis ir ieviest uz nopelniem balstītu pieņemšanu darbā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē jaunās valdības solījumus ievērojami palielināt pārredzamību visās jomās, arī publisko finanšu jomā, un mudina to steidzami izstrādāt un pieņemt labāku likumu par brīvu piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ņem vērā Melnkalnē gaidāmo iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu un aicina atbildīgās iestādes to veikt atbilstoši Eiropas standartiem un starptautiskajiem ieteikumiem; mudina nepieļaut nekādu procesa politizēšanu un aicina izmeklēt visas apsūdzības, kas saistītas ar ārvalstu iejaukšanos skaitīšanas procedūrā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Melnkalnes iestādes īpašu uzmanību pievērst tādu jautājumu risināšanai kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un jebkādas citas noziedzīgas darbības shēmā, kas paredz piešķirt pilsonību ieguldītājiem un kas beigs darboties 2021. gadā; atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības neseno lēmumu to pakāpeniski izbeigt līdz gada beigām; |
| --- | --- |

32.

Pamatbrīvību un cilvēktiesību ievērošana

| 33. | pauž nožēlu par vārda brīvības un mediju brīvības situāciju, attiecībā uz kuru piecos secīgos Komisijas ziņojumos nav konstatēts nekāds progress, it sevišķi runājot par sabiedriskās raidorganizācijas RTCG darbu; stingri nosoda jebkāda veida uzbrukumus medijiem un žurnālistu iebiedēšanu un aicina nekavējoties un efektīvi izmeklēt šādus gadījumus, arī iepriekš notikušus gadījumus, lai izbeigtu noziegumu pret žurnālistiem nesodāmību; pauž nožēlu par to, ka joprojām nav atrisinātas dažas pret žurnālistiem vērstas vardarbības lietas; aicina veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu mediju un žurnālistu neatkarību; mudina Melnkalni radīt faktiskai vārda brīvības izmantošanai labvēlīgus nosacījumus — tā ir viena no ES pamatvērtībām un būtisks elements Melnkalnes pievienošanās procesā ES; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž bažas par mediju vides augsto polarizāciju, īpaši par pieaugošo dezinformācijas apjomu, kuras mērķis ir arī saasināt etnisko spriedzi, izkropļot vēlēšanu procesus un samazināt iedzīvotāju atbalstu eiroatlantiskajai integrācijai; uzsver, ka medijpratība, mediju brīvība un neatkarība ir būtiski svarīgas dezinformācijas apkarošanai; uzsver, ka ir jāuzlabo koordinācija, lai apkarotu reģionālās dezinformācijas kampaņas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina pastiprināt Eiropas sadarbību ar Melnkalni tādas dezinformācijas, kiberdraudu un hibrīddraudu mazināšanā, kuru mērķis ir vājināt Eiropas perspektīvu reģionā; pauž bažas par aizvien lielāko Melnkalnes neaizsargātību, ko rada tās valsts parāda pieaugums, jo īpaši Ķīnai; šajā sakarā aicina Komisiju un Melnkalnes valdību sadarboties nolūkā rast risinājumu ļoti strīdīgajam iepriekšējās valdības saņemtajam Ķīnas Bar-Boljare automaģistrāles aizdevumam, lai izvairītos no atkarības no parādiem un lai Melnkalnei nebūtu Ķīnas kreditoriem jāatdod nodrošinājums; uzstāj, ka vienlaikus Melnkalnes iestādēm ir rūpīgi un pārredzami jāizmeklē šis aizdevums un tā izlietojums un jāsauc pie atbildības politiski atbildīgie; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Melnkalni, ES dalībvalstis un Eiropas Savienības delegāciju Melnkalnē turpināt izmantot aktīvāku un efektīvāku komunikācijas politiku attiecībā uz Eiropas perspektīvu, to vēršot gan uz vietējiem, gan ES iedzīvotājiem, un turpināt koordinētos centienus palielināt ES finansēto projektu pamanāmību; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu atbalstīt uz Balkāniem vērsta izcilības centra izveidi dezinformācijas apkarošanai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Melnkalnes iestādes veikt konkrētus noturības un kiberdrošības veidošanas pasākumus laikā, kad valsts saskaras ar pieaugošu spiedienu, ko rada ārvalstu iejaukšanās ar mērķi graut tās valstiskumu un orientāciju uz rietumiem, un panākt lielāku mediju vides pārraudzību, lai cīnītos pret viltus ziņām un citādu dezinformāciju, sevišķi tādu, aiz kā slēpjas kaitīga ārvalstu ietekme, un nodrošināt Melnkalnes mediju regulatoru un sabiedrisko raidorganizāciju darbības neatkarību, vienlaikus panākot līdzsvaru starp dezinformācijas apkarošanu un nesamērīgiem vārda brīvības ierobežojumiem tiešsaistē; |
| --- | --- |

37.

| 38. | stingri nosoda vārdiskus un fiziskus uzbrukumus nacionālajām minoritātēm un to iebiedēšanu, jo īpaši Pļevļā pēc parlamenta vēlēšanām 2020. gada augustā un nesen Beranē un Niksicā; mudina Melnkalnes iestādes rūpīgi izmeklēt visus šos incidentus un vainīgos saukt pie atbildības; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir jāaizsargā visu nacionālo minoritāšu tiesības, it sevišķi tādēļ, ka dažām no tām vairs nav minoritāšu partijas pārstāvju Skupštinā; mudina Melnkalnes iestādes īpašu uzmanību pievērst jautājumiem, kas saistīti ar Melnkalnes pilsoņu nacionālo un etnisko piederību; šajā sakarā ņem vērā Melnkalnes valdības neseno priekšlikumu grozīt Melnkalnes pilsonības likumu; uzsver, ka par visiem šādu sensitīvu tiesību aktu grozījumiem ir jāīsteno plašs apspriešanas process un tie būtu jāpieņem tikai saskaņā ar demokrātiskajām normām un iedibināto Eiropas praksi nolūkā attīstīt Melnkalnes Eiropas perspektīvu; aicina ņemt vērā valsts multietnisko identitāti, tostarp izmantotās valodas, kultūras mantojumu un vietējo kopienu tradīcijas; uzsver, ka ir jāpanāk turpmāks progress romu un ēģiptiešu sociālajā iekļaušanā Melnkalnes darba tirgū, izglītībā un sabiedriskajā dzīvē, un aicina iestādes nodrošināt viņu piekļuvi personas dokumentiem, garantēt viņu juridisko statusu un īstenot iedarbīgus pasākumus pret naida runu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ņem vērā Likumu par aizsardzību pret vardarbību ģimenē un tā plānotās izmaiņas un mudina Melnkalnes iestādes to rūpīgi īstenot, cita starpā — piešķirot pietiekamus resursus, jo dzimumbalstīta vardarbība, vardarbība ģimenē un vardarbība pret bērniem joprojām ir problēma, kas rada dziļas bažas; aicina Covid-19 pandēmijas laikā būt modrākiem un izveidot atbalsta sistēmas vardarbības ģimenē upuriem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina iestādes nodrošināt, ka tiek rūpīgi īstenoti standarti, kas noteikti Eiropas Padomes Konvencijā par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), cita starpā — palielinot labi apmācītu un dzimumsensitīvu tiesībaizsardzības amatpersonu un tiesnešu skaitu, lai nodrošinātu šādu noziegumu pienācīgu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, un ieviest iedarbīgus pasākumus pret seksuālu uzmākšanos, arī darbavietā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž bažas par ierobežotajiem rezultātiem, ko sniegušas pastāvošās rīcībpolitikas un projekti, kuru mērķis ir veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, politikas veidošanā un politikā un novērst nodarbinātības un sociālās rīcībpolitikas vājās vietas; šajā sakarā pauž nožēlu par sieviešu īpatsvara samazināšanos parlamenta deputātu vidū, dzimumu ziņā nepietiekami līdzsvarotu politisko pārstāvību vēlēšanās, jaunajā Skupštinā un valdībā; aicina veikt nepieciešamos juridiskos un rīcībpolitiskos pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību politikā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka, lai gan Melnkalnes valdība apstiprināja gada rīcības plānu personu ar invaliditāti aizsardzības pret diskrimināciju un līdztiesības veicināšanas stratēģijai, galvenais mērķis joprojām ir tā īstenošana; pauž nožēlu par to, ka personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar diskrimināciju un sarežģījumiem tiesu iestāžu pieejamībā; uzsver, ka ir jāuzlabo personu ar invaliditāti, iekšzemē pārvietotu personu un citu neaizsargātu grupu piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē progresu LGBTI tiesību aizsardzībā un to, ka Melnkalne ir pirmā valsts reģionā, kas pieņēmusi likumu par viendzimuma partnerībām; aicina iestādes nodrošināt, ka tiek izpildīti visi nepieciešamie nosacījumi tā pienācīgai īstenošanai; uzsver, ka ir jāuzlabo transpersonu un nebināru personu situācija; atzinīgi vērtē praida gājiena miermīlīgo norisi 2019. gadā; aicina Melnkalnes iestādes turpināt uzlabot sociālās iekļaušanas un tolerances gaisotni un vākt sadalītus datus par naida runu un noziegumiem, kuri balstīti uz seksuālo orientāciju un dzimtisko identitāti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Melnkalnes iestādes turpināt īstenu dialogu par reliģijas brīvību ar reliģiju pārstāvjiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un saskaņā ar Venēcijas komisijas 2019. gada 24. jūnija atzinumu; aicina kaimiņvalstis atturēties no iejaukšanās šajā jautājumā un citās Melnkalnes iekšlietās; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž bažas par to, ka jaunā valdība bez publiskām debatēm un dialoga ar visām reliģiskajām kopienām, kā arī bez Venēcijas komisijas atzinuma steidzamības kārtā pieņēma grozījumus Likumā par reliģijas un pārliecības brīvību un reliģisko kopienu juridisko statusu; atzīmē, ka prezidents šo likumu ir parakstījis; |
| --- | --- |

46.

Izlīgums, labas kaimiņattiecības un starptautiskā sadarbība

| 47. | atzinīgi vērtē Melnkalnes apņemšanos panākt iekļaujošu reģionālo sadarbību un Melnkalnes konstruktīvo lomu Rietumbalkānu reģionā, kā arī tās aktīvo dalību daudzās reģionālajās iniciatīvās; uzsver, ka reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības ir saistītas ar Melnkalnes ES perspektīvu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē to, ka 2019. gada maijā tika parakstīts Protokols par robežpunkta noteikšanu starp Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni un Serbijas Republiku, un mudina Melnkalni turpināt konstruktīvi un pēc iespējas drīz pievienošanās procesā risināt atlikušos divpusējos jautājumus ar kaimiņvalstīm, tostarp neatrisinātos robežu demarkācijas jautājumus ar Serbiju un Horvātiju; atgādina, ka būtu jāievēro pastāvošie divpusējie robežlīgumi; atkārto, ka robežstrīdi būtu jārisina labu kaimiņattiecību garā, divpusēji un izmantojot pastāvošos starptautiskos mehānismus; atzīmē, ka divpusējām attiecībām ar Serbiju bijusi raksturīga spriedze, un uzstāj, ka visi divpusējie strīdi būtu jārisina ar iekļaujošu un nekonfrontējošu dialogu, izvairoties no jebkādas ārvalstu iejaukšanās iekšlietās; |
| --- | --- |

48.

| 49. | stingri nosoda Srebreņicas genocīda noliegšanu un šaubas par Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) nolēmumiem un leģitimitāti, ko paudis tieslietu, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ministrs; atzinīgi vērtē citu valdības locekļu ātri izteiktos atspēkojumus un priekšlikumu par viņa atlaišanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē kopējā reģionālā tirgus izveidi, kas bruģēs ceļu uz valsts pilnīgu pievienošanos ES vienotajam tirgum; ir stingri pārliecināts, ka šādas iniciatīvas varētu būt svarīgs instruments, ar ko palielināt reģiona potenciālu, pievilcīgumu un konkurētspēju, un kas it sevišķi varētu palīdzēt reģionālajām tautsaimniecībām atveseļošanās procesā pēc pandēmijas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | stingri nosoda visus Melnkalnes un citu reģiona valstu politiķu mēģinājumus noliegt Srebreņicas genocīdu vai jebkādus citus kara noziegumus, kas tika izdarīti bijušajā Dienvidslāvijā; atzinīgi vērtē to, ka starp Bosniju un Hercegovinu un Melnkalni ir parakstīts protokols par sadarbību bezvēsts pazudušu personu meklēšanā kā labs piemērs sadarbībai bezvēsts pazudušo personu lietu izmeklēšanā; pauž bažas par to, ka nav progresa Melnkalnē izdarīto kara noziegumu izmeklēšanā, un aicina iestādes intensificēt centienus sodīt par kara noziegumiem un atklāt, kas noticis ar pazudušām personām, kā arī atbalstīt un pilnveidot izveidoto Dokumentācijas un informācijas centru; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vēlreiz pauž atbalstu iniciatīvai izveidot reģionālo komisiju, kas noskaidrotu faktus par kara noziegumiem un citiem rupjiem cilvēktiesību pārkāpumiem bijušajā Dienvidslāvijā (RECOM); atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības apņemšanos un pienākumu izpildi saistībā ar dalību Jauniešu reģionālās sadarbības birojā (RYCO), uzsverot, cik svarīga ir Melnkalnes pašreizējais rotācijas priekšsēdētāja amats šajā organizācijā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Melnkalnes iestādes pilnībā ievērot noteikumus par pēctecību no bijušās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas, jo īpaši militārā īpašuma jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Melnkalnes pilnīgo atbilstību ES kopējai ārpolitikai un drošības politikai un aktīvo dalību ES misijās saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku, īpaši misijā “ES jūras spēki Somālijā — operācija “ATALANTA”” un ES apmācības misijā Mali, kā arī citās starptautiskās misijās, īpaši ANO misijā attiecībā uz referendumu Rietumsahārā, ANO Miera uzturēšanas spēkos Kiprā, NATO vadītajā misijā “Resolute Support” Afganistānā un NATO misijā Kosovā (KFOR); |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž bažas par valdības amatpersonu iecelšanas gadījumiem drošības un militārās izlūkošanas nozarē un par risku, ka var tikt apšaubīta Melnkalnes stratēģiskā alianse ar ES un NATO; uzsver, cik stratēģiski svarīga ir Melnkalnes dalība NATO, un mudina Melnkalni sadarboties gan ar ES, gan NATO attiecībā uz noturību pret ārvalstu iejaukšanos un kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka ES un ASV ir jāstiprina partnerība un koordinācija Rietumbalkānos, lai veicinātu būtiskas reformas, uzlabotu pārvaldību un panāktu izlīgumu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē Melnkalnes progresu un atjaunotās saistības starptautiskās policijas sadarbības jomā un mudina to turpināt centienus risināt neatbilstīgas migrācijas problēmu, vēl vairāk pilnveidojot savu starptautisko sadarbību robežu aizsardzības un atpakaļuzņemšanas jomā un uzlabojot savas spējas veikt migrantu kontrabandas tīklu kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzīmē, ka ir stājies spēkā Melnkalnes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (Frontex) nolīgums par sadarbību robežu pārvaldības jomā, kas ļaus Frontex palīdzēt Melnkalnei robežu pārvaldībā, kopīgu operāciju īstenošanā un pārrobežu noziedzības apkarošanā pie valsts jūras robežām, tostarp narkotiku un ieroču kontrabandas, cilvēku tirdzniecības un terorisma apkarošanā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mudina Melnkalnes iestādes migrācijas un robežu politikas centrā saglabāt cilvēktiesību, pamatbrīvību un starptautisko tiesību ievērošanu; aicina Eiropas Robežu un krasta apsardzes (Frontex) operācijās Melnkalnes teritorijā ievērot tos pašus standartus; |
| --- | --- |

59.

Ekonomika un Covid-19 pandēmija

| 60. | atzinīgi vērtē Melnkalnes progresu finanšu sektora stabilitātes stiprināšanā, kā arī konkrētu darba tirgus nosacījumu uzlabojumu īstenošanā; tomēr atzīmē, ka joprojām ir augsts bezdarba līmenis, it sevišķi sieviešu, jauniešu, romu un mazkvalificētu cilvēku vidū; mudina iestādes uzlabot sieviešu dalību darba tirgū un risināt tādus jautājumus kā dzimumu nelīdztiesība nodarbinātībā un darba algas aspektā, kā arī cenas ziņā pieejama bērnu aprūpe; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž bažas par to, ka likums par budžetu 2021. gadam tika ierosināts tikai 2020. gada beigās, un aicina budžeta plānošanas procesu darīt pārredzamāku un savlaicīgāku; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzinīgi vērtē to, ka Melnkalne ir īstenojusi vajadzīgās reformas, lai nodrošinātu atbilstību ES labas pārvaldības nodokļu jomā principiem, un to, ka Padome 2020. gada 18. februārī izņēma šo valsti no saraksta ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mudina Melnkalni pastiprināt darbu izglītības sistēmas labākai saskaņošanai ar darba tirgu, lai efektīvāk risinātu prasmju neatbilstības un intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmu attiecībā uz jauniešiem; aicina Melnkalnes iestādes valsts pārvaldē censties ieviest atvērtu un pārredzamu cilvēkresursu politiku, kā arī palielināt publiskās investīcijas ilgtspējīgai sociālajai un ekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ar bažām raugās uz Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Melnkalnes ekonomiku, jo tās iekšzemes kopprodukts 2020. gadā samazinājās par 14,3 %; aicina valdību īstenot atbildīgu makroekonomikas un fiskālo politiku, ņemot vērā augsto valsts parāda līmeni; mudina iestādes pēc iespējas labāk izmantot ES palīdzību, lai mazinātu krīzes ietekmi, tostarp izstrādājot un īstenojot mērķorientētus pasākumus, lai mazinātu pandēmijas ietekmi uz marginalizētām kopienām un neaizsargātiem cilvēkiem; uzsver, cik svarīgi ir attīstīt jauniešu uzņēmējdarbības prasmes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju atbalstīt Melnkalnes centienus samazināt bezdarbu, ko būtiski palielināja Covid-19 pandēmija, īpaši tūrisma nozarē, kas veido vairāk nekā 20 % no Melnkalnes iekšzemes kopprodukta, ņemot vērā lielo tūristu skaita samazināšanos; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkārto, ka Eiropas Savienība ātri mobilizēja tūlītēju finansiālo un materiālo atbalstu Rietumbalkāniem, lai palīdzētu novērst Covid-19 pandēmijas izraisīto veselības ārkārtas situāciju un paātrinātu reģiona sociālekonomisko atveseļošanu; atgādina, ka Melnkalnei tika piešķirti 53 miljoni EUR steidzami vajadzīga medicīniskā aprīkojuma iegādei un to nozaru atbalstam, kuras Covid-19 krīze skārusi vissmagāk; atgādina arī par lēmumu sniegt makrofinansiālo palīdzību līdz 60 miljonu EUR apmērā, lai palīdzētu Melnkalnei ierobežot pandēmijas negatīvās sociālekonomiskās sekas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir postoši ietekmējusi sabiedrību kopumā, it sevišķi sievietes, viena vecāka ģimenes un neaizsargātas grupas, piemēram, romus, ēģiptiešus, LGBTI, cilvēkus ar invaliditāti un citas minoritātes, padziļinot nelīdztiesību un saasinot esošās problēmas; aicina Melnkalnes iestādes Covid-19 sociālekonomiskās palīdzības pasākumu izstrādē un īstenošanā ņemt vērā šo grupu vajadzības; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pauž atzinību ES civilās aizsardzības mehānisma lomai — Covid-19 apkarošanā Melnkalnē tas ir nodrošinājis ļoti nepieciešamo atbalstu medicīnisko ierīču un individuālo aizsardzības līdzekļu veidā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pauž bažas par notiekošo procesu, kura mērķis ir atbrīvot no amata sabiedrības veselības aprūpes iestāžu vadītājus, laikā, kad Melnkalni smagi skar Covid-19 pandēmija, kā arī par jauno 750 miljonu EUR aizdevumu, ko valdība saņēma bez apspriešanās ar Skupštinu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Komisiju un Padomi izrādīt solidaritāti ar Rietumbalkānu valstīm, palīdzot tām saņemt vakcīnas pret Covid-19, un iesaistīt Melnkalni kopīgajā ES vakcīnu iepirkumā; atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes veiktos pasākumus ar mērķi palīdzēt Melnkalnei iegādāties vakcīnas pret Covid-19, izmantojot COVAX un citas iespējas, piemēram, koordinējot ES dalībvalstu ziedojumus; aicina sniegt papildu palīdzību, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas ātrāk cilvēkiem visās Rietumbalkānu valstīs ir pieejams pietiekams skaits vakcīnu pret Covid-19, ņemot vērā pandēmijas situāciju katrā valstī; ir stingri pārliecināts, ka vakcīnu rīcībpolitikai vajadzētu būt humanitārai un tā nedrīkstētu kalpot nekādām ģeopolitiskām interesēm |
| --- | --- |

70.

| 71. | mudina Melnkalni pēc iespējas labāk izmantot Komisijas Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem; atzīst, cik tas ir svarīgs nolūkā atbalstīt ilgtspējīgu savienojamību, transporta un infrastruktūras jomā, cilvēkkapitālam, konkurētspējai un iekļaujošai izaugsmei reģionā, vienlaikus uzsverot, ka visām investīcijām ir jāatbilst Parīzes nolīguma mērķiem un ES dekarbonizācijas mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzīmē, ka vienlīdz svarīgi ir visi IPA III investīciju mērķrādītāji; šajā sakarā aicina Komisiju pienācīgu IPA III finansējuma daļu koncentrēt uz notiekošo Melnkalnes pāreju uz demokrātiju, it īpaši — ņemot vērā pastāvīgās problēmas ar investīciju klimatu, apguves spēju un vides standartiem Melnkalnē; |
| --- | --- |

72.

Vide, enerģētika un transports

| 73. | atzinīgi vērtē progresu, ko Melnkalne panākusi elektroenerģijas ražošanas dažādošanā, tiecoties uz atjaunīgajiem energoresursiem un pārsniedzot savu kopējo 2020. gada atjaunīgo energoresursu mērķrādītāju un nozaru mērķrādītājus elektroenerģijai un apkurei un dzesēšanai, kā arī tās aktīvo dalību Rietumbalkānu savienojamības programmā; aicina Melnkalni ieviest racionalizētus un vienkāršotus noteikumus, lai sekmētu atjaunīgo energoresursu projektu turpmāku izvēršanu; uzsver ES atbalsta nozīmi pārejā uz tīrāku un atjaunīgu enerģiju; pauž bažas par naftas un gāzes urbumu projektiem tieši pie Melnkalnes krastiem, kuri var kaitēt videi, dabai un tūrismam, kas ir valsts svarīgākā ekonomikas nozare; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atzinīgi vērtē Melnkalnes lēmumu izbeigt finansiāli atbalstīt mazas hidroelektrostacijas, kas neatbilst attiecīgajiem vides standartiem; atzīmē lēno progresu un kavēšanos ar Pļevļas termoelektrostacijas slēgšanu un aicina Melnkalni bez kavēšanās pildīt Lielo sadedzināšanas iekārtu direktīvas (4) noteikumus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pieņem zināšanai soļus, ko Melnkalne spērusi, lai izveidotu elektronisku izcelsmes apliecinājumu sistēmu nolūkā nodrošināt atbilstību standartizētajai Eiropas energoefektivitātes sertifikātu sistēmai; atzīmē elektroenerģijas nozares reformu lielo brieduma pakāpi un mudina Melnkalni nekavējoties transponēt REMIT regulu (5) un tīkla kodeksus transponēt valsts tīkla kodeksos; aicina Melnkalni paaugstināt pašreiz zemo starpzonu jaudas līmeni, kas pieejams elektroenerģijas tirgus dalībniekiem, saskaņā ar ES paraugpraksēm; pauž atzinību Melnkalnei par to, ka tā ir reģionālā līdere oglekļa cenas noteikšanas un emisijas kvotu tirdzniecības mehānisma izveidē; atzinīgi vērtē tās panākto pilnīgo atbilstību Degvielu kvalitātes direktīvai (6) un aicina panākt progresu naftas ārkārtas rezervju turēšanā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atzinīgi vērtē pozitīvo attīstību Melnkalnes valsts vides un klimata pārmaiņu jomas tiesību aktu un nacionālā enerģētikas un klimata plāna saskaņošanā ar ES acquis un aicina turpināt centienus dokumentu pabeigt pēc iespējas drīz saskaņā ar Enerģētikas kopienas Ministru padomes ieteikumiem; atzinīgi vērtē to, ka Melnkalne aizsargā Zetas upi kā dabas parku; aicina iestādes veikt steidzamus pasākumus, lai labāk aizsargātu aizsargājamās teritorijas un potenciālās Natura 2000 teritorijas, tostarp Ulciņas sāls laukus, Škodras ezeru, Taras upi u. c.; aicina Melnkalni uzlabot atkritumu apsaimniekošanu un risināt nelikumīgas atkritumu likvidēšanas problēmu; aicina iestādes vides, klimata un enerģētikas rīcībpolitikas īstenošanā valstī iesaistīt vietējās kopienas un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ar gandarījumu atgādina, ka saskaņā ar konstitūcijas 1. pantu Melnkalne ir ekoloģiska valsts; atgādina, ka, izveidojot Sinjajevinas militāro apmācību un ieroču testēšanas teritoriju UNESCO aizsargājamās teritorijās, ir jāievēro UNESCO sociālkulturālās un ekoloģiskās ilgtspējas principi; atzīmē, ka, attīstot lielāku hidroenerģijas un tūrisma kapacitāti, it sevišķi šajās aizsargājamās teritorijās, būtu jāņem vērā ES vides aizsardzības standarti; aicina iestādes novērtēt automaģistrāles būvniecības ietekmi uz vidi pie Taras upes un labāk aizsargāt visvērtīgākās teritorijas; vēlreiz aicina veikt infrastruktūras projektu rūpīgus un vispusīgus ex ante vidiskās, ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtējumus saskaņā ar Eiropas standartiem; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzinīgi vērtē to, ka sākta zaļā programma Rietumbalkāniem, kurai ir potenciāls virzīt pāreju uz ilgtspējīgu un oglekļneitrālu ekonomiku; aicina Melnkalni turpināt ieviest un īstenot vajadzīgos tiesību aktus, lai sasniegtu atrunātos kopīgos digitālās un zaļās pārkārtošanās mērķus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Melnkalni, kas ir Eiropas valsts ar ceturto lielāko mežu segumu, uzlabot savu mežu apsaimniekošanu, it sevišķi — veltot tiem vairāk resursu un aktīvi apkarojot nelikumīgu mežizstrādi; atzīmē nesen veikto pētījumu, kurā uzsvērts, ka Melnkalnē ik gadu tiek radīti aptuveni simts tūkstoši kubikmetru koksnes atkritumu, ko būtu viegli atkalizmantot; aicina iestādes apsvērt pieejas, kā veicināt aprites ekonomikas modeļus šajā un citās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina Melnkalnes iestādes nodrošināt tiesības piekļūt vidiskajai informācijai par infrastruktūras projektiem, kā noteikts tās konstitūcijā un Orhūsas konvencijā, kuru Melnkalne ratificēja 2009. gadā; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Melnkalnes prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  OV L 108, 29.4.2010., 1. lpp.

(2)  OV C 363, 28.10.2020., 127. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0168.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1227/2011 (2011. gada 25. oktobris) par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/30/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai (OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.).

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/111

---

P9_TA(2021)0245

Klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēktiesībām un vides aizstāvju loma šajā jautājumā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija rezolūcija par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēktiesībām un vides aizstāvju lomu šajā jautājumā (2020/2134(INI))

(2022/C 15/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR), attiecīgos Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību līgumus, konvencijas un instrumentus, jo īpaši ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2007. gada 13. septembrī, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kurā noteikts, ka visiem cilvēkiem ir tiesības bez diskriminācijas pilnībā izmantot savas cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR), attiecīgos Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību līgumus, konvencijas un instrumentus, jo īpaši ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2007. gada 13. septembrī, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kurā noteikts, ka visiem cilvēkiem ir tiesības bez diskriminācijas pilnībā izmantot savas cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. marta Rezolūciju A/RES/53/144, ar ko pieņēma Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. marta Rezolūciju A/RES/53/144, ar ko pieņēma Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kas 1992. gadā tika pieņemta Riodežaneiro un kuru parakstīja 168 valstis, un 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 15. sesiju (COP15) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kas 1992. gadā tika pieņemta Riodežaneiro un kuru parakstīja 168 valstis, un 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 15. sesiju (COP15) (1),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas stājās spēkā 1994. gada 21. martā, 1997. gada 11. decembrī pieņemto Kioto protokolu un 2016. gada 22. aprīlī noslēgto Parīzes nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas stājās spēkā 1994. gada 21. martā, 1997. gada 11. decembrī pieņemto Kioto protokolu un 2016. gada 22. aprīlī noslēgto Parīzes nolīgumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2019. gada 21. marta Rezolūciju 40/11 par vides cilvēktiesību aizstāvju ieguldījuma atzīšanu centienos nodrošināt cilvēktiesību aizsardzību, vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2019. gada 21. marta Rezolūciju 40/11 par vides cilvēktiesību aizstāvju ieguldījuma atzīšanu centienos nodrošināt cilvēktiesību aizsardzību, vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību saistībām attiecībā uz drošas, tīras, veselīgas un ilgtspējīgas vides izmantošanu 2016. gada 1. februāra Ziņojumu 31/52 un 2019. gada Ziņojumu A/74/161, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību saistībām attiecībā uz drošas, tīras, veselīgas un ilgtspējīgas vides izmantošanu 2016. gada 1. februāra Ziņojumu 31/52 un 2019. gada Ziņojumu A/74/161,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2019. gada 12. jūlija Rezolūciju 41/21 par cilvēktiesībām un klimatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2019. gada 12. jūlija Rezolūciju 41/21 par cilvēktiesībām un klimatu,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2015. gada 10. decembra ziņojumu par klimata pārmaiņām un cilvēktiesībām un ANO Vides programmas vides cilvēktiesību aizstāvju definīciju “kas ir vides aizstāvji?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2015. gada 10. decembra ziņojumu par klimata pārmaiņām un cilvēktiesībām un ANO Vides programmas vides cilvēktiesību aizstāvju definīciju “kas ir vides aizstāvji?”,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos 2019. gada 17. jūlija ziņojumu par klimata pārmaiņām un nabadzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos 2019. gada 17. jūlija ziņojumu par klimata pārmaiņām un nabadzību,

| — | ņemot vērā 2019. gada Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, zemes degradāciju, ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, uzturdrošību un siltumnīcefekta gāzu plūsmām zemes ekosistēmās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, zemes degradāciju, ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu, uzturdrošību un siltumnīcefekta gāzu plūsmām zemes ekosistēmās,

| — | ņemot vērā ANO 2020. gada jūnija ziņojumu “Dzimums, klimats un drošība — iekļaujoša miera saglabāšana klimata pārmaiņu epicentrā”, ko kopīgi izstrādāja UNEP, ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestāde, ANO Attīstības programma (UNDP) un ANO Politikas un miera veidošanas lietu departaments (UNDPPA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2020. gada jūnija ziņojumu “Dzimums, klimats un drošība — iekļaujoša miera saglabāšana klimata pārmaiņu epicentrā”, ko kopīgi izstrādāja UNEP, ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestāde, ANO Attīstības programma (UNDP) un ANO Politikas un miera veidošanas lietu departaments (UNDPPA),

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Hartas 37. pantu, kurā ir noteikts pienākums Eiropas Savienībai savā politikā integrēt augstu vides aizsardzības līmeni un vides kvalitātes uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Hartas 37. pantu, kurā ir noteikts pienākums Eiropas Savienībai savā politikā integrēt augstu vides aizsardzības līmeni un vides kvalitātes uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā piekto daļu “Savienības ārējā darbība” un tās I, II, III, IV un V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā piekto daļu “Savienības ārējā darbība” un tās I, II, III, IV un V sadaļu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam” (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam” (JOIN(2020)0005),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotājiem un 2016. gada 17. oktobra kopīgo dienestu darba dokumentu, ar ko īsteno ES ārpolitiku un politiku attiecībā uz pirmiedzīvotājiem (SWD(2016)0340), 2018. gada 19. novembra Padomes secinājumus par diplomātiju ūdens resursu jomā, 2019. gada 17. jūnija Padomes secinājumus par ES rīcību nolūkā stiprināt noteikumos balstītas daudzpusējas attiecības un 2020. gada 20. janvāra secinājumus par klimata diplomātiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotājiem un 2016. gada 17. oktobra kopīgo dienestu darba dokumentu, ar ko īsteno ES ārpolitiku un politiku attiecībā uz pirmiedzīvotājiem (SWD(2016)0340), 2018. gada 19. novembra Padomes secinājumus par diplomātiju ūdens resursu jomā, 2019. gada 17. jūnija Padomes secinājumus par ES rīcību nolūkā stiprināt noteikumos balstītas daudzpusējas attiecības un 2020. gada 20. janvāra secinājumus par klimata diplomātiju,

| — | ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, ko Padome pieņēma 2019. gada 17. jūnijā, un tās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, ko Padome pieņēma 2019. gada 17. jūnijā, un tās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem,

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) 2019. gada 4. decembra ziņojumu “Vide Eiropā — stāvoklis un perspektīvas 2020: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) 2019. gada 4. decembra ziņojumu “Vide Eiropā — stāvoklis un perspektīvas 2020: zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu”,

| — | ņemot vērā 1992. gada Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 10. īstenošanas principu, kura mērķis ir nodrošināt, ka ikvienai personai ir piekļuve informācijai, iespēja piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā un iespēja vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, lai nodrošinātu tiesības uz veselīgu un ilgtspējīgu vidi pašreizējām un nākamajām paaudzēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 10. īstenošanas principu, kura mērķis ir nodrošināt, ka ikvienai personai ir piekļuve informācijai, iespēja piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā un iespēja vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, lai nodrošinātu tiesības uz veselīgu un ilgtspējīgu vidi pašreizējām un nākamajām paaudzēm,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. jūnija paziņojumu “ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un 2019. gada 23. jūlija paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. jūnija paziņojumu “ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un 2019. gada 23. jūlija paziņojumu “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (COM(2019)0352),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (3),

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2019. gada ziņojumu “Pasaules bioloģiskās daudzveidības stāvoklis attiecībā uz pārtiku un lauksaimniecību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2019. gada ziņojumu “Pasaules bioloģiskās daudzveidības stāvoklis attiecībā uz pārtiku un lauksaimniecību”,

| — | ņemot vērā milzīgos bioloģiskās daudzveidības zuduma draudus, kas ir aprakstīti 2019. gada 31. maija globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, ko ir sagatavojusi Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā milzīgos bioloģiskās daudzveidības zuduma draudus, kas ir aprakstīti 2019. gada 31. maija globālajā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, ko ir sagatavojusi Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0039/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0039/2021),

| A. | tā kā visiem cilvēkiem, vietējām kopienām vai iedzīvotāju grupām ir tiesības pilnībā izmantot savas cilvēktiesības, kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā visiem cilvēkiem, vietējām kopienām vai iedzīvotāju grupām ir tiesības pilnībā izmantot savas cilvēktiesības, kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā;

| B. | tā kā klimata pārmaiņu un nepārtrauktas vides degradācijas ietekme uz saldūdens resursiem, ekosistēmām un kopienu iztikas līdzekļiem jau pašreiz negatīvi ietekmē to, cik efektīvi var izmantot cilvēktiesības, tostarp tiesības uz dzīvību, uzturdrošību, drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, veselību, mājokli, pašnoteikšanos, darbu un attīstību, kā izklāstīts ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā 41/21; tā kā, pat sasniedzot starptautisko mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 oC virs pirmsindustriālā līmeņa, šī ietekme nākamajās desmitgadēs būtiski pastiprināsies; tā kā valstis veic dažādus ieguldījumus klimata pārmaiņu risināšanā un tām ir kopīga, bet diferencēta atbildība; tā kā klimata pārmaiņas rada tūlītēju un tālejošu apdraudējumu pasaules iedzīvotājiem, galvenokārt pasaules nabadzīgajiem, kuri ir īpaši neaizsargāti, kā norādīts ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā 7/23; |
| --- | --- |

B.

tā kā klimata pārmaiņu un nepārtrauktas vides degradācijas ietekme uz saldūdens resursiem, ekosistēmām un kopienu iztikas līdzekļiem jau pašreiz negatīvi ietekmē to, cik efektīvi var izmantot cilvēktiesības, tostarp tiesības uz dzīvību, uzturdrošību, drošu dzeramo ūdeni un sanitāriju, veselību, mājokli, pašnoteikšanos, darbu un attīstību, kā izklāstīts ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā 41/21; tā kā, pat sasniedzot starptautisko mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 oC virs pirmsindustriālā līmeņa, šī ietekme nākamajās desmitgadēs būtiski pastiprināsies; tā kā valstis veic dažādus ieguldījumus klimata pārmaiņu risināšanā un tām ir kopīga, bet diferencēta atbildība; tā kā klimata pārmaiņas rada tūlītēju un tālejošu apdraudējumu pasaules iedzīvotājiem, galvenokārt pasaules nabadzīgajiem, kuri ir īpaši neaizsargāti, kā norādīts ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā 7/23;

| C. | tā kā ANO kopā ar citām starptautiskām organizācijām un ekspertiem aicina globālā mērogā atzīt tiesības uz veselīgu un drošu vidi kā universālas tiesības; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO kopā ar citām starptautiskām organizācijām un ekspertiem aicina globālā mērogā atzīt tiesības uz veselīgu un drošu vidi kā universālas tiesības;

| D. | tā kā klimata pārmaiņu novēršana rada jautājumus par taisnīgumu un vienlīdzību gan starptautiskā un nacionālā līmenī, gan arī paaudžu starpā; tā kā tiesu pieejamība vides jautājumos, informācijas pieejamība un sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanā ir nostiprināta Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 10. īstenošanas principā, 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvencijā (6) un 2018. gada 4. marta Eskasū nolīgumā (7); |
| --- | --- |

D.

tā kā klimata pārmaiņu novēršana rada jautājumus par taisnīgumu un vienlīdzību gan starptautiskā un nacionālā līmenī, gan arī paaudžu starpā; tā kā tiesu pieejamība vides jautājumos, informācijas pieejamība un sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanā ir nostiprināta Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 10. īstenošanas principā, 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvencijā (6) un 2018. gada 4. marta Eskasū nolīgumā (7);

| E. | tā kā vides degradācija, klimata pārmaiņas un neilgtspējīga attīstība ir viens no aktuālākajiem un nopietnākajiem draudiem pašreizējo un nākamo paaudžu spējai izmantot vairākas cilvēktiesības; tā kā UNFCCC pusēm ir pienākums veikt efektīvus pasākumus, lai mazinātu klimata pārmaiņas, uzlabotu neaizsargāto iedzīvotāju pielāgošanās spējas un novērstu paredzamu cilvēku bojāeju; |
| --- | --- |

E.

tā kā vides degradācija, klimata pārmaiņas un neilgtspējīga attīstība ir viens no aktuālākajiem un nopietnākajiem draudiem pašreizējo un nākamo paaudžu spējai izmantot vairākas cilvēktiesības; tā kā UNFCCC pusēm ir pienākums veikt efektīvus pasākumus, lai mazinātu klimata pārmaiņas, uzlabotu neaizsargāto iedzīvotāju pielāgošanās spējas un novērstu paredzamu cilvēku bojāeju;

| F. | tā kā UNFCCC pusēm ir pienākums vākt un izplatīt informāciju par ietekmi uz vidi un veicināt sabiedrības līdzdalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā UNFCCC pusēm ir pienākums vākt un izplatīt informāciju par ietekmi uz vidi un veicināt sabiedrības līdzdalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā;

| G. | tā kā uz cilvēktiesībām balstīta pieeja klimata pārmaiņām izceļ universāluma un nediskriminēšanas principus, uzsverot, ka tiesības ir garantētas visiem cilvēkiem pasaulē, tostarp neaizsargātām grupām, bez jebkādas atšķirības, piemēram, rases, ādas krāsas, dzimuma, valodas, reliģijas, politiskā vai cita viedokļa, nacionālās vai sociālās izcelsmes, īpašuma, dzimšanas vai cita statusa dēļ; |
| --- | --- |

G.

tā kā uz cilvēktiesībām balstīta pieeja klimata pārmaiņām izceļ universāluma un nediskriminēšanas principus, uzsverot, ka tiesības ir garantētas visiem cilvēkiem pasaulē, tostarp neaizsargātām grupām, bez jebkādas atšķirības, piemēram, rases, ādas krāsas, dzimuma, valodas, reliģijas, politiskā vai cita viedokļa, nacionālās vai sociālās izcelsmes, īpašuma, dzimšanas vai cita statusa dēļ;

| H. | tā kā valdībām, sabiedrībām un indivīdiem ir ētisks un starppaaudžu pienākums būt aizvien aktīvākiem attiecībā uz politiku un sadarbību ar mērķi vienoties par starptautiskiem standartiem, lai aizsargātu un saglabātu planētu pašreizējām un nākamajām paaudzēm nolūkā garantēt tām pilnīgu cilvēktiesību izmantošanu un mazināt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

H.

tā kā valdībām, sabiedrībām un indivīdiem ir ētisks un starppaaudžu pienākums būt aizvien aktīvākiem attiecībā uz politiku un sadarbību ar mērķi vienoties par starptautiskiem standartiem, lai aizsargātu un saglabātu planētu pašreizējām un nākamajām paaudzēm nolūkā garantēt tām pilnīgu cilvēktiesību izmantošanu un mazināt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi;

| I. | tā kā ir plaši atzīts, ka valstu un privātā sektora atbildībai un pienākumiem cilvēktiesību jomā ir īpaša ietekme saistībā ar klimata pārmaiņām; tā kā nespēja aizsargāt vidi un tās aizstāvjus ir pretrunā valstu juridiski saistošajām cilvēktiesību saistībām un varētu būt konkrētu tiesību, piemēram, tiesību uz veselīgu vidi vai tiesību uz dzīvību, pārkāpums; tā kā aizvien paplašinoties darījumdarbībai un darbībām trešās valstīs, rodas nopietna ietekme uz cilvēktiesībām un vidi; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir plaši atzīts, ka valstu un privātā sektora atbildībai un pienākumiem cilvēktiesību jomā ir īpaša ietekme saistībā ar klimata pārmaiņām; tā kā nespēja aizsargāt vidi un tās aizstāvjus ir pretrunā valstu juridiski saistošajām cilvēktiesību saistībām un varētu būt konkrētu tiesību, piemēram, tiesību uz veselīgu vidi vai tiesību uz dzīvību, pārkāpums; tā kā aizvien paplašinoties darījumdarbībai un darbībām trešās valstīs, rodas nopietna ietekme uz cilvēktiesībām un vidi;

| J. | tā kā Parīzes nolīgums ir pirmais starptautiskais līgums, kurā skaidri atzīta saikne starp klimatrīcību un cilvēktiesībām, tādējādi ļaujot izmantot spēkā esošos ar cilvēktiesībām saistītos juridiskos instrumentus, lai mudinātu valstis un privātos uzņēmumus samazināt emisijas; tā kā Parīzes nolīgumā nav paredzēti konkrēti instrumenti, lai sauktu pie atbildības valsts un korporatīvos dalībniekus par to ietekmi uz klimata pārmaiņām un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parīzes nolīgums ir pirmais starptautiskais līgums, kurā skaidri atzīta saikne starp klimatrīcību un cilvēktiesībām, tādējādi ļaujot izmantot spēkā esošos ar cilvēktiesībām saistītos juridiskos instrumentus, lai mudinātu valstis un privātos uzņēmumus samazināt emisijas; tā kā Parīzes nolīgumā nav paredzēti konkrēti instrumenti, lai sauktu pie atbildības valsts un korporatīvos dalībniekus par to ietekmi uz klimata pārmaiņām un cilvēktiesību ievērošanu;

| K. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir skaidri noteikusi, ka dažāda veida vides degradācija var izraisīt būtiskus cilvēktiesību pārkāpumus, piemēram, pārkāpjot tiesības uz dzīvību, privāto un ģimenes dzīvi un uz mierīgu dzīvi mājās, kā arī necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās aizliegumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir skaidri noteikusi, ka dažāda veida vides degradācija var izraisīt būtiskus cilvēktiesību pārkāpumus, piemēram, pārkāpjot tiesības uz dzīvību, privāto un ģimenes dzīvi un uz mierīgu dzīvi mājās, kā arī necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās aizliegumu;

| L. | tā kā klimatiskā taisnīguma mērķis ir risināt klimata krīzi ar tiesību aktiem cilvēktiesību jomā, lai novērstu pārskatatbildības trūkumu klimata pārvaldībā, izmantojot tiesvedību pret valstīm un korporatīvajiem dalībniekiem klimata pārmaiņu jomā, lai panāktu un nodrošinātu to atbildību par savu rīcību attiecībā uz dabas saglabāšanu kā tādu un lai nodrošinātu cienīgu un veselīgu dzīvi pašreizējām un nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā klimatiskā taisnīguma mērķis ir risināt klimata krīzi ar tiesību aktiem cilvēktiesību jomā, lai novērstu pārskatatbildības trūkumu klimata pārvaldībā, izmantojot tiesvedību pret valstīm un korporatīvajiem dalībniekiem klimata pārmaiņu jomā, lai panāktu un nodrošinātu to atbildību par savu rīcību attiecībā uz dabas saglabāšanu kā tādu un lai nodrošinātu cienīgu un veselīgu dzīvi pašreizējām un nākamajām paaudzēm;

| M. | tā kā vairākās neatrisinātās tiesvedības lietās ir konstatēti cilvēktiesību pārkāpumi, kas saistīti ar indivīdu, valstu un korporatīvo dalībnieku nespēju novērst klimata pārmaiņu sekas vai bezdarbību to novēršanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā vairākās neatrisinātās tiesvedības lietās ir konstatēti cilvēktiesību pārkāpumi, kas saistīti ar indivīdu, valstu un korporatīvo dalībnieku nespēju novērst klimata pārmaiņu sekas vai bezdarbību to novēršanā;

| N. | tā kā pastiprinātā konkurence par dabas resursiem, kurā vadošā loma ir privātiem uzņēmumiem, dažkārt ar valdības līdzdalību, ir izvirzījusi vides rīcības priekšplānā vides aizstāvjus un pirmiedzīvotāju kopienas, kas cenšas aizsargāt savas tradicionālās zemes, un padarījusi tās par vajāšanas mērķiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā pastiprinātā konkurence par dabas resursiem, kurā vadošā loma ir privātiem uzņēmumiem, dažkārt ar valdības līdzdalību, ir izvirzījusi vides rīcības priekšplānā vides aizstāvjus un pirmiedzīvotāju kopienas, kas cenšas aizsargāt savas tradicionālās zemes, un padarījusi tās par vajāšanas mērķiem;

| O. | tā kā klimata pārmaiņu sekas cilvēktiesību jomā izjutīs ne tikai visneaizsargātākie cilvēki, bet arī visi pasaules iedzīvotāji; tā kā neaizsargātākās kopienas un valstis, kas rada vismazāko piesārņojumu un vides postījumus, visvairāk cieš no klimata pārmaiņu tiešajām sekām; tā kā vides piesārņojuma izraisītu slimību un priekšlaicīgas nāves gadījumu skaits jau trīs reizes pārsniedz kopējo AIDS, tuberkulozes un malārijas gadījumu skaitu, apdraudot tiesības uz dzīvību, veselīgu vidi un tīru gaisu; tā kā dabas katastrofas, piemēram, plūdi, tropiskās vētras un ilgstoša sausuma periodi, kļūst aizvien biežāki un kaitīgi ietekmē uzturdrošību dienvidu puslodes valstīs un daudzu cilvēktiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā klimata pārmaiņu sekas cilvēktiesību jomā izjutīs ne tikai visneaizsargātākie cilvēki, bet arī visi pasaules iedzīvotāji; tā kā neaizsargātākās kopienas un valstis, kas rada vismazāko piesārņojumu un vides postījumus, visvairāk cieš no klimata pārmaiņu tiešajām sekām; tā kā vides piesārņojuma izraisītu slimību un priekšlaicīgas nāves gadījumu skaits jau trīs reizes pārsniedz kopējo AIDS, tuberkulozes un malārijas gadījumu skaitu, apdraudot tiesības uz dzīvību, veselīgu vidi un tīru gaisu; tā kā dabas katastrofas, piemēram, plūdi, tropiskās vētras un ilgstoša sausuma periodi, kļūst aizvien biežāki un kaitīgi ietekmē uzturdrošību dienvidu puslodes valstīs un daudzu cilvēktiesību izmantošanu;

| P. | tā kā taisnīgums vides jomā ir sociālā taisnīguma sastāvdaļa un tā kā klimata pārmaiņu ietekme ir asimetriska un tās negatīvās sekas ir postošas pašreizējām un nākamajām paaudzēm, jo īpaši jaunattīstības valstīs; tā kā klimata pārmaiņas spēcīgi ietekmē jaunattīstības valstis un saasina pašreizējo sociālo un ekonomisko nevienlīdzību, izraisot to, ka neaizsargātas grupas nesamērīgi cieš no to nelabvēlīgās ietekmes; |
| --- | --- |

P.

tā kā taisnīgums vides jomā ir sociālā taisnīguma sastāvdaļa un tā kā klimata pārmaiņu ietekme ir asimetriska un tās negatīvās sekas ir postošas pašreizējām un nākamajām paaudzēm, jo īpaši jaunattīstības valstīs; tā kā klimata pārmaiņas spēcīgi ietekmē jaunattīstības valstis un saasina pašreizējo sociālo un ekonomisko nevienlīdzību, izraisot to, ka neaizsargātas grupas nesamērīgi cieš no to nelabvēlīgās ietekmes;

| Q. | tā kā klimata pārmaiņas arvien vairāk veicina pārvietošanu un migrāciju gan valstu iekšienē, gan pāri starptautiskajām robežām; tā kā pārvietošana ir nenovēršama perspektīva dažām kopienām, piemēram, tām, kuras dzīvo apgabalos, ko apdraud pārtuksnešošanās, tām, kuras apdzīvo strauji kūstošo Arktiku, zemu virs jūras līmeņa esošos piekrastes apgabalus un mazās salas, kā arī citās jutīgās ekosistēmās un riska apdraudētās teritorijās; tā kā kopš 2008. gada katastrofālu laikapstākļu dēļ katru gadu tiek pārvietoti vidēji 24 miljoni cilvēku pamatā trijos visneaizsargātākajos reģionos — Subsahāras Āfrikā, Dienvidāzijā un Latīņamerikā; tā kā saskaņā ar UNDP 80 % no klimata pārmaiņu dēļ pārvietotajām personām ir sievietes; tā kā klimata izraisītas pārvietošanas pieaugošā parādība var tieši apdraudēt attiecīgo iedzīvotāju cilvēktiesības, kultūru un tradicionālās zināšanas un var būtiski ietekmēt vietējās kopienas valstīs un teritorijās, kur tās apmetīsies; |
| --- | --- |

Q.

tā kā klimata pārmaiņas arvien vairāk veicina pārvietošanu un migrāciju gan valstu iekšienē, gan pāri starptautiskajām robežām; tā kā pārvietošana ir nenovēršama perspektīva dažām kopienām, piemēram, tām, kuras dzīvo apgabalos, ko apdraud pārtuksnešošanās, tām, kuras apdzīvo strauji kūstošo Arktiku, zemu virs jūras līmeņa esošos piekrastes apgabalus un mazās salas, kā arī citās jutīgās ekosistēmās un riska apdraudētās teritorijās; tā kā kopš 2008. gada katastrofālu laikapstākļu dēļ katru gadu tiek pārvietoti vidēji 24 miljoni cilvēku pamatā trijos visneaizsargātākajos reģionos — Subsahāras Āfrikā, Dienvidāzijā un Latīņamerikā; tā kā saskaņā ar UNDP 80 % no klimata pārmaiņu dēļ pārvietotajām personām ir sievietes; tā kā klimata izraisītas pārvietošanas pieaugošā parādība var tieši apdraudēt attiecīgo iedzīvotāju cilvēktiesības, kultūru un tradicionālās zināšanas un var būtiski ietekmēt vietējās kopienas valstīs un teritorijās, kur tās apmetīsies;

| R. | tā kā Covid-19 ierobežojumu un pārvietošanās ierobežojumu rezultātā ir samazinājusies cilvēktiesību pārkāpumu pārredzamība un uzraudzība un pastiprinājusies politiskā iebiedēšana un digitālā novērošana, vienlaikus ierobežojot tiesu iestāžu pieejamību un vides aizstāvju, pamatiedzīvotāju kopienu un citu dalībnieku spējas efektīvi piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos; tā kā pirmiedzīvotāju kopienu pārvietošanās ierobežojumi un sanitārie pasākumi ir samazinājuši viņu spējas patrulēt un aizsargāt savas teritorijas; tā kā šādi ierobežojumi būtu jāatbalsta ar likumīgiem un demokrātiskiem tiesību aktiem; tā kā pandēmijas apstākļos starptautiskās sabiedrības spēja konstatēt un izmeklēt šādus iespējamos pārkāpumus ir ievērojami mazinājusies; |
| --- | --- |

R.

tā kā Covid-19 ierobežojumu un pārvietošanās ierobežojumu rezultātā ir samazinājusies cilvēktiesību pārkāpumu pārredzamība un uzraudzība un pastiprinājusies politiskā iebiedēšana un digitālā novērošana, vienlaikus ierobežojot tiesu iestāžu pieejamību un vides aizstāvju, pamatiedzīvotāju kopienu un citu dalībnieku spējas efektīvi piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos; tā kā pirmiedzīvotāju kopienu pārvietošanās ierobežojumi un sanitārie pasākumi ir samazinājuši viņu spējas patrulēt un aizsargāt savas teritorijas; tā kā šādi ierobežojumi būtu jāatbalsta ar likumīgiem un demokrātiskiem tiesību aktiem; tā kā pandēmijas apstākļos starptautiskās sabiedrības spēja konstatēt un izmeklēt šādus iespējamos pārkāpumus ir ievērojami mazinājusies;

| S. | tā kā cilvēku spējas pielāgoties klimata pārmaiņām lielā mērā ir saistītas ar viņu piekļuvi cilvēka pamattiesībām un to ekosistēmu veselību, no kurām ir atkarīga viņu iztika un labbūtība; tā kā pasākumi, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, piemēram, piekļuve dabas resursiem, tādiem kā zeme, ūdeņi un meži, un to izmantošana, kā arī cilvēku pārvietošana, var arī nelabvēlīgi ietekmēt cilvēktiesību ievērošanu; tā kā jaunattīstības valstis un reģioni segs aptuveni 75-80 % no klimata pārmaiņu izmaksām saskaņā ar 2019. gada 17. jūlija ziņojumu par klimata pārmaiņām un nabadzību, ko sniedzis ANO īpašais referents galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

S.

tā kā cilvēku spējas pielāgoties klimata pārmaiņām lielā mērā ir saistītas ar viņu piekļuvi cilvēka pamattiesībām un to ekosistēmu veselību, no kurām ir atkarīga viņu iztika un labbūtība; tā kā pasākumi, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, piemēram, piekļuve dabas resursiem, tādiem kā zeme, ūdeņi un meži, un to izmantošana, kā arī cilvēku pārvietošana, var arī nelabvēlīgi ietekmēt cilvēktiesību ievērošanu; tā kā jaunattīstības valstis un reģioni segs aptuveni 75-80 % no klimata pārmaiņu izmaksām saskaņā ar 2019. gada 17. jūlija ziņojumu par klimata pārmaiņām un nabadzību, ko sniedzis ANO īpašais referents galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos;

| T. | tā kā klimata pārmaiņas varētu apturēt cilvēces attīstību, jo samazināsies lauksaimniecības ražīgums, palielināsies pārtikas un ūdens apgādes nedrošība, pastiprināsies ekstrēmu dabas katastrofu ietekme, kas izraisīs ekosistēmu sabrukšanu un palielinās veselības apdraudējumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā klimata pārmaiņas varētu apturēt cilvēces attīstību, jo samazināsies lauksaimniecības ražīgums, palielināsies pārtikas un ūdens apgādes nedrošība, pastiprināsies ekstrēmu dabas katastrofu ietekme, kas izraisīs ekosistēmu sabrukšanu un palielinās veselības apdraudējumu;

| U. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem tiek sagaidīts, ka no 2030. gada klimata pārmaiņas papildus izraisīs aptuveni 250 000 nāves gadījumu gadā, kam iemesli būs nepietiekams uzturs, malārija, diareja un karstuma stress; tā kā saskaņā ar Pasaules pārtikas programmu klimata satricinājumi ir viens no trim galvenajiem faktoriem, kas sekmē nenodrošinātību ar pārtiku visā pasaulē; tā kā 2019. gadā gandrīz 750 miljoni cilvēku, proti, gandrīz katrs desmitais pasaulē, saskārās ar nopietna apmēra nenodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) datiem tiek sagaidīts, ka no 2030. gada klimata pārmaiņas papildus izraisīs aptuveni 250 000 nāves gadījumu gadā, kam iemesli būs nepietiekams uzturs, malārija, diareja un karstuma stress; tā kā saskaņā ar Pasaules pārtikas programmu klimata satricinājumi ir viens no trim galvenajiem faktoriem, kas sekmē nenodrošinātību ar pārtiku visā pasaulē; tā kā 2019. gadā gandrīz 750 miljoni cilvēku, proti, gandrīz katrs desmitais pasaulē, saskārās ar nopietna apmēra nenodrošinātību ar pārtiku;

| V. | tā kā klimata krīze saasina dzimumu nevienlīdzību, jo ekstrēmi laikapstākļu notikumi, dabas katastrofas un ilgtermiņa vides degradācija apdraud mājokļus, iztikas līdzekļus un kopienas sociālos tīklus un infrastruktūru, nesamērīgi ietekmējot sievietes un meitenes, tostarp palielinot neapmaksātu aprūpes un mājas darbu sievietēm, lielāku ar dzimumu saistītas vardarbības izplatību un sieviešu atstumtību no izglītības, līdzdalības un līderības; |
| --- | --- |

V.

tā kā klimata krīze saasina dzimumu nevienlīdzību, jo ekstrēmi laikapstākļu notikumi, dabas katastrofas un ilgtermiņa vides degradācija apdraud mājokļus, iztikas līdzekļus un kopienas sociālos tīklus un infrastruktūru, nesamērīgi ietekmējot sievietes un meitenes, tostarp palielinot neapmaksātu aprūpes un mājas darbu sievietēm, lielāku ar dzimumu saistītas vardarbības izplatību un sieviešu atstumtību no izglītības, līdzdalības un līderības;

| W. | tā kā vardarbība pret vides aktīvistiem, īpaši sievietēm, un vides tiesību aizstāvjiem un viņu juristiem ir kļuvusi par labi dokumentētu tendenci, tostarp plašsaziņas līdzekļos un sociālajos tīklos; tā kā aktīvistes cieš no dzimumspecifiskiem vardarbības un iebiedēšanas veidiem, kas rada nopietnas bažas; |
| --- | --- |

W.

tā kā vardarbība pret vides aktīvistiem, īpaši sievietēm, un vides tiesību aizstāvjiem un viņu juristiem ir kļuvusi par labi dokumentētu tendenci, tostarp plašsaziņas līdzekļos un sociālajos tīklos; tā kā aktīvistes cieš no dzimumspecifiskiem vardarbības un iebiedēšanas veidiem, kas rada nopietnas bažas;

| X. | tā kā vides aizstāvji ir aktīvākie cīnītāji par klimatrīcību un pārskatatbildību; tā kā cilvēktiesību struktūras arvien vairāk ir vērsušas uzmanību uz nepieciešamību īpaši aizsargāt vides aizstāvjus; tā kā pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās ir globāla parādība, kas nesamērīgi ietekmē cilvēktiesību aizstāvjus, kuri strādā ar vides un zemes jautājumiem un bieži vien atrodas lauku un izolētās teritorijās ar ierobežotu piekļuvi aizsardzības mehānismiem; tā kā lielākais vairākums cilvēktiesību pārkāpumu pret cilvēktiesību un vides aizstāvjiem tiek veikti gandrīz pilnīgas nesodāmības apstākļos; tā kā cilvēktiesību un vides aizstāvju atbalstīšana un aizsardzība ir iekļauta Eiropas Savienības noteiktajās ārējās darbības prioritātēs visā pasaulē un tās kaimiņvalstīs; tā kā Savienībai šajā ziņā ir jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti; |
| --- | --- |

X.

tā kā vides aizstāvji ir aktīvākie cīnītāji par klimatrīcību un pārskatatbildību; tā kā cilvēktiesību struktūras arvien vairāk ir vērsušas uzmanību uz nepieciešamību īpaši aizsargāt vides aizstāvjus; tā kā pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās ir globāla parādība, kas nesamērīgi ietekmē cilvēktiesību aizstāvjus, kuri strādā ar vides un zemes jautājumiem un bieži vien atrodas lauku un izolētās teritorijās ar ierobežotu piekļuvi aizsardzības mehānismiem; tā kā lielākais vairākums cilvēktiesību pārkāpumu pret cilvēktiesību un vides aizstāvjiem tiek veikti gandrīz pilnīgas nesodāmības apstākļos; tā kā cilvēktiesību un vides aizstāvju atbalstīšana un aizsardzība ir iekļauta Eiropas Savienības noteiktajās ārējās darbības prioritātēs visā pasaulē un tās kaimiņvalstīs; tā kā Savienībai šajā ziņā ir jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti;

| Y. | tā kā pēdējos gados vides aizstāvji aizvien biežāk ir tikuši nogalināti, nolaupīti, spīdzināti, cietuši no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, no draudiem, vajāšanas, iebiedēšanas, nomelnošanas kampaņām, kriminalizēšanas, tiesiskas vajāšanas, piespiedu izraidīšanas un pārvietošanas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pēdējos gados vides aizstāvji aizvien biežāk ir tikuši nogalināti, nolaupīti, spīdzināti, cietuši no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, no draudiem, vajāšanas, iebiedēšanas, nomelnošanas kampaņām, kriminalizēšanas, tiesiskas vajāšanas, piespiedu izraidīšanas un pārvietošanas;

| Z. | tā kā ANO īpašā referente cilvēktiesību aizstāvju jautājumos ir paudusi bažas par cilvēktiesību aizstāvjiem visās valstīs, jo viņu pārvietošanās, pulcēšanās, vārda un biedrošanās brīvība tiek ierobežota, pret viņiem tiek izvirzītas nepatiesas apsūdzības, uzsākti netaisnīgi tiesas procesi, viņi tiek patvaļīgi aizturēti un apcietināti, spīdzināti un sodīti ar nāvi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ANO īpašā referente cilvēktiesību aizstāvju jautājumos ir paudusi bažas par cilvēktiesību aizstāvjiem visās valstīs, jo viņu pārvietošanās, pulcēšanās, vārda un biedrošanās brīvība tiek ierobežota, pret viņiem tiek izvirzītas nepatiesas apsūdzības, uzsākti netaisnīgi tiesas procesi, viņi tiek patvaļīgi aizturēti un apcietināti, spīdzināti un sodīti ar nāvi;

| AA. | tā kā organizācijas Global Witness 2020. gada ziņojums liecina, ka 2019. gadā tika nogalināti 212 zemes un vides aktīvisti, kas ir par 30 % vairāk nekā 2018. gadā; tā kā aptuveni 40 % no šiem upuriem bija pirmiedzīvotāji un tradicionālie zemes īpašnieki un vairāk nekā divas trešdaļas no slepkavībām notika Latīņamerikā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā organizācijas Global Witness 2020. gada ziņojums liecina, ka 2019. gadā tika nogalināti 212 zemes un vides aktīvisti, kas ir par 30 % vairāk nekā 2018. gadā; tā kā aptuveni 40 % no šiem upuriem bija pirmiedzīvotāji un tradicionālie zemes īpašnieki un vairāk nekā divas trešdaļas no slepkavībām notika Latīņamerikā;

| AB. | tā kā pirmiedzīvotājiem ir īpašas tiesības attiecībā uz vides, zemes un resursu aizsardzību, kā noteikts Starptautiskā Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvencijas par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām 7. pantā; tā kā ANO 2007. gada UNDRIP 29. pantā ir apstiprināts, ka pirmiedzīvotājiem ir tiesības saglabāt un aizsargāt vidi un savu zemju vai teritoriju un resursu ražotspēju; |
| --- | --- |

AB.

tā kā pirmiedzīvotājiem ir īpašas tiesības attiecībā uz vides, zemes un resursu aizsardzību, kā noteikts Starptautiskā Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvencijas par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām 7. pantā; tā kā ANO 2007. gada UNDRIP 29. pantā ir apstiprināts, ka pirmiedzīvotājiem ir tiesības saglabāt un aizsargāt vidi un savu zemju vai teritoriju un resursu ražotspēju;

| AC. | tā kā Eskasū nolīgums ir pirmais reģionālais nolīgums par informācijas pieejamību, sabiedrības līdzdalību un tiesiskumu vides jautājumos Latīņamerikā un Karību jūras reģionā; tā kā Eskasū nolīgums, kurš ir atvērts ratifikācijai kopš 2019. gada 1. septembra, ir pirmais līgums, kurā noteiktas tiesības uz veselīgu vidi (4. pants), tā kā Eskasū nolīgums, kurā atkārtoti uzsvērta reģionālās sadarbības nozīme, var kalpot par iedvesmas avotu citiem reģioniem, kas saskaras ar līdzīgām problēmām; tā kā Orhūsas konvencija paredz vairākas tiesības personām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām attiecībā uz vidi, tostarp paredz piekļuvi vides informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā vides jomā un tiesu pieejamību; tā kā minētās konvencijas pusēm ir jāpieņem nepieciešamie noteikumi, lai publiskās iestādes (valsts, reģionālā vai vietējā līmenī) veicinātu šīs tiesības, padarot tās efektīvas, |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eskasū nolīgums ir pirmais reģionālais nolīgums par informācijas pieejamību, sabiedrības līdzdalību un tiesiskumu vides jautājumos Latīņamerikā un Karību jūras reģionā; tā kā Eskasū nolīgums, kurš ir atvērts ratifikācijai kopš 2019. gada 1. septembra, ir pirmais līgums, kurā noteiktas tiesības uz veselīgu vidi (4. pants), tā kā Eskasū nolīgums, kurā atkārtoti uzsvērta reģionālās sadarbības nozīme, var kalpot par iedvesmas avotu citiem reģioniem, kas saskaras ar līdzīgām problēmām; tā kā Orhūsas konvencija paredz vairākas tiesības personām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām attiecībā uz vidi, tostarp paredz piekļuvi vides informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā vides jomā un tiesu pieejamību; tā kā minētās konvencijas pusēm ir jāpieņem nepieciešamie noteikumi, lai publiskās iestādes (valsts, reģionālā vai vietējā līmenī) veicinātu šīs tiesības, padarot tās efektīvas,

Klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēktiesībām

| 1. | uzsver, ka uz cilvēka cieņu balstītu cilvēktiesību izmantošana, aizsardzība un veicināšana un veselīga un ilgtspējīga planēta ir atkarīgas viena no otras; aicina ES un tās dalībvalstis pasaules mērogā rīkoties kā uzticamiem un konsekventiem partneriem, pieņemot, stiprinot un īstenojot tiesību aktus, kas saskaņoti ar visaptverošu cilvēktiesībās balstītu pieeju klimatrīcībai, lai virzītu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās politiku un pasākumus un nodrošinātu, ka tie ir atbilstīgi, pietiekami vērienīgi, nediskriminējoši un atbilst pamata cilvēktiesību pienākumiem; norāda, ka principiem un standartiem, kas izriet no starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem, jāvirza visa politika un plānošana, kas saistīta ar klimata pārmaiņām, un visos procesa posmos; aicina ES un tās dalībvalstis mudināt trešās valstis, uzņēmumus un vietējās pašpārvaldes iestādes īstenot un pieņemt risinājumus un pasākumus, kas palīdzēs aizsargāt vidi un risināt klimata pārmaiņu radītās sekas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Savienību un tās dalībvalstis visas ārējās darbības ietvaros stiprināt saikni starp cilvēktiesībām un vidi, kā arī palīdzēt starptautiskiem, reģionāliem un vietējiem cilvēktiesību mehānismiem risināt vides problēmas, īpaši klimata pārmaiņu ietekmi uz pilnīgu cilvēktiesību izmantošanu; aicina Komisiju nodrošināt klimata pārmaiņu un cilvēktiesību jautājumu integrāciju visās attiecīgajās ES politikas jomās un šo politikas jomu saskaņotību; norāda, cik svarīgi ir atbalstīt darbības, kas vairo izpratni par klimata pārmaiņu, vides degradācijas un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās izraisīto ietekmi uz cilvēktiesībām; turklāt aicina Savienību arī atbalstīt un stiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai integrētu cilvēktiesībās balstītu pieeju vides tiesību aktos un politikas jomās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver cilvēka attīstības iespēju neaizstājamību attiecībā uz ikvienu; uzsver cilvēktiesību pārkāpumu risku starptautiskajās preču piegādes ķēdēs, kas nodrošina gan parasto, gan zaļo tehnoloģiju atjaunojamo energoresursu enerģiju, piemēram, saistībā ar bērnu darbu kobalta raktuvēs, kas nodrošina globālo litija jonu akumulatoru ķēdi; aicina Komisiju, novērtējot Savienības enerģētikas un transporta tehnoloģiju attīstības iespējas, ņemt vērā to ietekmi uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver to, ka ūdens trūkums kā viena no klimata pārmaiņu sekām ietekmē daudzus cilvēkus visā pasaulē; aicina ES un tās dalībvalstis risināt ūdens trūkuma problēmu kā vienu no galvenajām prioritātēm likumdošanas un politikas darba kārtībā; norāda, ka nepareiza zemes un dabas resursu apsaimniekošana veicina jaunus konfliktus un kavē pašreizējo konfliktu mierīgu atrisināšanu; atgādina, ka pieaug konkurence par sarūkošajiem resursiem un ka to vēl vairāk pasliktina vides degradācija, iedzīvotāju skaita pieaugums un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina juridisko pienākumu ievērot tiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi, kas cita starpā ir nosacījums ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, kuras veicina indivīdu un kopienu labjutību un iztikas līdzekļus; atgādina, ka starptautiskās cilvēktiesības paredz tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai kompensētu klimata pārmaiņu radīto kaitējumu indivīdiem, pirmiedzīvotāju kopienām un vides cilvēktiesību aizstāvjiem, īstenotu pasākumus cīņai pret klimata pārmaiņām un liktu valstīm, uzņēmumiem un personām uzņemties atbildību par savām darbībām, kas ietekmē klimata pārmaiņas un cilvēktiesības; šajā sakarībā aicina ES par vienu no galvenajām prioritātēm noteikt cīņu pret nesodāmību, izstrādājot instrumentus, kas ļauj pilnībā, efektīvi un ilgtspējīgi īstenot cilvēktiesību un vides tiesību aktus un nodrošināt to izpildi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenotas un uzraudzītas konkrētās cilvēktiesību, vides un klimata pārmaiņu saistības, kas jau noteiktas ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam, un ka plāna īstenošanā tiek iekļauta dzimumperspektīva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbalsta pilnvaru došanu ANO īpašajam referentam cilvēktiesību un vides jautājumos ar mērķi panākt, ka visā pasaulē kā cilvēktiesības tiek atzītas tiesības dzīvot drošā, tīrā, veselīgā un ilgtspējīgā vidē; aicina Savienību un dalībvalstis nākamajā ANO Ģenerālajā asamblejā atbalstīt šo tiesību vispārēju atzīšanu; uzskata, ka šai atzīšanai vajadzētu kļūt par katalizatoru, lai sekmētu konstruktīvākas vides rīcībpolitikas, labāku tiesībaizsardzību, sabiedrības līdzdalību vides lēmumu pieņemšanā, informācijas un tiesiskuma pieejamību un lielākus ieguvumus cilvēkiem un planētai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Komisiju ciešā sadarbībā ar ANO Cilvēktiesību padomi/ANO Augsto cilvēktiesību komisāri turpināt uzraudzīt cilvēktiesību un klimata pārmaiņu situāciju un novērtēt progresu, kas panākts, integrējot un iestrādājot cilvēktiesības visos klimatrīcības aspektos vietējā un starptautiskā līmenī; šajā sakarībā aicina Savienību spert soļus, lai Hartā ieviestu tiesības uz drošu un veselīgu vidi un pilnībā ievērotu tās 37. pantu; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir cieša sadarbība ar dalībvalstīm un visiem attiecīgajiem institucionālajiem dalībniekiem, kas iesaistīti cilvēktiesību un vides noteikumu pareizas īstenošanas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka visiem cilvēkiem bez diskriminācijas būtu jāpiešķir pamattiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi un stabilu klimatu, šīs tiesības ir jānodrošina ar vērienīgu politiku un tām ir jābūt pilnībā īstenojamām, izmantojot tiesu sistēmu visos līmeņos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi integrēt cilvēktiesības uz veselīgu vidi būtiskākajos nolīgumos un procesos vides jomā, lai īstenotu Covid-19 krīzes holistisku risinājumu, kas ietver cilvēku un dabas mijiedarbības koncepcijas maiņu, kura mazinās vides degradācijas risku un novērsīs tās nodarīto kaitējumu nākotnē; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina ES un tās dalībvalstis ar ES īpašā pārstāvja cilvēktiesību jautājumos aktīvu atbalstu uzņemties drosmīgu iniciatīvu, lai globāli apkarotu vides noziegumos vainīgo nesodāmību un Starptautiskajā Krimināltiesā (SKT) pavērtu ceļu jaunām sarunām starp pusēm, lai saskaņā ar Romas statūtiem “ekocīdu” atzītu par starptautisku noziegumu; aicina Komisiju un Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) izveidot programmu, lai paaugstinātu dalībvalstu nacionālo jurisdikciju spējas šajās jomās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa Savienībai un tās dalībvalstīm regulāri izvērtēt, kā Eiropas zaļā kursa ārējā dimensija vislabāk varētu veicināt holistisku un cilvēktiesībās balstītu pieeju klimatrīcībai un bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai; aicina ES izmantot tās rīcībā esošo plašo ārpolitikas virzienu, instrumentu un politisko un finanšu instrumentu klāstu, lai īstenotu Eiropas zaļo kursu; aicina ES pārskatīt savus klimata finansēšanas mehānismus un vajadzības gadījumā ierosināt tos grozīt, lai nodrošinātu cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, un šajā nolūkā izveidot stingrus aizsardzības pasākumus; aicina attiecīgajos Komisijas dienestos un Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD) izveidot klimata kontaktpunktus, kas cita starpā nodrošinātu visu ES ārējo darbību klimatnoturīgumu; aicina nodrošināt pārredzamu un informatīvu saziņu par šiem jautājumiem ES attīstības sadarbības programmās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ilgtspējīgas attīstības rīcībpolitikā un programmās iekļaut dzimumperspektīvu, lai nodrošinātu, ka sieviešu un meiteņu tiesības, tostarp seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības, kā arī nepieciešamie veselības aprūpes pakalpojumi, dzimumu līdztiesības un klimatiskā taisnīguma veicināšana tiek integrēta ES stratēģiskajās programmās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju palielināt finansiālo un tehnisko palīdzību un spēju veidošanas pasākumus, lai atbalstītu trešās valstis, iekļaujot cilvēktiesības valsts klimatrīcībā un programmās klimata jomā un īstenojot starptautiskos vides aizsardzības noteikumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka klimata pārmaiņu jomā pieņemtie mērķi nekaitē cilvēktiesību ievērošanai šajās valstīs; ņem vērā par Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) panākto iestāžu vienošanos, saskaņā ar kuru 30 % no finansējuma veltīs klimata un vides mērķu atbalstam; uzstāj, ka visām darbībām, ko Eiropas finanšu iestādes, īpaši Eiropas Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, veic trešās valstīs, ir jābūt saskaņotām ar ES klimata saistībām un jāīsteno cilvēktiesībās balstīta pieeja; prasa pastiprināt un padziļināt attiecīgos sūdzību izskatīšanas mehānismus (8) personām vai grupām, kuras uzskata, ka šādas darbības ir pārkāpušas viņu tiesības un ka viņām var pienākties tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stingri atbalsta cilvēktiesību iekļaušanu globālajā bioloģiskās daudzveidības satvarā laikposmam pēc 2020. gada saskaņā ar Komisijas neseno paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu”; uzskata – lai cilvēktiesības iestrādātu globālajā bioloģiskās daudzveidības satvarā laikposmam pēc 2020. gada, ar jaunajiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka valsts un pasaules mērogā tiek atzītas un īstenotas tiesības uz tīru, veselīgu, drošu un ilgtspējīgu vidi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt Arktiku no klimata pārmaiņām un ka ir vajadzīga ES Arktikas politika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst klimata pārmaiņu, vides degradācijas un dabas katastrofu radītās saiknes ietekmi, kas ir migrācijas un klimata izraisītas iedzīvotāju pārvietošanas virzītājspēks, un pauž nožēlu par to, ka starptautiskā līmenī trūkst cilvēktiesību aizsardzības pasākumu personām, kas cieš minēto apstākļu rezultātā; uzskata, ka šāda pārvietošana būtu jārisina starptautiskā līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, izstrādājot starptautisku satvaru klimata izraisītas pārvietošanas un migrācijas problēmu risināšanai starptautiskos forumos un ES ārējās darbības jomās; mudina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai palielinātu atbalstu noturības pasākumiem reģionos, kuri saskaras ar klimata pārmaiņu negatīvajām sekām, un atbalstīt cilvēkus, kuri ir pārvietoti klimata pārmaiņu dēļ un kuri vairs nespēj dzīvot savās dzīvesvietās; uzsver, ka ANO Cilvēktiesību komiteja ir nolēmusi, ka valstīm, apsverot patvēruma meklētāju izraidīšanu, ir jāņem vērā klimata krīzes ietekme uz cilvēktiesībām izcelsmes valstī; atzinīgi vērtē klimata izraisītas migrācijas un pārvietošanas iekļaušanu Kankunas Pielāgošanās pamatregulējumā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atbalsta cilvēktiesībās balstītu pieeju migrācijas pārvaldībai trešās valstīs un ņem vērā jebkādas cilvēktiesību aizsardzības nepilnības migrācijas kontekstā; šajā kontekstā atgādina par esošajiem likumīgu ceļu instrumentiem un uzskata, ka šādi instrumenti būtu jāizstrādā arī turpmāk attiecībā uz personām, kurām nepieciešama aizsardzība; atbalsta labas prakses apzināšanu un veicināšanu attiecībā uz cilvēktiesību jomas pienākumiem un saistībām, kas atbalsta un stiprina politikas veidošanu ES un starptautiskā līmenī vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzstāj, ka jāievēro visu personu tiesības bez jebkādas diskriminācijas viņu dzīvesvietas vai sociālā statusa dēļ, jo īpaši attiecībā uz personām, kuras ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt un veicināt šādu neaizsargātu grupu sabiedrisku līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņu iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka klimata pārmaiņas palielina nevienlīdzību, vardarbību un diskrimināciju, ar ko saskaras sievietes; aicina ES un tās dalībvalstis izstrādāt un īstenot politiku ar transversālu dzimumperspektīvu tirdzniecības, sadarbības, klimata un ārējās darbības jomā, veicinot pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un viņu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā un atzīstot īpašos ierobežojumus, ar kuriem saskaras meitenes un sievietes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt reģionālo cilvēktiesību struktūru un citu mehānismu nozīmi un spējas, uzlabojot saikni starp klimata pārmaiņām un cilvēktiesībām, veicinot vides tiesības un aizsargājot vides tiesību aizstāvjus; jo īpaši aicina Komisiju uzsākt programmu Eskasū nolīguma atbalstam, lai cita starpā palīdzētu pusēm ratificēt un īstenot šo nolīgumu, palīdzētu pilsoniskajai sabiedrībai iesaistīties un dot ieguldījumu tā īstenošanā, kā arī sniegtu atbalstu brīvprātīgajam fondam, kas izveidots saskaņā ar minēto nolīgumu; |
| --- | --- |

21.

Reakcija uz Covid-19

| 22. | uzsver, ka globālā Covid-19 pandēmija lieliski parāda vides degradācijas ietekmi uz apstākļu radīšanu zoonozes izplatības pieaugumam ar smagām veselības, sociālām, ekonomiskām un politiskām sekām; aicina Komisiju un dalībvalstis apņemties visos Covid-19 pandēmijas atbildes pasākumos iekļaut vides tiesības un šo tiesību aizstāvju aizsardzību; mudina dalībvalstis un citas ieinteresētās personas ņemt vērā Komisijas veikto globālo monitoringu par Covid-19 ietekmi uz demokrātiju un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž dziļas bažas par to, ka Covid-19 pandēmijas izraisītā globālā lejupslīde varētu vājināt, aizkavēt vai mainīt valstu apņemšanās attiecībā uz starptautiskajiem mērķiem klimata jomā un cilvēktiesību standartiem; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka ekonomikas atveseļošanai paredzētā politika pilnībā atbilst cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai, kā noteikts Lisabonas līguma 21. pantā, kā arī vides aizsardzībai un ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina AP/PV, Komisiju un dalībvalstis atbalstīt efektīvu reakciju uz Covid-19 krīzi, pilnībā ņemot vērā to, cik svarīgi ir ievērot, aizsargāt un īstenot tiesības uz drošu, tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi, lai novērstu turpmākas vides un veselības krīzes, kuras var apdraudēt cilvēka pamattiesības; aicina Komisiju un EĀDD palielināt savus mērķus klimata un vides jomā, ņemot vērā Covid-19 krīzi, un izstrādāt vērienīgu stratēģisku pieeju klimata diplomātijai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž bažas par to, ka vairākās pasaules daļās politiskās iestādes, drošības spēki un nevalstiskas bruņotas grupas, iespējams, ir ļaunprātīgi izmantojušas saistībā ar Covid-19 pieņemtos ārkārtas pasākumus un pārvietošanās ierobežojumus, lai ierobežotu, iebiedētu un noslepkavotu cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp vides un zemes aizstāvjus; šajā sakarībā atgādina, ka arī pirmiedzīvotāju izcelsmes aizstāvji ir bijuši nesamērīgi neaizsargāti pret Covid-19, jo attālos reģionos ir vāja veselības infrastruktūra un valdība ir rīkojusies nolaidīgi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka Covid-19 pandēmija apdraud uzturdrošību un uzturu miljoniem cilvēku visā pasaulē, jo tiek ietekmētas pasaules pārtikas piegādes ķēdes laikā, kad uzturdrošība un pārtikas sistēmas jau tāpat ir pakļautas spriedzei klimata pārmaiņu un dabas katastrofu dēļ; uzsver, ka pandēmijas radītā krīze varētu būt pagrieziena punkts pārtikas sistēmu atkārtotai līdzsvarošanai un pārveidošanai, padarot tās iekļaujošākas, ilgtspējīgākas un noturīgākas; |
| --- | --- |

26.

Vides cilvēktiesību aizstāvji un pirmiedzīvotāju nozīme

| 27. | atgādina par valstu pienākumu aizsargāt vides aizstāvjus un viņu ģimenes no aizskarošas izturēšanās, iebiedēšanas un vardarbības, kā noteikts cilvēktiesību aktos, kā arī garantēt viņu pamatbrīvības, un pienākumu atzīt pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības un viņu pieredzes un zināšanu ieguldījumu cīņā pret bioloģiskās daudzveidības izzušanu un vides degradāciju; uzsver viņu īpašo lomu un specializētās zināšanas zemes apsaimniekošanā un saglabāšanā un aicina pastiprināt sadarbību ar pirmiedzīvotājiem un viņu iekļautību, kā arī censties stiprināt viņu demokrātisko līdzdalību attiecīgajos lēmumu pieņemšanas procesos, tostarp saistībā ar starptautisko klimata diplomātiju; atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt pirmiedzīvotāju līdzdalību, sniedzot īpašu atbalstu vairākiem projektiem, piemēram, Pirmiedzīvotāju dokumentācijas, pētniecības un informācijas centram (DOCIP); mudina Komisiju turpināt veicināt dialogu un sadarbību pirmiedzīvotāju un Eiropas Savienības starpā, kā arī ar starptautiskiem forumiem, īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver — lai gan uzbrukumi un draudi sastopami visur pasaulē, ANO īpašā referente cilvēktiesību aizstāvju jautājumos norāda, ka situācija ir īpaši dramatiska Latīņamerikā un Āzijā, kur daži starptautiskie investori, uzņēmumi un vietējās valdības ignorē iedzīvotāju likumīgās intereses; atzīmē, ka daudzos gadījumos konflikti un pārkāpumi notiek ekonomiskās nevienlīdzības un sociālās atstumtības kontekstā; nosoda vides aktīvistu kriminālvajāšanu un kriminalizēšanu Amazones reģionā, kur pieaug pret vides aktīvistiem vērstu uzbrukumu, slepkavību un vajāšanas gadījumu skaits; nosoda aizvien biežākus uzbrukumus vides aktīvistiem un vides aktīvistu vajāšanu Hondurasā, un nosoda neseno Gvapinolas vides aktīvistu noslepkavošanu; atzīmē, ka aizvadītajos trijos gados ir reģistrētas 578 vides, zemes un pirmiedzīvotāju tautu tiesību aizstāvju slepkavības; uzsver, ka Filipīnas nemainīgi ierindojas vides tiesību aizstāvjiem bīstamāko valstu saraksta augšgalā; atkārtoti aicina Komisiju — ņemot vērā, ka cilvēktiesību pārkāpumi Filipīnās ir ļoti nopietni un ka minētās valsts iestādes nav panākušas būtiskus uzlabojumus un neizrāda īpašu vēlmi sadarboties, — sākt īstenot procedūru, kuras rezultātā uz laiku varētu atcelt tarifa preferences saskaņā ar vispārējo tarifa preferenču shēmu (VPS+); |
| --- | --- |

28.

| 29. | iesaka ES dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES neatbalsta iniciatīvas un projektus, kas varētu izraisīt nelikumīgu zemes sagrābšanu, nelikumīgu mežizstrādi un atmežošanu vai cita veida kaitīgu ietekmi uz vidi; nosoda jebkādus centienus Covid-19 pandēmijas un citu krīžu kontekstā atcelt vides un cilvēktiesību aizsardzības mehānismu regulējumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | stingri nosoda to, ka visā pasaulē pieaug slepkavību, neslavas celšanas uzbrukumu, vajāšanas, kriminālatbildības noteikšanas, ieslodzīšanas, aizskarošas izturēšanās un iebiedēšanas gadījumu skaits, kas vērsti pret pirmiedzīvotājiem un vides cilvēktiesību aktīvistiem, un zemes aizstāvjiem, un prasa saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka sievietes, kas aizstāv vides tiesības un cilvēktiesības, savā darbā, kopienās un mājās saskaras ar papildu problēmām, jo pret viņām tiek vērsti vai viņas tiek pakļautas ar dzimumu saistītiem draudiem un ar dzimumu saistītai vardarbībai; norāda, ka aizstāves sievietes vairāk tiek pakļautas dažāda veida vardarbībai un citiem pārkāpumiem, aizspriedumiem, atstumtībai un atteikumiem nekā aizstāvji vīrieši līdzīgā situācijā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt visus cilvēktiesību aizstāvjus, jo īpaši vides tiesību aizstāvjus un viņu likumīgos pārstāvjus, un vajadzības gadījumā pievērst uzmanību viņu lietām; pauž pārliecību, ka ir jāpalielina atbalsts vides tiesību aizstāvjiem un ka ES ir jānosoda korporatīvo vai valsts dalībnieku represijas vai uzbrukumi, kas vērsti pret viņiem, sniedzot publiskus paziņojumus un attiecīgā gadījumā īstenojot vietējus pasākumus; atkārtoti pauž nostāju, ka EĀDD, Komisijai un dalībvalstīm ir jāfinansē un jāstiprina īpaši dzimumresponsīvā ziņā pieejami aizsardzības mehānismi un programmas vides cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp vietējiem un pirmiedzīvotāju aizstāvjiem, un jāiesaista viņi visās pārkāpumu izmeklēšanās; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž dziļas bažas par vides aizstāvju, trauksmes cēlēju, žurnālistu un juridisko profesiju pārstāvju, kas specializējušies vides jomā, situācijas pastāvīgo pasliktināšanos visā pasaulē; prasa ES un tās dalībvalstīm aizsargāt vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu un tiesības pulcēties un nodrošināt žurnālistu un trauksmes cēlēju drošību un aizsardzību gan Eiropas Savienībā, gan ārējās attiecībās; pauž dziļas bažas par ļaunprātīgiem nodarījumiem, noziegumiem un nāvējošiem uzbrukumiem, kas joprojām tiek pastrādāti pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem to darbības dēļ; norāda, ka trauksmes celšana ir vārda un informācijas brīvības veids un tai ir būtiska nozīme Savienības tiesību aktu pārkāpumu atklāšanā un novēršanā un demokrātiskās pārskatatbildības un pārredzamības stiprināšanā; šajā sakarībā aicina Komisiju uzraudzīt Direktīvas (ES) 2019/1937 (9), transponēšanu un garantēt, ka dalībvalstis to piemēro pilnībā; uzskata, ka informācijas brīvība ir svarīgs instruments, lai cilvēki, kurus var ietekmēt klimata pārmaiņu sekas, jau agrīnā posmā būtu pienācīgi informēti par klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi un pielāgošanās pasākumiem; prasa ievērot informācijas brīvību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst, ka vides aizstāvju darbība ir ārkārtīgi svarīga, jo viņi skarto teritoriju iedzīvotājiem meklē, izstrādā un izplata dzīvotspējīgus risinājumus un mehānismus saistībā ar klimata pārmaiņu novēršanu, izturētspēju un pielāgošanos tām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību diferencētām aizsardzības vajadzībām gadījumos, kad cilvēktiesību aizstāves ir sievietes, un šādi atzīt, ka viņu darbība ir spēcīgs pārmaiņu veicinātājs, sevišķi saistībā ar rīcību klimata politikas jomā; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāatbalsta sieviešu spēju veidošana un misija, kuru sievietes pilda kā izglītotājas un pārmaiņu veicinātājas, un ka attiecīgās organizācijas ir jānodrošina ar pietiekamu finansējumu; atgādina par to, cik bieži kopienu līderes un vides aktīvistes cieš no represijām un pat tiek nogalinātas, kā, piemēram, drosmīgās aktīvistes, kuras tika nominētas un iekļautas kandidātu sarakstā Eiropas Parlamenta Saharova balvai par domas brīvību, proti, 2018. gadā noslepkavotā Marielle Franco no Brazīlijas un 2016. gadā noslepkavotā Berta Cáceres no Hondurasas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina ES un dalībvalstis pieprasīt un nodrošināt, ka visos nolīgumos vai attīstības projektos, kas var ietekmēt pirmiedzīvotāju zemi, teritorijas vai dabas vērtības, bez piespiešanas tiek ievērotas pirmiedzīvotāju tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu apspriešanos un piekrišanu; uzsver, ka pirmiedzīvotāju tiesību un tradicionālo ieražu veicināšana ir svarīga, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību, cīnītos pret klimata pārmaiņām un aizsargātu un atjaunotu bioloģisko daudzveidību, vienlaikus arī nodrošinot pienācīgus aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju un Padomi Savienības ārpolitikas instrumentos un asociācijas nolīgumos izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus kopā ar noteikumiem par cilvēktiesību īstenošanu un izpildi, lai efektīvi atbalstītu un aizsargātu cilvēktiesību un vides tiesību aizstāvjus ES kaimiņvalstīs, kā arī mudināt ES kandidātvalstis efektīvi pietuvināties Eiropas vērtībām un standartiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina pieņemt pielikumu ES pamatnostādnēm par cilvēktiesību aizstāvjiem, veltot to vides aizstāvju konkrētajām problēmām un vajadzībām un ES politikai šajā jomā; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ProtectDefenders.eu projekta turpināšanu ar paaugstinātu finansējuma līmeni, kā arī to, ka tiek turpināti citi pašreizējie ES instrumenti cilvēktiesību aizstāvju atbalstam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Eiropas Savienībai pieņemt prioritāro valstu sarakstu, kurās EĀDD, Komisija un dalībvalstis pastiprinātu savu darbību, atbalstot vides tiesību aizstāvjus, un sadarbotos ar vietējām pašvaldībām, ieviešot vai uzlabojot aizsardzības mehānismus un īpašus tiesību aktus, kas definē vides aizstāvjus, atzīst viņu darbu un garantē viņu aizsardzību; uzstāj, ka šis prioritārais saraksts jāsagatavo EĀDD, cieši konsultējoties ar ieinteresētajām personām un Parlamentu, un tas katru gadu jāatjaunina; aicina arī AP/PV iesniegt ikgadēju publisku ziņojumu par prioritārajās valstīs veiktajām darbībām, kā arī par vides aizstāvju aizsardzību visā pasaulē; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina ANO uzņemties lielāku lomu globālo ekosistēmu un vides aizstāvju aizsardzībā, jo īpaši gadījumos, kad klimata pārmaiņas nopietni ietekmē pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas; tādēļ aicina ES veicināt ANO līmeņa iniciatīvu attiecībā uz starptautiskiem novērotājiem, kas uzraudzītu nopietnus kaitējumus videi, smagas vides krīzes vai situācijas, kurās vides tiesību aizstāvji ir visvairāk pakļauti riskam, un sadarboties ar iestādēm un palīdzēt tām izveidot aizsargājošu vidi šiem aizstāvjiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju un dalībvalstis, izmantojot politikas dialogu, veicināt tādu valsts rīcības plānu pieņemšanu, kas vides aizstāvjiem garantē drošu un brīvu vidi, integrējot plašāku kolektīvās aizsardzības perspektīvu, tostarp politiskus pasākumus, lai leģitimizētu vides aizsardzībā iesaistītās kopienas un grupas; aicina Komisiju skaidri pievērsties pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu cilvēktiesībām brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumos par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT BPN); |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka saskaņā ar ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem valstīm ir jāaizsargā bioloģiskās daudzveidības aizstāvji kā cilvēktiesību aizstāvji; pauž gandarījumu par tādu starptautisku līgumu izstrādi kā Eskasū nolīgums, kas ir būtisks instruments Latīņamerikai un Karību jūras reģionam, kurā ir vislielākais vides cilvēktiesību aizstāvju reģistrēto slepkavību skaits; |
| --- | --- |

43.

UNFCCC, tiesiskums un pārskatatbildība

| 44. | pauž nožēlu, ka pašreizējie nacionāli noteiktie devumi (NND), pat ja visas valstis tos pilnībā īstenotu, izraisītu katastrofālu globālās temperatūras pieaugumu par 3 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni, tādējādi pārkāpjot Parīzes nolīgumu; brīdina, ka šāds scenārijs radītu ekstrēmu ietekmi uz klimatu un vidi un plašu negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē cilvēktiesību iekļaušanu Parīzes nolīguma preambulā un aicina veikt efektīvus pasākumus, lai ievērotu un veicinātu cilvēktiesību saistības, īstenojot nolīgumu un klimatrīcību; tomēr pauž nožēlu, ka nav konkrētu noteikumu, kas ļautu saukt pie atbildības valsts un korporatīvos dalībniekus par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina UNFCCC puses turpināt palielināt savus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mērķus saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem un integrēt cilvēktiesību dimensiju savos nacionāli noteiktajos devumos (NND) un pielāgošanās paziņojumā; aicina UNFCCC sekretariātu sadarbībā ar ANO Augsto cilvēktiesību komisāri izstrādāt pamatnostādnes par to, kā NND un pielāgošanās paziņojumā integrēt cilvēktiesību aizsardzību; mudina puses pārskatīt iecerētos nacionāli noteiktos devumus (INND) un NND un izstrādāt NND uzraudzības mehānismus, pilnībā un efektīvi iesaistot pamatiedzīvotājus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver nepieciešamību stiprināt sinerģiju starp ziņošanas pienākumiem klimata un cilvēktiesību jomā; uzskata, ka pamatnostādnēs par Parīzes nolīguma pārredzamības sistēmu (13. pants) jāprasa pusēm iesniegt informāciju ne tikai par siltumnīcefekta gāzu emisijām, bet arī par to, vai klimata politika tiek īstenota saskaņā ar citiem sabiedrības mērķiem un spēkā esošo tiesisko regulējumu, un tādēļ jāiekļauj informācija par labo praksi, tostarp tiesībās balstītām pieejām attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem, kā arī sniegto atbalstu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina ES iestādes cieši sadarboties, veicinot cilvēktiesību pieeju notiekošajās starptautiskajās sarunās par klimatu, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mehānismu un citām pamatnostādnēm, kas veltītas Parīzes nolīguma 6. panta 4. punktā paredzētajiem mehānismiem, kuri nodrošina tiesību īpašnieku jēgpilnu un informētu līdzdalību, atbilstošus vides un sociālos aizsardzības pasākumus un neatkarīgus tiesiskās aizsardzības mehānismus; uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības mehānismam ir jātiecas finansēt projektus, kas nāk par labu tiem, kuri ir visneaizsargātākie pret klimata pārmaiņām, un ka visiem projektiem, kas tiek finansēti saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mehānismu, jāveic ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējums, ļaujot reģistrēt tikai pozitīvu ietekmi radošus projektus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju izstrādāt atbilstības kritērijus ES dotāciju iegūšanai, kas pavērtu vides NVO, kuras citādi nav tiesīgas pretendēt uz finansējumu to lieluma dēļ, plašākas iespējas iegūt finansējumu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver — lai nodrošinātu visu dalībnieku pārskatatbildību, jaunos mehānismos, piemēram, ilgtspējīgas attīstības mehānismā, ir jāintegrē institucionālā aizsardzības politika un sūdzību mehānismi, lai garantētu tiesību efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina UNFCCC sekretariātu kopā ar konvencijas pusēm izstrādāt kopīgu tiesisko regulējumu klimatiskajam taisnīgumam; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka Parīzes nolīguma 14. pantā minētā globālā izsvēršana būtu jāizmanto, lai pārskatītu virzību attiecībā uz cilvēktiesību un citu principu integrēšanu klimatrīcībā; norāda, ka tajā jāparedz iespējas pilsoniskajai sabiedrībai un starpvaldību organizācijām sniegt savu ieguldījumu; uzskata, ka Parīzes nolīguma īstenošanas novērtējumam būtu jāpalīdz apzināt labu praksi un šķēršļus tā īstenošanai, kā arī sniegt informāciju turpmākajiem NND un starptautiskajai sadarbībai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka visiem efektīviem tiesībās balstītiem klimata pasākumiem jāgarantē brīva, aktīva, jēgpilna un informēta dalība; iesaka padarīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās plānus publiski pieejamus, pārredzami finansētus un izstrādātus kopā ar skartajām un/vai potenciāli skartajām grupām, īpaši kopā ar neaizsargātākajām grupām; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vērš uzmanību uz to, ka jaunattīstības valstis pašas nespēj novērst klimata pārmaiņu sekas un ka šo valstu spējas pārvarēt krīzi un spējas pielāgoties klimata pārmaiņu sekām un tās prognozēt bieži vien ir atkarīgas no starptautiskās palīdzības; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver savu viedokli, ka cilvēktiesību tiesību akti un iestādes, ko parasti izmanto, lai novērstu pārvaldības pārskatatbildības trūkumu, nekādā ziņā nevar aizstāt efektīvus pasākumus klimata pārmaiņu radītā kaitējuma novēršanai un atlīdzināšanai; uzskata, ka valstu cilvēktiesību iestādēm (VCI) un pilsoniskajai sabiedrībai var būt efektīva nozīme valsts pārskatatbildības un uzraudzības mehānismos, kas izstrādāti, lai nodrošinātu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību tiem, kuriem klimata pārmaiņu dēļ nodarīts kaitējums cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzskata, ka ES ir jāuzņemas aktīva, spēcīga un vērienīga vadošā loma, gatavojoties 26. ANO Klimata pārmaiņu konferencei (COP26), starptautiskās klimata pārmaiņu politikas veidošanas centrā izvirzot cilvēktiesību principu iekļaušanu, lai izvairītos no neatgriezeniska kaitējuma pašreizējai un turpmākajai cilvēces attīstībai un paaudzēm; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzīst pilsoniskās sabiedrības, tostarp nevalstisko organizāciju un vides aizstāvju, aktīvo lomu un iesaistīšanos, sekmējot cilvēktiesībās balstītas pieejas izmantošanu klimatrīcībā, un aicina ES atbalstīt un finansēt šādas darbības; uzsver nepieciešamību garantēt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību caurskatāmības satvarā, kas noteikts Parīzes nolīguma 13. pantā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | norāda uz Komisijas priekšlikumu regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (10) (tā dēvēto Orhūsas regulu), kurai jāuzlabo Orhūsas konvencijas īstenošana ES līmenī; turklāt mudina dalībvalstis nodrošināt attiecīgo ES tiesību aktu (piemēram, Direktīvas 2011/92/ES (11)) un starptautisko juridiski saistošo noteikumu (Orhūsas konvencijas) pienācīgu transponēšanu to tiesību sistēmā, lai nodrošinātu iekļaujošu piekļuvi informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka vides aktīvistu darbības pilnīgi noteikti ir saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un ka šo mērķu sistēmiska īstenošana būtu jānodrošina gan vietējā, gan valsts, gan starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atgādina, ka dalībvalstīm ir jāreglamentē korporācijas, lai nodrošinātu, ka tās nerada cilvēktiesību pārkāpumus, un ka privātajiem un korporatīvajiem dalībniekiem ir pienākums risināt jautājumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēktiesībām saskaņā ar ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mudina Komisiju un dalībvalstis aktīvi darboties aizsardzības pasākumu un pārskatatbildības procesu izstrādē, izveidē un veicināšanā starptautiski atzītās struktūrās, lai nodrošinātu, ka strukturālās izmaiņas, kuras īstenotas, lai līdz 2030. gadam panāktu krasu emisiju samazināšanos, kas paredzēta klimata politikā, tiek izstrādātas, īstenotas un uzraudzītas tādā veidā, kas aizsargā skarto cilvēku un kopienu tiesības, tostarp tiesības strādāt, un veicinātu taisnīgus un līdztiesīgus darba apstākļus; uzsver, ka zaļā pārkārtošanās jāīsteno taisnīgi un nedrīkst atstāt nevienu novārtā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka uzņēmumu pienācīga pārbaude un ilgtspējīga un atbildīga uzņēmumu pārskatatbildība ir svarīga kā būtisks un neaizstājams līdzeklis, ar kuru novērst nopietnus cilvēktiesību un vides pārkāpumus un aizsargāt no tiem; aicina ES atbalstīt ilgtspējīgu un atbildīgu uzņēmumu pārvaldību kā būtisku Eiropas zaļā kursa elementu; aicina dalībvalstis īstenot efektīvus regulatīvos pasākumus, lai apzinātu, novērtētu, novērstu, pārtrauktu, mazinātu, uzraudzītu, paziņotu, risinātu, neitralizētu iespējamus un/vai faktiskus cilvēktiesību pārkāpumus un sauktu pie atbildības par tiem, un sauktu pie atbildības uzņēmumus, nodrošinot, ka tie pilda savus pienācīgu pārbaužu pienākumus attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēktiesībām saskaņā ar ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izstrādāt tiesību akta priekšlikumu par obligātām uzņēmumu pienācīgas pārbaudes prasībām attiecībā uz cilvēktiesībām un vides aizsardzību visā to piegādes ķēdē; iesaka, ka šim tiesību akta priekšlikumam jāatbalsta un jāsekmē kopīgas ietekmes mērīšanas metodikas izstrāde attiecībā uz ietekmi uz vidi un klimata pārmaiņām; uzsver, ka ir svarīgi efektīvi, jēgpilni un informēti apspriesties un sazināties ar visām skartajām vai potenciāli skartajām ieinteresētajām personām, tostarp vides aizstāvjiem; mudina ES atbalstīt ANO notiekošās sarunas par saistošu līgumu par darījumdarbību un cilvēktiesībām, lai regulētu transnacionālo korporāciju un citu uzņēmumu darbību, un efektīvi iesaistīties tajās; uzskata, ka ikvienam šādam instrumentam ir jāmudina korporatīvie dalībnieki un investori uzņemties atbildību par cilvēktiesībām uz veselīgu vidi; uzskata, ka ikvienā šādā instrumentā jāiekļauj stingri vides aizsardzības noteikumi un tam jāmudina ne tikai korporatīvie dalībnieki un finanšu iestādes, bet arī reģionālās investīciju vai attīstības iestādes uzņemties atbildību par cilvēktiesībām uz veselīgu vidi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver korupcijas apkarošanas lielo nozīmi pasaules mērogā, jo tā kaitē cilvēktiesību izmantošanai un īpaši negatīvi un nesamērīgi ietekmē sabiedrības visnelabvēlīgākā situācijā esošās, atstumtākās un neaizsargātākās grupas, piemēram, sievietes, bērnus, personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus, nabadzīgos, pirmiedzīvotājus vai mazākumtautībām piederošos cilvēkus, cita starpā liedzot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi dabas resursiem, tostarp zemei; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Padomi un EĀDD iekļaut ar korupciju saistītos noziegumus starp darbībām, kas ir sodāmas saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu (tā dēvēto Eiropas Magņitska tiesību aktu), un nodrošināt tā raitu pieņemšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka pašreizējā ES tirdzniecības politikas pārskatīšana būtu jāizmanto kā iespēja no jauna formulēt, veicināt un pastiprināt cilvēktiesību aizsardzību tirdzniecības politikā; uzsver, ka uz turpmāko tirdzniecības nolīgumu ilgtspējīgas attīstības sadaļām ir jāattiecina šo nolīgumu strīdu izšķiršanas mehānismi; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas 74. sesijas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO augstajai cilvēktiesību komisārei un ES delegāciju vadītājiem. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0015.

(2)  OV C 337, 20.9.2018., 82. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0005.

(4)  OV C 118, 8.4.2020., 15. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0054.

(6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) 1998. gada 25. jūnija Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.

(7)  Reģionālais nolīgums par informācijas pieejamību, sabiedrības līdzdalību un tiesiskumu vides jautājumos Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, 2018. gada 4. marts.

(8)  Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas neatkarīgs projektu pārskatatbildības mehānisms un Eiropas Investīciju bankas grupas sūdzību izskatīšanas mehānisms.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 23. oktobra Direktīva (ES) 2019/1937 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/125

---

P9_TA(2021)0248

ES reģionos vērojamo demogrāfisko tendenču apvēršana pretējā virzienā, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par ES reģionos vērojamo demogrāfisko tendenču apvēršanu pretējā virzienā, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus (2020/2039(INI))

(2022/C 15/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 45. pantā garantēto darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 45. pantā garantēto darba ņēmēju pārvietošanās brīvību,

| — | ņemot vērā LESD 174. pantu par Savienības ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 174. pantu par Savienības ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu,

| — | ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas ļauj izmantot atbalstu, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ar noteikumu, ka šis atbalsts būtiski neietekmē konkurenci (“c” kategorijas reģioni), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas ļauj izmantot atbalstu, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ar noteikumu, ka šis atbalsts būtiski neietekmē konkurenci (“c” kategorijas reģioni),

| — | ņemot vērā LESD 349. pantu par tālākajiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 349. pantu par tālākajiem reģioniem,

| — | ņemot vērā LESD 9., 46., 47., 48. un 147. pantu attiecībā uz vairākiem darba un nodarbinātības aspektiem ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9., 46., 47., 48. un 147. pantu attiecībā uz vairākiem darba un nodarbinātības aspektiem ES,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši 2., 3. un 20. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši 2., 3. un 20. principu,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375), un jo īpaši tā II nodaļu par teritoriālo attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375), un jo īpaši tā II nodaļu par teritoriālo attīstību,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (COM(2020)0408),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu Eiropas Savienībā: Eiropas Komisijas septītais ziņojums (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu Eiropas Savienībā: Eiropas Komisijas septītais ziņojums (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. novembra rezolūciju par kohēzijas politikas instrumentu izmantošanu reģionos demogrāfisko pārmaiņu problēmas risināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. novembra rezolūciju par kohēzijas politikas instrumentu izmantošanu reģionos demogrāfisko pārmaiņu problēmas risināšanai (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku (3),

| — | ņemot vērā 2019. gada 27. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 27. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (4),

| — | ņemot vērā LESD 20. pantu, Regulu (ES) Nr. 492/2011 (5) un Direktīvu 2004/38/EK (6) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 20. pantu, Regulu (ES) Nr. 492/2011 (5) un Direktīvu 2004/38/EK (6) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūnija ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūnija ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi,

| — | ņemot vēra Komisijas 2020. gada 27. jūlija ceļvedi “Lauku attīstība: ilgtermiņa redzējums attiecībā uz lauku apgabaliem” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Komisijas 2020. gada 27. jūlija ceļvedi “Lauku attīstība: ilgtermiņa redzējums attiecībā uz lauku apgabaliem” (7),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus “Demogrāfiskās problēmas: skatījums uz nākotni”, kas tika pieņemti 2020. gada 8. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus “Demogrāfiskās problēmas: skatījums uz nākotni”, kas tika pieņemti 2020. gada 8. jūnijā,

| — | ņemot vērā Zaļo grāmatu “Novecošana: Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana”, ar ko Komisija iepazīstināja 2021. gada 27. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zaļo grāmatu “Novecošana: Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana”, ar ko Komisija iepazīstināja 2021. gada 27. janvārī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. novembra ceļvedi “Demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā: Zaļā grāmata par novecošanu” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. novembra ceļvedi “Demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā: Zaļā grāmata par novecošanu” (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Teritoriālās attīstības un kohēzijas novērošanas tīkla (ESPON) 2017. gada decembra ziņojumu par jaunās nodarbinātības dinamikas ģeogrāfiju Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Teritoriālās attīstības un kohēzijas novērošanas tīkla (ESPON) 2017. gada decembra ziņojumu par jaunās nodarbinātības dinamikas ģeogrāfiju Eiropā,

| — | ņemot vērā ESPON 2019. gada jūnija politikas kopsavilkumu “Darbaspēka migrācijas problēmu risināšana Eiropā: uzlabota funkcionāla pieeja”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESPON 2019. gada jūnija politikas kopsavilkumu “Darbaspēka migrācijas problēmu risināšana Eiropā: uzlabota funkcionāla pieeja”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu departamenta Iedzīvotāju nodaļas ziņojumu par pasaules iedzīvotāju skaita prognozi 2019. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu departamenta Iedzīvotāju nodaļas ziņojumu par pasaules iedzīvotāju skaita prognozi 2019. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2020. gada 17. jūnija ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2020. gada 17. jūnija ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi (9),

| — | ņemot vērā Eiropas reģionālās konkurētspējas indeksu 2019. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas reģionālās konkurētspējas indeksu 2019. gadā,

| — | ņemot vērā ESAO dokumentu par pielāgošanos demogrāfiskajām pārmaiņām, kurš sagatavots G20 nodarbinātības darba grupas pirmajai sanāksmei Japānas G20 prezidentūras laikā 2019. gada 25.–27. februārī Tokijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO dokumentu par pielāgošanos demogrāfiskajām pārmaiņām, kurš sagatavots G20 nodarbinātības darba grupas pirmajai sanāksmei Japānas G20 prezidentūras laikā 2019. gada 25.–27. februārī Tokijā,

| — | ņemot vērā 2002. gada “Barselonas mērķus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada “Barselonas mērķus”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi uz Eiropas reģioniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi uz Eiropas reģioniem,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada ziņojumu “Meklējot risinājumu intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmai: vietējā un reģionālā dimensija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada ziņojumu “Meklējot risinājumu intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmai: vietējā un reģionālā dimensija”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 12.–14. oktobra atzinumu “Demogrāfiskās pārmaiņas: priekšlikumi, kā novērtēt un novērst to negatīvo ietekmi ES reģionos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 12.–14. oktobra atzinumu “Demogrāfiskās pārmaiņas: priekšlikumi, kā novērtēt un novērst to negatīvo ietekmi ES reģionos”,

| — | ņemot vērā Komisijas ilgtermiņa redzējumu lauku apvidiem, kurš pašlaik tiek sagatavots, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ilgtermiņa redzējumu lauku apvidiem, kurš pašlaik tiek sagatavots,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 8.–10. decembra atzinumu “ES lauku atdzimšanas stratēģija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 8.–10. decembra atzinumu “ES lauku atdzimšanas stratēģija”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 30. janvāra teritoriālās ietekmes novērtējuma ziņojumu par demogrāfiskajām pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 30. janvāra teritoriālās ietekmes novērtējuma ziņojumu par demogrāfiskajām pārmaiņām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0061/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0061/2021),

| A. | tā kā iedzīvotāju sadalījumam vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī, kā arī tā stabilitātei vai pārmaiņām dalībvalstīs un to reģionos ir ļoti atšķirīga dinamika, kas rada nevienlīdzīgu ietekmi uz iedzīvotāju skaita samazināšanās parādību un galu galā uz Savienības sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju; tā kā saskaņā ar 2019. gada Eiropas reģionālās konkurētspējas indeksu pastāv atšķirība starp galvaspilsētas/metropoles reģioniem un nomaļākām teritorijām, proti, 78 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās vai pilsētām pieguļošās teritorijās un var izmantot kvalitatīvus pakalpojumus enerģētikas, transporta un digitālās savienojamības jomā, savukārt daudzi nomaļie reģioni šajā ziņā joprojām saskaras ar grūtībām; tā kā kohēzijas politikai kā galvenajam publisko ieguldījumu avotam ES, kurš veido 8,5 % no valdības kapitālieguldījumiem, var būt svarīga nozīme šo demogrāfisko problēmu risināšanā –– arī nolūkā ilgtermiņā saglabāt ES dabisko demogrāfisko līdzsvaru; |
| --- | --- |

A.

tā kā iedzīvotāju sadalījumam vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī, kā arī tā stabilitātei vai pārmaiņām dalībvalstīs un to reģionos ir ļoti atšķirīga dinamika, kas rada nevienlīdzīgu ietekmi uz iedzīvotāju skaita samazināšanās parādību un galu galā uz Savienības sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju; tā kā saskaņā ar 2019. gada Eiropas reģionālās konkurētspējas indeksu pastāv atšķirība starp galvaspilsētas/metropoles reģioniem un nomaļākām teritorijām, proti, 78 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās vai pilsētām pieguļošās teritorijās un var izmantot kvalitatīvus pakalpojumus enerģētikas, transporta un digitālās savienojamības jomā, savukārt daudzi nomaļie reģioni šajā ziņā joprojām saskaras ar grūtībām; tā kā kohēzijas politikai kā galvenajam publisko ieguldījumu avotam ES, kurš veido 8,5 % no valdības kapitālieguldījumiem, var būt svarīga nozīme šo demogrāfisko problēmu risināšanā –– arī nolūkā ilgtermiņā saglabāt ES dabisko demogrāfisko līdzsvaru;

| B. | tā kā šajā ziņojumā “nosūtītāji reģioni” ir reģioni, kas zaudē augstas prasmes un/vai kompetences (vienā vai vairākās nozarēs/jomās) par labu citiem reģioniem pastāvīgas emigrācijas dēļ konkrētā laikposmā, savukārt “saņēmēji reģioni” ir reģioni, kas iegūst augstas prasmes un/vai kompetences (vienā vai vairākās nozarēs/jomās) pastāvīgas imigrācijas dēļ konkrētā laikposmā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šajā ziņojumā “nosūtītāji reģioni” ir reģioni, kas zaudē augstas prasmes un/vai kompetences (vienā vai vairākās nozarēs/jomās) par labu citiem reģioniem pastāvīgas emigrācijas dēļ konkrētā laikposmā, savukārt “saņēmēji reģioni” ir reģioni, kas iegūst augstas prasmes un/vai kompetences (vienā vai vairākās nozarēs/jomās) pastāvīgas imigrācijas dēļ konkrētā laikposmā;

| C. | tā kā klimata pārmaiņas un jo īpaši ar šo procesu saistītie plūdi un karstuma viļņi ietekmē arī demogrāfiskās tendences; tā kā koordinēta pieeja, saskaņā ar kuru dažādās ES politikas jomās tiek integrēti ilgtspējas, zaļināšanas un digitalizācijas principi, arī varētu palīdzēt apvērst pretējā virzienā negatīvās demogrāfiskās tendences; |
| --- | --- |

C.

tā kā klimata pārmaiņas un jo īpaši ar šo procesu saistītie plūdi un karstuma viļņi ietekmē arī demogrāfiskās tendences; tā kā koordinēta pieeja, saskaņā ar kuru dažādās ES politikas jomās tiek integrēti ilgtspējas, zaļināšanas un digitalizācijas principi, arī varētu palīdzēt apvērst pretējā virzienā negatīvās demogrāfiskās tendences;

| D. | tā kā pastāv būtiska saikne starp sociālo pakalpojumu sniegšanu, fizisko un IKT savienojamību, izglītību un darba iespējām, no vienas puses, un spēju noturēt iedzīvotājus konkrētās teritorijās un piesaistīt tos šīm teritorijām, no otras puses; tā kā daudzi ES reģioni, tostarp lauku apvidi, kas veido 44 % no Savienības teritorijas, un attālie, nomaļie, salu un kalnu reģioni, kas ir nelabvēlīgākā situācijā no ģeogrāfiskā, sociālā un ekonomiskā viedokļa, joprojām saskaras ar nopietniem trūkumiem šo pakalpojumu nodrošinājumā; tā kā šos reģionus īpaši raksturo zems iedzīvotāju blīvums, iedzīvotāju aizplūšana no laukiem un iedzīvotāju skaita samazināšanās tendences, kam ir tādas negatīvas sekas kā novecošana, paaudžu nomaiņas problēmas un lauksaimniecības attīstība; tā kā būtu jāattīsta lielāka sinerģija ar ES transporta politiku, lai apmierinātu reģionu ar zemu iedzīvotāju blīvumu un mazapdzīvotu reģionu īpašās vajadzības; tā kā pašreizējai ES iedzīvotāju novecošanas tendencei ir būtiskas ekonomiskas un sociālas sekas, piemēram, augstāks apgādājamo īpatsvara koeficients, spiediens uz fiskālo un sociālā nodrošinājuma ilgtspēju un lielāks slogs uz veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pastāv būtiska saikne starp sociālo pakalpojumu sniegšanu, fizisko un IKT savienojamību, izglītību un darba iespējām, no vienas puses, un spēju noturēt iedzīvotājus konkrētās teritorijās un piesaistīt tos šīm teritorijām, no otras puses; tā kā daudzi ES reģioni, tostarp lauku apvidi, kas veido 44 % no Savienības teritorijas, un attālie, nomaļie, salu un kalnu reģioni, kas ir nelabvēlīgākā situācijā no ģeogrāfiskā, sociālā un ekonomiskā viedokļa, joprojām saskaras ar nopietniem trūkumiem šo pakalpojumu nodrošinājumā; tā kā šos reģionus īpaši raksturo zems iedzīvotāju blīvums, iedzīvotāju aizplūšana no laukiem un iedzīvotāju skaita samazināšanās tendences, kam ir tādas negatīvas sekas kā novecošana, paaudžu nomaiņas problēmas un lauksaimniecības attīstība; tā kā būtu jāattīsta lielāka sinerģija ar ES transporta politiku, lai apmierinātu reģionu ar zemu iedzīvotāju blīvumu un mazapdzīvotu reģionu īpašās vajadzības; tā kā pašreizējai ES iedzīvotāju novecošanas tendencei ir būtiskas ekonomiskas un sociālas sekas, piemēram, augstāks apgādājamo īpatsvara koeficients, spiediens uz fiskālo un sociālā nodrošinājuma ilgtspēju un lielāks slogs uz veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem;

| E. | tā kā darbaspēka brīva pārvietošanās ir viena no Eiropas Savienības un tās vienotā tirgus četrām brīvībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā darbaspēka brīva pārvietošanās ir viena no Eiropas Savienības un tās vienotā tirgus četrām brīvībām;

| F. | tā kā, lai gan ES iedzīvotāju skaits iepriekšējās desmitgadēs ir ievērojami pieaudzis, pieauguma temps šobrīd samazinās un ir paredzams, ka ilgtermiņā iedzīvotāju skaits būtiski saruks; tā kā 2015. gadā ES piedzīvoja pirmo dabisko iedzīvotāju skaita samazināšanos, proti, tika reģistrēts vairāk mirušo nekā dzimušo; tā kā 2019. gadā Eiropā dzīvoja tikai 6,9 % no pasaules iedzīvotājiem un 2070. gadā Eiropā dzīvos mazāk par 4 % no pasaules iedzīvotāju, un iedzīvotāju skaits īpaši strauji samazināsies Austrumeiropā un Dienvideiropā, kam par iemeslu būs zems dzimstības līmenis, kas kombinēsies ar emigrāciju uz citām ES valstīm no šiem reģioniem; tā kā ilgtermiņa demogrāfiskās tendences Eiropas reģionos joprojām liecina par zemāku dzimstības līmeni un sabiedrības novecošanu, izņemot dažos tālākos reģionos, īpaši Majotu, kur iedzīvotāju skaita pieaugums līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni tiek prognozēts 38 % apmērā, kā arī Francijas Gviānā, kur paredzams pieaugums 26 % apmērā (10); |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai gan ES iedzīvotāju skaits iepriekšējās desmitgadēs ir ievērojami pieaudzis, pieauguma temps šobrīd samazinās un ir paredzams, ka ilgtermiņā iedzīvotāju skaits būtiski saruks; tā kā 2015. gadā ES piedzīvoja pirmo dabisko iedzīvotāju skaita samazināšanos, proti, tika reģistrēts vairāk mirušo nekā dzimušo; tā kā 2019. gadā Eiropā dzīvoja tikai 6,9 % no pasaules iedzīvotājiem un 2070. gadā Eiropā dzīvos mazāk par 4 % no pasaules iedzīvotāju, un iedzīvotāju skaits īpaši strauji samazināsies Austrumeiropā un Dienvideiropā, kam par iemeslu būs zems dzimstības līmenis, kas kombinēsies ar emigrāciju uz citām ES valstīm no šiem reģioniem; tā kā ilgtermiņa demogrāfiskās tendences Eiropas reģionos joprojām liecina par zemāku dzimstības līmeni un sabiedrības novecošanu, izņemot dažos tālākos reģionos, īpaši Majotu, kur iedzīvotāju skaita pieaugums līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni tiek prognozēts 38 % apmērā, kā arī Francijas Gviānā, kur paredzams pieaugums 26 % apmērā (10);

| G. | tā kā demogrāfiskie aspekti būtu jāintegrē dažādās politikas jomās, tostarp iekļaujot tos ilgtermiņa prioritātēs; tā kā ir svarīgi vākt un pārraudzīt ticamus statistikas datus un atbalstīt pētniecību un labas prakses apmaiņu visos līmeņos, lai veicinātu labāku izpratni par demogrāfiskajām problēmām, prognozētu to ietekmi uz darba tirgu un izstrādātu novatoriskus un efektīvus risinājumus vecumam labvēlīgas vides nodrošināšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā demogrāfiskie aspekti būtu jāintegrē dažādās politikas jomās, tostarp iekļaujot tos ilgtermiņa prioritātēs; tā kā ir svarīgi vākt un pārraudzīt ticamus statistikas datus un atbalstīt pētniecību un labas prakses apmaiņu visos līmeņos, lai veicinātu labāku izpratni par demogrāfiskajām problēmām, prognozētu to ietekmi uz darba tirgu un izstrādātu novatoriskus un efektīvus risinājumus vecumam labvēlīgas vides nodrošināšanai;

| H. | tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības un ekonomikas krīze skaidri parādīja, ka paaudžu solidaritāte, kā arī pienācīgs finansējums veselības un sociālajai aprūpei un ilgtspējīgai ekonomikai ir atveseļošanas procesa un iekļaujošākas un noturīgākas sabiedrības veidošanas virzītājspēki; tā kā Covid-19 pandēmija ir atklājusi mūsu veselības aprūpes sistēmu nestabilitāti, jo īpaši saistībā ar sabiedrības novecošanu; tā kā Covid-19 pandēmija ir vēlreiz uzsvērusi, ka ir svarīgi aizsargāt un veicināt cieņpilnu attieksmi pret vecāka gadagājuma cilvēkiem un viņu pamattiesības ES; |
| --- | --- |

H.

tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības un ekonomikas krīze skaidri parādīja, ka paaudžu solidaritāte, kā arī pienācīgs finansējums veselības un sociālajai aprūpei un ilgtspējīgai ekonomikai ir atveseļošanas procesa un iekļaujošākas un noturīgākas sabiedrības veidošanas virzītājspēki; tā kā Covid-19 pandēmija ir atklājusi mūsu veselības aprūpes sistēmu nestabilitāti, jo īpaši saistībā ar sabiedrības novecošanu; tā kā Covid-19 pandēmija ir vēlreiz uzsvērusi, ka ir svarīgi aizsargāt un veicināt cieņpilnu attieksmi pret vecāka gadagājuma cilvēkiem un viņu pamattiesības ES;

| I. | tā kā Covid-19 krīze, visticamāk, būtiski ietekmēs dzimstības un mirstības rādītājus un migrācijas plūsmas Eiropā, taču joprojām nav zināms, kāda būs pandēmijas ietekme uz ekonomiku, nodarbinātību un sabiedrību; tā kā būs rūpīgi jāanalizē, tostarp no dzimumu līdztiesības viedokļa, to ārkārtas pasākumu īstermiņa un ilgtermiņa ietekme uz demogrāfiskajām pārmaiņām, kuri veikti, reaģējot uz krīzi; tā kā provizoriskie pētījumi liecina, ka pandēmija ir pastiprinājusi pastāvošo nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, tostarp palielinājusi neapmaksāta aprūpes darba apjomu un veicinājusi darbvietu zudumu; tā kā sabiedrības veselības krīze nesamērīgi ietekmē sievietes un meitenes un jo īpaši sievietes un meitenes no visneaizsargātākajām grupām un šis aspekts būtu jāņem vērā kohēzijas politikā, tostarp novirzot ieguldījumus aprūpes pakalpojumos un uzlabojot darba apstākļus šajā nozarē, kā arī atbalstot pāreju uz aprūpes ekonomiku; |
| --- | --- |

I.

tā kā Covid-19 krīze, visticamāk, būtiski ietekmēs dzimstības un mirstības rādītājus un migrācijas plūsmas Eiropā, taču joprojām nav zināms, kāda būs pandēmijas ietekme uz ekonomiku, nodarbinātību un sabiedrību; tā kā būs rūpīgi jāanalizē, tostarp no dzimumu līdztiesības viedokļa, to ārkārtas pasākumu īstermiņa un ilgtermiņa ietekme uz demogrāfiskajām pārmaiņām, kuri veikti, reaģējot uz krīzi; tā kā provizoriskie pētījumi liecina, ka pandēmija ir pastiprinājusi pastāvošo nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, tostarp palielinājusi neapmaksāta aprūpes darba apjomu un veicinājusi darbvietu zudumu; tā kā sabiedrības veselības krīze nesamērīgi ietekmē sievietes un meitenes un jo īpaši sievietes un meitenes no visneaizsargātākajām grupām un šis aspekts būtu jāņem vērā kohēzijas politikā, tostarp novirzot ieguldījumus aprūpes pakalpojumos un uzlabojot darba apstākļus šajā nozarē, kā arī atbalstot pāreju uz aprūpes ekonomiku;

| J. | tā kā kopš ekonomikas krīzes sākuma 2008. gadā Eiropā tiek konstatēta gados jaunu izglītotu profesionāļu pārvietošanās no Dienvideiropas un Austrumeiropas uz Eiropas ziemeļrietumiem; tā kā pastāv cieša saikne starp reģiona sociālekonomiskajiem apstākļiem un tā intelektuālā darbaspēka emigrācijas/ieguvumu dinamiku; tā kā nosūtītājiem reģioniem un saņēmējiem reģioniem būs jāsadarbojas, lai risinātu problēmas, ar kurām tie saskaras, un jāizmanto integrētas pieejas, lai izstrādātu ilgtermiņa politiku, kuras mērķis ir uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš ekonomikas krīzes sākuma 2008. gadā Eiropā tiek konstatēta gados jaunu izglītotu profesionāļu pārvietošanās no Dienvideiropas un Austrumeiropas uz Eiropas ziemeļrietumiem; tā kā pastāv cieša saikne starp reģiona sociālekonomiskajiem apstākļiem un tā intelektuālā darbaspēka emigrācijas/ieguvumu dinamiku; tā kā nosūtītājiem reģioniem un saņēmējiem reģioniem būs jāsadarbojas, lai risinātu problēmas, ar kurām tie saskaras, un jāizmanto integrētas pieejas, lai izstrādātu ilgtermiņa politiku, kuras mērķis ir uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti;

| K. | tā kā inovācija un ieguldījumi cilvēkkapitālā ir dalībvalstu un to reģionu sociālekonomiskās un nodarbinātības izaugsmes galvenie virzītājspēki vidējā termiņā un ilgtermiņā, |
| --- | --- |

K.

tā kā inovācija un ieguldījumi cilvēkkapitālā ir dalībvalstu un to reģionu sociālekonomiskās un nodarbinātības izaugsmes galvenie virzītājspēki vidējā termiņā un ilgtermiņā,

Pašreizējās iezīmes un problēmas saistībā ar demogrāfiskajām pārmaiņām ES

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzsver, ka četras brīvības ir ES konkurētspējas un vērtību stūrakmens; tomēr norāda, ka būtu jāpievērš lielāka uzmanība to ietekmei uz demogrāfiskajām tendencēm un no tām izrietošajai ietekmei uz līdzsvaru starp dalībvalstīm un to iekšienē, kā arī uz to ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzsver, ka ES saskaras ar būtisku demogrāfisko problēmu, kas, neraugoties uz atšķirīgo ietekmi dažādos reģionos, ir jāatzīst un jārisina visaptverošā veidā, lai uzlabotu pēdējo gadu negatīvo dabisko demogrāfisko līdzsvaru; tā kā Eiropas Savienības prioritātei līdztekus divkāršajam mērķim –– klimatiskās un digitālās pārkārtošanās paātrināšanai –– vajadzētu būt pašreizējo negatīvo demogrāfisko tendenču apvēršanai pretējā virzienā Eiropas teritorijās, izmantojot pasākumus, kas vērsti uz to, lai novērstu šo problēmu cēloņus, nevis tikai cīnītos ar sekām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | šajā sakarībā novēro ievērojamas demogrāfiskās atšķirības dažādu ekonomisko iespēju, pakalpojumu sniegšanas, pieejamības, transporta un digitālās savienojamības ziņā gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī starp pamatreģioniem, lielpilsētu reģioniem un nomaļiem reģioniem; šajā sakarībā atgādina, ka Eiropas transporta tīkls (TEN-T) var būt efektīvs tikai tad, ja efektīvi darbojas vietējā transporta infrastruktūra; uzsver, ka šīs atšķirības ir īpaši pamanāmas lauku apvidos vai reģionos, kuri saskaras ar dabas vai specifiskiem ierobežojumiem, piemēram, mazapdzīvotos un kalnu reģionos, kā arī starp kontinentālo daļu un salām un tālākajiem reģioniem; atkārtoti norāda, ka pieejamības ziņā lielākajai daļai salu un tālāko reģionu ir raksturīgs reti kursējošs un bieži vien dārgs transports; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka IKP uz vienu iedzīvotāju, ienākumu līmenis, nodarbinātības līmenis, dzimstības koeficients, sociālekonomiskie faktori, atšķirības starp lauku un pilsētu teritorijām un iedzīvotāju novecošana ir vieni no svarīgākajiem faktoriem, kas tieši ietekmē demogrāfiju; norāda, ka pašreizējā nodarbinātības dinamika jo īpaši rada demogrāfiskās plūsmas ES reģionos, izraisot sociāli teritoriālas atšķirības un problēmas, kas būs jārisina ar kohēzijas politikas starpniecību pēc 2020. gada; uzsver, ka iekšējās migrācijas tendences no dienvidu un centrālajiem reģioniem uz ziemeļu un ziemeļrietumu reģioniem galvenokārt skar gados jaunus, izglītotus un kvalificētus darba ņēmējus; norāda, ka trešo valstu pilsoņu migrācija pēdējos gados ir ļāvusi ES izvairīties no iedzīvotāju skaita samazināšanās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka Eiropa nepārprotami saskaras ar iedzīvotāju novecošanu un dzimstības līmeņa pazemināšanos, kas ietekmē apgādājamo īpatsvara koeficientu un negatīvi skar darbaspēka skaita pieaugumu, kas ievērojami atpaliek no pēdējās desmitgades rādītāja; brīdina par acīmredzamu darbaspēka skaita samazināšanos Austrumeiropas, Dienvideiropas un Centrāleiropas reģionos; uzsver, ka sabiedrības novecošana ietekmē arī mājokļu un transporta plānošanu, infrastruktūras un pakalpojumu vajadzības, kā arī fiskālo un sociālā nodrošinājuma ilgtspēju; norāda, ka aktīvu vecumdienu politika ir vajadzīga, lai mazinātu demogrāfisko pārmaiņu negatīvo dimensiju, jo īpaši lauku un attālos apgabalos, un lai nodrošinātu pienācīgu dzīves kvalitātes līmeni visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda uz pašreizējo Covid-19 izraisīto veselības krīzi un tās iespējamo sociālekonomisko ietekmi uz darba tirgus dinamiku vidējā termiņā un ilgtermiņā; turklāt pauž nožēlu par to, ka Covid-19 pandēmija ir negatīvi ietekmējusi vidējo paredzamo mūža ilgumu Eiropā; uzsver, ka pašizolācijas un sociālās distancēšanās pasākumiem, neraugoties uz to pozitīvo ietekmi uz inficēšanās rādītāju pazemināšanos, ir bijusi acīmredzama ietekme uz ražošanu, pieprasījumu un tirdzniecību, to ietekmē samazinājusies ekonomiskā aktivitāte, paaugstinājies bezdarba līmenis, strauji sarukuši uzņēmumu ienākumi un pieaudzis valstu budžeta deficīts; norāda, ka līdz ar to var prognozēt turpmāku jauniešu migrācijas vilni gan dalībvalstu iekšienē, gan starp tām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka pašreizējā Covid-19 krīze ir atklājusi būtiskas atšķirības veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātē un pieejamībā; šajā sakarībā atgādina, ka lauku apvidos ir jāstiprina sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, veselības aprūpes iestāžu darbība, lai novērstu īpaši izteikto nevienlīdzību un paredzamā mūža ilguma atšķirības atkarībā no dzīvesvietas, sociālā statusa un izglītības līmeņa; atgādina, ka pandēmija arī ļāva konstatēt pastāvošo digitālo plaisu, kas sevišķi skar vecāka gadagājuma cilvēkus un cilvēkus, kas dzīvo mazāk attīstītos reģionos, attālos lauku un/vai kalnu apgabalos, kā arī tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver vēl vienu problēmu, ko izgaismoja pandēmija, proti, nepieciešamību nodrošināt pienācīgus darba un dzīves apstākļus sezonas darbiniekiem, kas ir svarīgi darbaspēka trūkuma novēršanai konkrētās ekonomikas nozarēs, jo īpaši lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka iedzīvotāju skaita samazināšanās procesa mēroga noteikšana ir problēma pati par sevi tāpēc, ka statistika nesniedz precīzus datus, jo dati par cilvēkiem, kas pamet noteiktas teritorijas, ir pieejami tikai pēc vairākiem gadiem; turklāt norāda, ka Eurostat prognozes par iedzīvotāju skaitu nākamajā desmitgadē liecina, ka iedzīvotāju skaits var samazināties gan lauku, gan pilsētu reģionos; šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi pareizi novērtēt demogrāfisko problēmu mērogu un pienācīgi tās risināt –– arī nolūkā cīnīties pret radikalizāciju un kustībām, kas izrāda pretestību Eiropas integrācijas procesam, un ar mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; iesaka izpētīt iespēju izmantot ne tikai IKP un iedzīvotāju blīvuma rādītājus, bet arī citus rādītājus, lai klasificētu teritorijas, kurās ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi apstākļi; turklāt uzsver, cik svarīgi ir atjaunināt vismaz NUTS 3 līmenī sadalītus demogrāfiskos statistikas datus, lai labāk pārraudzītu demogrāfisko tendenču ietekmi uz teritorijām un būtu iespējams veikt efektīvākus un mērķtiecīgākus pasākumus šo jautājumu risināšanai; aicina dalībvalstis veikt ieguldījumus, lai modernizētu datu vākšanas spējas demogrāfiskās attīstības nolūkā dažādos NUTS līmeņos; |
| --- | --- |

8.

Vietējā un reģionālā dimensija

Nosūtītāji reģioni

| 9. | norāda, ka kopumā lauku un postindustriālās teritorijas un mazpilsētas, kas salīdzinājumā ar lielākajām lielpilsētu teritorijām ir nepietiekami attīstītas, kā arī attālās teritorijas, tostarp salas un lielākā daļa tālāko reģionu, saskaras ar vairākām īpašām situācijām: ievērojamu iedzīvotāju skaita samazināšanos, tostarp dzimstības līmeņa dēļ, zemāku par valsts vai ES vidējo ienākumu līmeni un teritoriālās integrācijas grūtībām ar citiem reģioniem, kas padara tos vairāk pakļautus iedzīvotāju skaita samazināšanās riskam; uzsver, ka šī situācija arī rada grūtības piekļūt sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, mājokļiem, izglītībai un veselības aprūpei, kā arī apgrūtina svarīgu zāļu pieejamību; norāda, ka lauku reģionos pašlaik dzīvo 28 % no Eiropas iedzīvotājiem, taču tiek prognozēts, ka nākotnē šis īpatsvars ievērojami samazināsies; uzsver, ka ES iniciatīvas, kas vērstas uz lauku apvidiem, piemēram, kohēzijas un lauksaimniecības politikas virzieni, būtu vēl vairāk jāstiprina, veicinot tādu politikas iniciatīvu labāku koordināciju, kuras sekmē jauniešu nodarbinātību, uzņēmējdarbību, digitalizāciju un atbalstu gados jauniem lauksaimniekiem un lauksaimniekiem, kas sāk darbību šajā nozarē; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas nodomu paātrināt augstas veiktspējas platjoslas infrastruktūras izvēršanu mazapdzīvotās un lauku teritorijās un uzskata, ka tā ir iespēja uzlabot dzīves kvalitāti un veicināt izglītības iespējas, darbvietu radīšanu, inovāciju, labāku piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un citiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, pielāgošanos tehnoloģiskajām pārmaiņām un kultūras norišu un brīvā laika pavadīšanas iespēju attīstīšanu; uzsver, ka sievietēm lauku apvidos ir būtiska loma šo kopienu attīstībā un ka plašāka sieviešu darba un tiesību atzīšana lauku reģionu darba tirgū ievērojami ierobežotu iedzīvotāju skaita samazināšanās risku; mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt īpašas stratēģijas, lai veicinātu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm lauku apvidos; mudina vākt pa dzimumiem sadalītus datus, lai apzinātu un novērstu jebkādu pastāvošo dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz dažiem demogrāfisko pārmaiņu virzītājspēkiem, kas liek iedzīvotājiem pamest iepriekš minētās teritorijas un attur citus no pārcelšanās uz tām: sliktu infrastruktūru, tostarp ātrdarbīga platjoslas interneta un transporta tīklu trūkumu, augstu jauniešu bezdarba līmeni, mazākām darba iespējām, jo īpaši amatos, kam nepieciešama augstākā izglītība, kā arī kopumā sievietēm, publisko un privāto pakalpojumu trūkumu, grūtībām piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem un mazākām izglītības, komunālo pakalpojumu un sociālo pakalpojumu iespējām, kas apgrūtina pielāgošanos tehnoloģiskajām pārmaiņām, kā arī kultūras norišu un brīvā laika pavadīšanas iespēju trūkumu; turklāt atgādina par klimata pārmaiņu un ar tām saistīto dabisko apdraudējumu ietekmi uz iedzīvotāju skaita samazināšanos, piemēram, spēcīgiem karstuma viļņiem, kas noved pie dažu dienvidu apgabalu pārtuksnešošanās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka šis atsevišķu reģionu ekonomikas struktūras diversifikācijas trūkums var radīt negatīvu skatījumu uz šiem reģioniem, tostarp to iedzīvotāju vidū, kuri var būt neapmierināti ar dzīves kvalitāti un viņiem pieejamo infrastruktūru un pakalpojumiem; šajā sakarībā pauž bažas par “neapmierinātības ģeogrāfiju”, kas attīstās daudzos ES reģionos, kuros cilvēki jūtas atstāti novārtā, un kas ir cieši saistīta ar demogrāfiskajām pārmaiņām; šajā sakarībā uzsver intelektuālā darbaspēka emigrācijas ietekmi, kas izraisa augsti apmācītu un kvalificētu cilvēku aizplūšanu no konkrēta reģiona vai valsts uz citu reģionu vai valsti; jo īpaši norāda, ka medicīnas darbinieku, piemēram, ārstu, medmāsu un mācībspēku, aizplūšana, ko pastiprināja pēdējos gados ievērojami samazinātais publiskais finansējums veselības un sociālajai aprūpei, ir izraisījusi medicīniskās aprūpes un izglītības kvalitātes pasliktināšanos, apgrūtinot kvalitatīvas aprūpes un izglītības pieejamību, jo īpaši attālos un lauku apvidos un tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka iedzīvotāju skaita samazināšanās skar arī pilsētu teritorijas, jo kopš 1990. gada ar to ir saskārusies katra piektā Eiropas pilsēta; tomēr norāda, ka pilsētu iedzīvotāju skaita samazināšanās ne vienmēr ir nepārtraukts lineārs process un ka atkarībā no teritoriālā konteksta tā var būt epizodiska vai īslaicīga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver “iekšējās periferizācijas” tendenci tādā nozīmē, ka Centrāleiropas, Austrumeiropas un Dienvideiropas reģionos tiek reģistrēti būtiski negatīvi iedzīvotāju neto migrācijas rādītāji, savukārt Ziemeļeiropas un Rietumeiropas reģionos –– būtiski pozitīvi rādītāji, jo tiek uzņemts liels skaits ekonomisko migrantu; uzskata, ka šīs atšķirības ir saasinājušās arī lauku apvidos, kur kohēzijas politika un KLP resursi ir vairāk jākoncentrē uz inovāciju, lai mudinātu jauniešus sākt nodarboties ar lauksaimniecību, kā arī uz digitalizāciju, lauku mobilitāti, viedo mazpilsētu attīstību un palīdzību ģimenes saimniecībām gūt labumu no inovācijas un jaunām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

13.

Saņēmēji reģioni

| 14. | atzīst, ka teritorijās, kas atrodas ap lielākajām pilsētām, tiek reģistrēti pozitīvs migrācijas rādītāji, ko iezīmē iedzīvotāju pārvietošanās no laukiem uz pilsētām, jo nodarbinātības pieaugums aizvien vairāk koncentrējas pilsētās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīmē arī to, ka reģioni, kuros ir liels skaits cilvēku ar augstu izglītības līmeni un kuri sniedz vairāk nodarbinātības iespēju cilvēkiem ar augstu izglītības līmeni, ir mazāk pakļauti iedzīvotāju skaita samazināšanās procesam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka uz zināšanām balstītas ekonomikas nozares veicina reģionālo attīstību, piedāvājot augsta līmeņa sociālo kapitālu, tīklus un tehnoloģijas; atzīst, ka inovatīvas saimnieciskās darbības parasti notiek tehnoloģiski attīstītākos reģionos, kur ir pieejamāks pietiekams skaits “viedu” uzņēmumu aglomerāciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | no otras puses, uzsver, ka iedzīvotāju pārmērīga koncentrācija dažās pilsētu teritorijās jau ir radījusi negatīvas blakusparādības, piemēram, sastrēgumus, mājokļu un transporta izmaksu pieaugumu, piesārņojumu, nepietiekamu ūdens pieejamību, atkritumu apglabāšanas problēmas, augstu enerģijas patēriņu, dzīves kvalitātes pasliktināšanos un pilsētu izplešanos, kā arī ievērojamu nabadzības un sociālās atstumtības risku un nenoteiktību konkrētām iedzīvotāju grupām; uzsver, ka šīs negatīvās sekas ir novedušas pie tā, ka vietējās pašvaldības nespēj sniegt pakalpojumus visiem pilsētu teritoriju iedzīvotājiem; brīdina par dažām Covid-19 pandēmijas izgaismotajām negatīvajām sekām attiecībā uz sabiedrības veselību saistībā ar augstu iedzīvotāju koncentrāciju pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka migrācijai ir tieša ietekme uz pilsētu iekļautību, radot vajadzību pēc pielāgotiem politikas risinājumiem un atbalsta pasākumiem dažādos teritoriālajos kontekstos; šajā sakarībā atgādina, ka ekonomisko migrantu veiktās nodokļu un sociālās iemaksas pārsniedz to, ko viņi saņem individuālo pabalstu veidā; uzsver nepieciešamību stiprināt iekļaušanas politiku un šajā sakarībā atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

18.

Pielāgota reaģēšana: risinājumu meklēšana demogrāfiskās lejupslīdes problēmai

| 19. | uzsver, cik svarīgas ir pašreizējās iniciatīvas, piemēram, Eiropas Inovācijas partnerība aktīvām un veselīgām vecumdienām, Interaktīva automatizēta dzīvesvide un EIT digitālo tehnoloģiju un veselības zināšanu un inovāciju kopienas; aicina Komisiju, risinot demogrāfiskās problēmas, ar kurām saskaras Eiropas reģioni, ņemt vērā risinājumus, kas jau ir izstrādāti šo iniciatīvu ietvaros, lai piemērotos demogrāfiskajai situācijai; uzsver, cik nozīmīga ir Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra mūžizglītībai, atbalstot izglītību un apmācību iedzīvotāju skaita sarukšanas riskam pakļautās teritorijās; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm, profesionālajām apvienībām un NVO ir būtiska nozīme, lai noteiktu un novērtētu konkrētas ieguldījumu vajadzības lauku un pilsētu teritorijās mobilitātes, teritoriālās pieejamības un pamatpakalpojumu ziņā un tādējādi izmantotu attiecīgo teritoriju potenciālu, tostarp noteiktu un novērtētu ekonomiskās, sociālās un demogrāfiskās tendences; tādēļ uzskata, ka tām būtu jāuzņemas izšķiroša loma kā aktīvām dalībniecēm tādu teritoriālo stratēģiju izstrādē, kuras ir iniciējušas vietējās kopienas; uzsver, cik svarīgi ir attiecīgajās ES programmās, ja iespējams, iekļaut īpašus budžeta pasākumus, lai apvērstu pretējā virzienā demogrāfiskās tendences, un veikt valsts politikas ietekmes novērtējumus demogrāfijas jomā; norāda, ka teritoriāla pieeja ES instrumentiem, piemēram, ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, sabiedrības virzītām vietējās attīstības stratēģijām vai integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem, var būt noderīga, lai radītu un saglabātu darbvietas, padarītu reģionus pievilcīgākus un uzlabotu piekļuvi pakalpojumiem vietējā līmenī; atzīst aprites ekonomikas un bioekonomikas ievērojamo potenciālu izaugsmes sekmēšanā šajās teritorijās un aicina sniegt pielāgotu tehnisko palīdzību, lai atbalstītu vietējās un reģionālās pašvaldības šo stratēģiju izstrādē un īstenošanā, tostarp izmantojot līdzdalības metodes, kas iesaista vietējās ieinteresētās personas, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka ir jāizstrādā Eiropas lauku attīstības programma ar mērķi uzlabot lauku un attālo apgabalu pieejamību, pievilcību un ilgtspējīgu attīstību, lai veicinātu piegādes ķēžu un iekšējā tirgus netraucētu darbību; norāda, ka šo teritoriju pieejamību un pievilcību var uzlabot, nodrošinot uzņēmējiem un MVU piekļuvi kapitālam un veicot ieguldījumus ekosistēmās, lai atbalstītu zināšanu radīšanu un tehnoloģiju izplatīšanu, kā arī nodrošinot augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus un pamatpakalpojumus, digitalizāciju, tostarp mazajiem uzņēmumiem, digitālo inovāciju, digitālo savienojamību un augstas kvalitātes transporta pakalpojumus; uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu pēc iespējas efektīvāk jāapzina piemēroti pakalpojumu sniegšanas veidi un ka būtu jāizmanto ietekmes uz lauku apvidiem izvērtēšanas koncepcija, lai apmierinātu lauku un attālo apgabalu īpašās vajadzības, galveno uzmanību pievēršot politikas īstenošanai un piemērotu risinājumu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka transporta tīkliem lauku un pilsētu savienojamības uzlabošanā, tostarp ieguldījumiem sabiedriskajā transportā un citos mobilitātes pakalpojumos lauku apvidos, var būt izšķiroša nozīme demogrāfisko pārmaiņu novēršanā un iedzīvotāju skaita samazināšanās apturēšanā; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir uzlabot transporta infrastruktūru, tostarp uzturot un atjauninot esošos transporta savienojumus un nodrošinot savienojumus ar TEN-T, kas ir īpaši svarīgi lauku, nomaļos, salu un tālākajos reģionos, atbalstot pāreju uz ilgtspējīgiem un viediem transporta tīkliem un stiprinot transporta sistēmu sadarbspēju ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas ietvaros; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka ilgtspējīgam lauku tūrismam varētu būt ļoti svarīga nozīme iedzīvotāju skaita samazināšanās ierobežošanā, darbvietu radīšanā un ekonomiskās un demogrāfiskās daudzveidības veicināšanā lauku apvidos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst, ka pārkārtošanās procesā uz klimatneitralitāti un ilgtspējīgu un viedu mobilitāti saskaņā ar zaļā kursa mērķiem ir jāņem vērā lauku reģionu vajadzības un problēmas, tostarp tās, kas saistītas ar klimata pārmaiņām; turklāt uzskata, ka šie ieguldījumi nodrošinās taisnīgu un vienlīdzīgu pārkārtošanos uz digitālo ekonomiku un digitālo tiešsaistes izglītības sistēmu, kas būtu pieejama visiem, tostarp visneaizsargātākajiem, iedzīvotājiem; šajā sakarībā uzskata, ka būtiska nozīme ir kohēzijas politikai ar tās ieguldījumiem augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumos un pamatpakalpojumos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ES pilsētprogramma, kurā noteiktas galvenās prioritātes un darbības dzīves kvalitātes uzlabošanai pilsētu teritorijās, varētu palīdzēt izstrādāt piemērotus instrumentus izaugsmes, integrācijas, sadarbības un inovācijas veicināšanai un sociālo problēmu risināšanai; uzstāj arī uz nepieciešamību izstrādāt tādas stratēģijas, kuru mērķis ir uzlabot uz zināšanām balstītu ekonomiku un pārdomātu specializāciju Eiropas reģionos, tostarp attīstot zināšanu tīklus un sniedzot atbalstu ieguldījumiem cilvēkkapitālā; uzsver pilsētu un reģionu nozīmi gan mazapdzīvotās, gan pārapdzīvotās teritorijās; atkārtoti uzsver nepieciešamību nodrošināt tieša papildu finansējuma iespējas pilsētām un reģioniem, lai īstenotu programmas vietējā līmenī, un aicina maksimāli izmantot Eiropas pilsētiniciatīvu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka kohēzijas politikai būtu jāpalīdz labāk iekļaut sievietes reģionālās un pilsētu attīstības politikas plānošanā, lai veidotu tādas pilsētas un kopienas, kurās tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts un kuras darbojas visu labā; turklāt uzskata, ka ESF+ ieguldījumiem būtu jāveicina to sieviešu un vientuļo vecāku nodarbināmība, kuriem ir grūtības atrast darbu, kā arī būtu jānodrošina finansējums izmaksu ziņā pieejamiem bērnu pieskatīšanas pakalpojumiem un jāatbalsta jaunas ģimenes; atgādina, ka to bērnu vajadzības, kurus aprūpē kāds no ģimenes locekļiem vai kuri dzīvo vieni, kamēr vecāki strādā ārzemēs, būtu jāapmierina, cita starpā izmantojot konsultāciju pakalpojumus un nodrošinot piekļuvi mājoklim, veselības aprūpei un izglītībai; uzsver arī to, cik svarīgi ir ģimenēm labvēlīgi tiesību akti, kas veicina apmierinošu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ieguldījumiem vajadzētu būt vērstiem arī uz atbalstu jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti un citām neaizsargātām grupām, viņiem ienākot vai paliekot darba tirgū, un ka jāpalīdz viņiem atrast kvalitatīvu darbu, īpašu uzmanību pievēršot vismazapdzīvotākajiem lauku un attāliem apgabaliem; uzskata, ka būtu arī jāizpēta iespējas nodrošināt pielāgotu apmācību, lai veicinātu “labklājības ekonomikas” koncepciju, kā arī veselīgu un aktīvu vecumdienu pieeju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka saistībā ar demogrāfisko problēmu risināšanu būtu jāpievēršas arī etnisko minoritāšu vajadzībām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka ir vajadzīgas stratēģijas, kuru mērķis ir apvērst pretējā virzienā darbaspēka migrāciju ES, valstu un reģionālā līmenī; aicina vietējās, reģionālās, valsts un ES iestādes izstrādāt politikas virzienus, kas uzlabo reģionu pievilcību nodarbinātības iespēju ziņā, un risināt intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmu nosūtītājos reģionos, izmantojot preventīvus pasākumus, seku mazināšanas pasākumus un atbilstošus risinājumus, tostarp ar kohēzijas politikas līdzekļiem; šajā sakarībā uzsver, ka dažādās dalībvalstīs jau ir ieviestas vairākas iniciatīvas, piemēram, stimuli darba ņēmējiem ar augsti specializētām prasmēm, kuru mērķis ir pārvērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju par intelektuālā darbaspēka ieguvumu attiecīgajos reģionos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka Covid-19 veselības krīze ir dažādā mērogā skārusi visas dalībvalstis un reģionus un, visticamāk, izraisīs jaunas demogrāfisko plūsmu tendences; šajā sakarībā atgādina, ka papildu resursi ERAF un ESF, ko nodrošina ar REACT-EU starpniecību, lai gan tas ir tikai pagaidu instruments, kura mērķis ir nodrošināt stabilu un noturīgu ES ekonomikas atveseļošanos no krīzes, varētu ievērojami palīdzēt saglabāt nodarbinātību un radīt jaunas darbvietas apgabalos, kuros pastāv iedzīvotāju skaita samazināšanās risks, tostarp sniedzot atbalstu MVU un pašnodarbinātām personām; atzinīgi vērtē elastīga darba režīma, tostarp attālināta darba vai saīsināta darba laika, ieviešanu un uzsver, ka šis atbalsts ir jāpiešķir nediskriminējošā veidā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | šajā sakarībā atgādina, ka pandēmija ir izgaismojusi digitalizācijas nozīmi visā ekonomikā, mazinot sociālās distancēšanās un pārvietošanās brīvības ierobežojumu sekas, kā arī atvieglojot veselības uzraudzību vai telekonsultācijas un sniedzot veselības aprūpes pakalpojumus mazapdzīvotos apgabalos vai apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas vai demogrāfiskie apstākļi; uzskata, ka ar to saistītās iespējas ir jāizmanto, lai radītu jaunas darbvietas apgabalos, kuri saskaras ar sabiedrības novecošanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda uz pieaugošo tāldarba izplatību Covid-19 krīzes laikā un uzskata, ka tas var izrādīties noderīgs instruments, lai apturētu iedzīvotāju skaita samazināšanās tendences lauku apgabalos, dodot iespēju izglītotiem jauniešiem palikt apgabalos, kurus viņi citādi pamestu; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt, kā tāldarbs varētu ietekmēt turpmāko mobilitāti ES iekšienē un uztveri par dažādu reģionu pievilcību; |
| --- | --- |

32.

Politikas ieteikumi

| 33. | aicina Komisiju ierosināt demogrāfisko pārmaiņu stratēģiju, kuras pamatā būtu šādi galvenie elementi: pienācīgi nodarbinātības apstākļi, darba un privātās dzīves līdzsvars, saimnieciskās darbības un nodarbinātības veicināšanas politikas teritoriālais aspekts, vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu pienācīga nodrošināšana visās teritorijās, efektīvs vietējais sabiedriskais transports un pienācīga apgādājamo personu aprūpe un ilgtermiņa aprūpe, īpašu uzmanību pievēršot jauniem darba veidiem un to sociālajai ietekmei; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina dalībvalstis un reģionālās iestādes īstenot integrētu pieeju demogrāfisko problēmu risināšanai, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus, un mudina popularizēt viedos ciematus un citas stimulu shēmas, lai saglabātu apdzīvotību un piesaistītu jauniešus lauku un daļējas pilsētvides teritorijās; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošinās plaša mēroga finansiālu atbalstu, lai padarītu dalībvalstu ekonomiku noturīgāku un labāk sagatavotu nākotnei, un uzstāj, ka dalībvalstīm, ņemot vērā to īpašos apstākļus, savos atveseļošanas un noturības plānos būtu jāierosina pasākumi ar demogrāfiskām pārmaiņām saistītu jautājumu risināšanai, jo īpaši visneaizsargātākajās teritorijās; uzskata, ka vietējās un reģionālās struktūras ir aktīvi jāiesaista šo plānu izstrādē, jo tas ir īpaši svarīgs elements, dalībvalstīm izvērtējot un pēc tam pārvaldot šos plānus; uzskata, ka būtu jāveido sinerģija starp kohēzijas politiku un Next Generation EU programmām, lai nodrošinātu visaptverošāku pieeju demogrāfiskajām problēmām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, cik svarīgs ir TPF un tā īstenošanas mehānisms, kura mērķis ir atbalstīt enerģētikas pārkārtošanas skartās kopienas, palīdzot radīt jaunas iespējas lauku un postindustriālajiem apgabaliem, kā arī ierobežojot iedzīvotāju skaita samazināšanās risku; uzskata, ka šajā sakarībā būtu jāatbalsta vietējās un reģionālās sadarbības iniciatīvas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka demogrāfiskās pārmaiņas ir viena no ES pamatproblēmām un ka tās risināšanai būtu jāpiešķir prioritāte programmu izstrādē un īstenošanā; šajā sakarībā atgādina, ka viens no galvenajiem ERAF un Kohēzijas fonda regulā noteiktajiem mērķiem nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (2021–2027) ir atbalstīt pilsētu un lauku apvidus, kuros ir ģeogrāfiska vai demogrāfiska atpalicība, un ka dalībvalstīm ir jāpiešķir ES finansiālais atbalsts projektiem, kas veicina ekoloģiski ilgtspējīgu un sociāli iekļaujošu ekonomikas attīstību attiecīgajos reģionos; šajā sakarībā atgādina, ka īpašs atbalsts būtu jāsniedz NUTS 3. līmeņa teritorijām vai vietējo administratīvo vienību kopām, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru vai kurās iedzīvotāju skaits laikposmā no 2007. līdz 2017. gadam vidēji gadā ir samazinājies par vairāk nekā 1 %, un kurām būtu jāpiemēro īpaša reģionālā un valsts politika, lai nodrošinātu labāku fizisko un IKT savienojamību, uzlabotu sociālo pakalpojumu pieejamību un kvalitāti, veicinātu uzņēmējdarbību un radītu kvalitatīvas darba iespējas, izmantojot kohēzijas instrumentus; atzinīgi vērtē ERAF un Kohēzijas fonda regulas jauno pantu, kurā aicināts izstrādāt valstu plānus, lai atbalstītu reģionālās un vietējās teritorijas, kuras saskaras ar pastāvīgu demogrāfisko lejupslīdi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis vairāk mobilizēt ESF un TPF resursus un tos apvienot ar valsts un vietējiem ieguldījumiem, lai izskaustu sociālo atstumtību, enerģētisko nabadzību un materiālo nenodrošinātību, efektīvi novērstu digitālo plaisu un digitālo atstumtību, īpaši lauku apgabalos un jauniešu, vecāka gadagājuma cilvēku un personu ar invaliditāti vidū, un lai nodrošinātu piekļuvi digitāliem rīkiem un programmām un izmaksu ziņā pieejamai komunikāciju infrastruktūrai; tādēļ aicina nodrošināt pieejamas un izmaksu ziņā pieņemamas iespējas apgūt digitālās prasmes tādā veidā, kas būtu pielāgots vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām; norāda, ka šīm iniciatīvām ir lielākas izredzes gūt panākumus, ja tās ir saistītas ar paaudžu pieredzes apmaiņas iespējām; šajā sakarībā uzskata, ka varētu turpināt analizēt un veicināt digitalizācijas, robotizācijas un mākslīgā intelekta potenciālu, nodrošinot augstus ētikas standartus un vienlaikus garantējot iekļaušanu, lai uzlabotu vecāka gadagājuma cilvēku autonomiju, dzīves apstākļus un veselību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkārtoti norāda, ka ir vajadzīgas turpmākas vietējas un integrētas pieejas kohēzijas politikai, kopējās lauksaimniecības politikas valstu stratēģiskajiem plāniem un valstu stratēģiskajiem atveseļošanas plāniem, lai nodrošinātu vienkāršāku, taču vienlaikus optimālu finanšu resursu pārvaldību un maksimāli palielinātu sinerģiju starp dažādiem ES fondiem un integrētiem instrumentiem; uzsver nepieciešamību stiprināt administratīvās spējas, lai ierobežotu birokrātiju un nodrošinātu tiesību aktu saskaņotību visā projekta īstenošanas procesā un mērķtiecīgu tehnisko palīdzību visos posmos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis īstenot 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas un īstenošanas procesu, pilnībā ievērojot partnerības principu, un partnerības nolīgumos ņemt vērā to reģionu īpašās vajadzības, kuros ir demogrāfiskas problēmas; uzsver, ka ir svarīgi par prioritāti noteikt reģionālās un apakšreģionālās vajadzības, tostarp demogrāfijas un migrācijas aspektus un teritoriālās problēmas (pilsētu un lauku apvidos); uzskata, ka šīs stratēģijas būtu jāpapildina ar teritoriālās un demogrāfiskās ietekmes novērtējumiem, ko veic vienlaikus ar novērtējumiem ekonomikas, vides un sociālajā jomā; aicina Komisiju pārraudzīt un attiecīgā gadījumā nodrošināt pilnīgu Rīcības kodeksa partnerības jomā īstenošanu, kas var palīdzēt palielināt kohēzijas politikas apguves līmeni, vienlaikus uzlabojot projektu kvalitāti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis ņemt vērā dažādās demogrāfiskās problēmas, izstrādājot savus valsts atveseļošanas un noturības plānus, valsts attīstības politikas virzienus, ilgtspējīgas attīstības ilgtermiņa stratēģijas un pielāgotas kohēzijas politikas programmas, kas saistītas ar Eiropas pusgada mērķiem, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu ar mērķi novērst iedzīvotāju skaita samazināšanos, apvērst pretējā virzienā negatīvās tendences un uzlabot teritoriālo pievilcību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina vietējās, reģionālās un valsts iestādes reģionos, kuros pastāv iedzīvotāju skaita samazināšanās risks, ieguldījumus koncentrēt uz veidiem, kā veicināt jaunu ģimeņu apmešanos šajos reģionos, kā arī uz kvalitatīvu pakalpojumu un infrastruktūras vispārēju pieejamību, iesaistot MVU un pakalpojumu pārvaldības uzņēmumus, un galveno uzmanību pievērst darbvietu radīšanai, jo īpaši jauniešiem, darba ņēmēju pārkvalificēšanai, uzņēmējdarbības apstākļu radīšanai un MVU atbalstīšanai; aicina dalībvalstis pastiprināt atbalstu šajā jomā; uzskata, ka ieguldījumi visos izglītības līmeņos, tostarp agrīnajā pirmsskolas izglītībā, izmaksu ziņā pieņemamos, pieejamos un vienlīdzīgos mobilitātes pakalpojumos un bērnu pieskatīšanas iestādēs, lai veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un mūžizglītībā, ir prioritāte, jo īpaši lauku apvidos un tālākajos reģionos; uzskata, ka ir īpaši svarīgi radīt piemērotus apstākļus, lai jaunieši varētu palikt šajos reģionos un priekšlaicīgi nepārtrauktu mācības, piedāvājot viņiem pievilcīgas izglītības, apmācības, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas vietējā un reģionālā līmenī, tostarp digitālās prasmes, mācoties klātienē vai izmantojot tālmācību, lai mudinātu viņus studēt šajos reģionos; uzskata, ka reģioniem šajos centienos būs vajadzīgs koncentrēts Savienības un dalībvalstu atbalsts; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina darīt vairāk, lai atbalstītu reģionus, kuri saskaras ar ievērojamu iedzīvotāju skaita pieaugumu, piemēram, Majotu un Francijas Gviānu, piešķirot pienācīgus finanšu resursus, lai nodrošinātu pietiekama apjoma kvalitatīvu pamatpakalpojumu nepārtrauktību, jo īpaši izglītības, veselības aprūpes un transporta nozarēs; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka ir lietderīgi iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības ilgtermiņa sadarbības pārvaldības jomā un plānošanas iniciatīvās dažādos līmeņos; aicina Komisiju un dalībvalstis izplatīt labu praksi par šāda veida pārvaldības un plānošanas instrumentu izmantošanu un priekšrocībām, lai atbalstītu policentrisku attīstību, un izmantot teritoriālās ietekmes novērtējumus (TIN), lai turpinātu izstrādāt ES un valstu politiku ar demogrāfiskajām pārmaiņām saistītu jautājumu risināšanai; šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka ir ļoti svarīgi aktīvi un patiesi iesaistīt reģionus Atveseļošanas un noturības mehānisma plānošanā un pārvaldībā, lai stiprinātu šā instrumenta efektivitāti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka inovācijai un pētniecībai var būt pozitīva plašāka ietekme reģionālā līmenī; mudina politikas veidotājus reģionālā un valsts līmenī izmantot jauno Atveseļošanas un noturības mehānismu un ERAF, lai ieguldītu platjoslas pakalpojumu paplašināšanā nolūkā veicināt digitālo un uz zināšanām balstītu ekonomiku, kā arī nodrošinātu resursus, augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus un stimulus ar mērķi saglabāt augsti kvalificētus darbiniekus, lai attīstītu pētniecības centrus dažādos reģionos, tādējādi palielinot mazapdzīvotu teritoriju pievilcību, jo īpaši jaunu talantu un uzņēmēju acīs; aicina turpināt attīstīt sinerģiju starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kā arī citām iniciatīvām, piemēram, tām, ko popularizē Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts; turklāt uzskata, ka pievilcīga fiskālā politika ieguldījumiem uzņēmējdarbībā, samazinot nodokļu likmes ģimenēm un piedāvājot nodokļu stimulus darba devējiem un pašnodarbinātām personām, veicinātu darbvietu radīšanu un ieguldījumu iespējas; turklāt uzskata, ka varētu tikt apsvērti pasākumi, kas mudinātu jaunas ģimenes iegādāties pirmo mājokli, kā arī lielāka elastība valstu noteikumos, lai pārvarētu ar iedzīvotāju skaita samazināšanos saistītās problēmas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina reģionus izmantot savas konkurences priekšrocības, kā noteikts pārdomātas specializācijas stratēģijās; iesaka izstrādāt tā dēvētās “oāzes stratēģijas”, kurās uzsvars tiek likts uz veiksmīgākajām, dinamiskākajām un augošākajām nozarēm, izmantojot reģiona attīstības vietējo potenciālu; aicina vietējās un reģionālās pašvaldības ieguldīt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvā, galveno uzmanību pievēršot gados jaunu un apmācītu darba ņēmēju piesaistīšanai, jau strādājošo personu nodarbinātības saglabāšanai, uzņēmējdarbības veicināšanai, kā arī vietējā, valsts un ES mēroga stimuliem; turklāt uzsver, ka ir svarīgi veicināt pasākumus, lai sekmētu paaudžu solidaritāti, aktīvas vecumdienas un tā dēvētās “senioru ekonomikas” piedāvātās iespējas kā būtisku politikas maiņu lauku apvidiem, pārvēršot iedzīvotāju novecošanas problēmu par lauku apvidu attīstības iespēju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver nepieciešamību pēc plašākas teritoriālās perspektīvas saskaņā ar “Jauno Leipcigas hartu: pilsētu pārmaiņu radīšanas potenciāls kopējam labumam” un “Teritoriālo programmu 2030. gadam”, lai stiprinātu pilsētu tīklus vidēji lielās pilsētās un mazākās pilsētās nolūkā izmantot to ievērojamo potenciālu ar mērķi stiprināt teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju ārpus to tiešajām robežām, izmantojot plašākas saiknes starp pilsētām un lauku un pilsētām piegulošajām teritorijām, kā arī reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju koncentrēties uz politikas koordināciju ES līmenī jautājumos, kas saistīti ar funkcionālās sadarbības jomām dažādos līmeņos, piemēram, pārrobežu, makroreģionālā un lauku un pilsētu līmenī, lai risinātu demogrāfiskās problēmas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka ieguldījumi būtu jākoncentrē uz informācijas un komunikācijas tehnoloģijām un cilvēkkapitālu, jo tādējādi ir iespējams samazināt attālumu starp lietotājiem un piesaistīt augsti kvalificētus darbiniekus, lai novērstu digitālo plaisu un nodrošinātu digitālo kohēziju; uzsver, ka ir svarīgi finansēt IKT infrastruktūru, šo tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu MVU un skolās lauku, salu, kalnu un izolētos reģionos un reģionos, kuros notiek rūpniecības restrukturizācija, tostarp izmantojot finansējumu no Atveseļošanas un noturības mehānisma un vispārīgāk –– no kohēzijas politikas fondiem; uzsver, ka ir svarīgi censties panākt šo tehnoloģiju taisnīgu un paralēlu ieviešanu reģionos un dalībvalstīs, lai mazinātu pievilcības atšķirības un digitālo plaisu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzīst, ka “magnēta pilsētas” galvenokārt veicina reģionālo “izaugsmes centru” veidošanos; tomēr uzsver, ka vidēji lielām pilsētām ir izšķiroša nozīme reģionālajā attīstībā, un šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot praksē stratēģijas šo pilsētu saskaņotai attīstībai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka pašvaldībām būtu jāveicina “atvērtas inovācijas” iniciatīvas, izmantojot zināšanas, lai paātrinātu inovācijas procesu un izstrādātu sadarbīgu pieeju ar attiecīgajiem partneriem un ieinteresētajām personām nolūkā radīt reģionālās inovācijas ekosistēmas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver zilās ekonomikas potenciālu apvērst pretējā virzienā negatīvo demogrāfisko tendenci ES mazajās salās un nomaļajos piejūras reģionos; uzsver, ka zilās ekonomikas darbību pienācīga īstenošana, ja to cieši uzraudzīs, lai mazinātu jebkādas negatīvas papildu sekas vides jomā un palielinātu sociālekonomiskos ieguvumus visai vērtību ķēdei, tostarp mazajiem uzņēmumiem, iekšzemes teritorijām un vietējiem iedzīvotājiem, varētu palīdzēt cīnīties pret iedzīvotāju skaita samazināšanos Dienvideiropā, veicināt ieņēmumu no piekrastes pilsētām novirzīšanu uz lauku ciematiem, pastiprināt sociālo iekļaušanu un sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | iesaka vajadzības gadījumā dalībvalstīs pārskatīt izglītības un apmācības sistēmas, cita starpā attīstot izglītības iespējas profesijās, kas ir saderīgas ar tāldarbu, un vienlaikus īstenojot politikas virzienus, kuru mērķis ir novērst pastāvīgu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no nosūtītājiem reģioniem; uzsver, ka ir jāizmanto vietējās un reģionālās priekšrocības, kā arī jāattīsta vietējās ekonomiskās un sociālās iespējas un īpaši pielāgoti risinājumi ne tikai intelektuālā darbaspēka emigrācijas novēršanai, bet arī šīs parādības apvēršanai pretējā virzienā; uzskata, ka profesionālā izglītība un apmācība, tostarp darbaspēka mobilitāte, var būt efektīvs veids, kā dalīties prasmēs un profesionālajā pieredzē, uzlabot darba ņēmēju prasmes un padarīt viņus noturīgākus pret darba tirgus straujo dinamiku, tādējādi palīdzot novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju; mudina reģionālās un vietējās iestādes atvieglot duālās izglītības pieejamību, lai uzlabotu pāreju no izglītības uz nodarbinātību; turklāt uzskata, ka ir jāveicina Eiropas mēroga “diasporas stratēģijas” ar mērķi sekmēt to cilvēku atgriešanos, kuri ir pārcēlušies uz pievilcīgāku reģionu, īpašu uzmanību pievēršot augstākās izglītības studentiem lauksaimniecības un lauku ekonomikas jomā, kuri būtu jāmudina atgriezties savā reģionā pēc augstākās izglītības iegūšanas, lai veicinātu viņu attiecīgo nosūtošo reģionu ekonomisko dzīvotspēju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju nodrošināt, ka iniciatīvā par ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz lauku apvidiem ir iekļauti praktiski risinājumi un atbalsta līdzekļi ar perifēriju un demogrāfiskajām pārmaiņām saistītu jautājumu risināšanai; uzskata, ka šim ilgtermiņa redzējumam attiecībā uz lauku apvidiem būtu jākļūst par patiesu Eiropas lauku attīstības programmu ar reāliem un konkrētiem mērķiem un visu attiecīgo reģionālo un vietējo dalībnieku iesaisti gan tās struktūrā, gan īstenošanā; turklāt uzskata, ka tajā būtu jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas stratēģija, ko papildinātu ietekmes novērtējuma instrumenti; aicina Komisiju, vienojoties ar dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ierosināt jaunu kursu demogrāfijas jomā ES kā daudzlīmeņu politikas pieeju, kas ļautu izstrādāt Eiropas stratēģiju attiecībā uz demogrāfiskajām tendencēm; uzskata, ka demogrāfiskās problēmas, tostarp iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošana, būtu jāiekļauj konferencē par Eiropas nākotni izskatāmajos jautājumos; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un dalībvalstu un to reģionālajiem parlamentiem. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  OV C 390, 18.11.2019., 53. lpp.

(2)  OV C 356, 4.10.2018., 10. lpp.

(3)  OV C 153 E, 31.5.2013., 9. lpp.

(4)  OV C 108, 26.3.2021., 566. lpp.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regula (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un to ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).

(7)  Ares(2020)3866098

(8)  Ares(2020)6799640

(9)  https://ec.europa.eu/info/files/report-impact-demographic-change-reader-friendly-version-0_en

(10)  Avoti: INSEE (Francijas Valsts statistikas un ekonomikas pētījumu institūts), Apvienoto Nāciju Organizācija.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/137

---

P9_TA(2021)0249

ES noteikumu ietekme uz darba ņēmēju pārvietošanās brīvību un pakalpojumu brīvu apriti: darbaspēka mobilitāte ES iekšienē kā instruments darba tirgus vajadzību un darba ņēmēju prasmju saskaņošanai

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par ES noteikumu ietekmi uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti: darbaspēka mobilitāte ES iekšienē kā instruments darba tirgus vajadzību un prasmju saskaņošanai (2020/2007(INI))

(2022/C 15/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LESD) 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LESD) 5. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 45., 56., 153., 154. un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 45., 56., 153., 154. un 174. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada novembrī izsludināja Eiropadome, Parlaments un Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada novembrī izsludināja Eiropadome, Parlaments un Komisija,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) izstrādātos darba pamatstandartus un tās konvencijas un ieteikumus par darba pārvaldību un darba inspekcijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) izstrādātos darba pamatstandartus un tās konvencijas un ieteikumus par darba pārvaldību un darba inspekcijām,

| — | ņemot vērā plašo Savienības darba aizsardzības jomu reglamentējošo tiesību aktu kopumu, jo īpaši Padomes Direktīvu 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (1), un tās atsevišķās un saistītās direktīvas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā plašo Savienības darba aizsardzības jomu reglamentējošo tiesību aktu kopumu, jo īpaši Padomes Direktīvu 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (1), un tās atsevišķās un saistītās direktīvas,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumus par pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu kā pamatu ilgtspējas un nodarbināmības palielināšanai saistībā ar atbalstu ekonomikas atveseļošanai un sociālajai kohēzijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumus par pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu kā pamatu ilgtspējas un nodarbināmības palielināšanai saistībā ar atbalstu ekonomikas atveseļošanai un sociālajai kohēzijai,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātes Urzulas fon der Leiena izklāstītās politikas pamatnostādnes nākamajai Eiropas Komisijai (2019–2024) “Mana Eiropas progrmma: Eiropas Savienība, kas tiecas uz augstākiem mērķiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātes Urzulas fon der Leiena izklāstītās politikas pamatnostādnes nākamajai Eiropas Komisijai (2019–2024) “Mana Eiropas progrmma: Eiropas Savienība, kas tiecas uz augstākiem mērķiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1149 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Darba iestādi, groza Regulas (EK) Nr. 883/2004, (ES) Nr. 492/2011 un (ES) 2016/589 un atceļ Lēmumu (ES) 2016/344 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1149 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Darba iestādi, groza Regulas (EK) Nr. 883/2004, (ES) Nr. 492/2011 un (ES) 2016/589 un atceļ Lēmumu (ES) 2016/344 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. februāra Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/170 par vienotām, detalizētām specifikācijām datu vākšanai un analīzei, lai uzraudzītu un izvērtētu EURES tīkla darbību. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. februāra Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/170 par vienotām, detalizētām specifikācijām datu vākšanai un analīzei, lai uzraudzītu un izvērtētu EURES tīkla darbību.

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 2. aprīļa ziņojumu par EURES darbību no 2016. gada janvāra līdz 2018. gada jūnijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 2. aprīļa ziņojumu par EURES darbību no 2016. gada janvāra līdz 2018. gada jūnijam,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (10),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/54/ES (2014. gada 16. aprīlis) par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/54/ES (2014. gada 16. aprīlis) par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (14),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 1999/63/EK (1999. gada 21. jūnijs) attiecībā uz Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF) (15), kurā grozījumi ir izdarīti ar Padomes Direktīvu 2009/13/EK (2009. gada 16. februāris), ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 1999/63/EK (1999. gada 21. jūnijs) attiecībā uz Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF) (15), kurā grozījumi ir izdarīti ar Padomes Direktīvu 2009/13/EK (2009. gada 16. februāris), ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/957 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/957 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (18),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/67/ES (2014. gada 15. maijs) par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/67/ES (2014. gada 15. maijs) par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (19),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2020/1057 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko attiecībā uz izpildes nodrošināšanas prasībām groza Direktīvu 2006/22/EK un attiecībā uz Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES nosaka īpašus noteikumus autotransporta nozarē strādājošo transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā, un groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2020/1057 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko attiecībā uz izpildes nodrošināšanas prasībām groza Direktīvu 2006/22/EK un attiecībā uz Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES nosaka īpašus noteikumus autotransporta nozarē strādājošo transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā, un groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (20),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/1181 (2019. gada 8. jūlijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2019/1181 (2019. gada 8. jūlijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (21),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/344 (2016. gada 9. marts) par Eiropas platformas izveidi sadarbības stiprināšanai nolūkā novērst nedeklarētu darbu (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/344 (2016. gada 9. marts) par Eiropas platformas izveidi sadarbības stiprināšanai nolūkā novērst nedeklarētu darbu (22),

| — | ņemot vērā Padomes Ieteikumu (2017. gada 22. maijs) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Ieteikumu (2017. gada 22. maijs) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (23),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas aizsardzību pārrobežu un sezonālajiem darba ņēmējiem saistībā ar Covid-19 krīzi (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas aizsardzību pārrobežu un sezonālajiem darba ņēmējiem saistībā ar Covid-19 krīzi (24),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (25),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par efektīvām darba inspekcijām kā stratēģiju darba apstākļu uzlabošanai Eiropā (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par efektīvām darba inspekcijām kā stratēģiju darba apstākļu uzlabošanai Eiropā (26),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 15. jūlija atzinumu “Eiropas atveseļošanas plāns un daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 15. jūlija atzinumu “Eiropas atveseļošanas plāns un daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 5. maija atzinumu “Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos” (izpētes atzinums pēc prezidējošās valsts Horvātijas pieprasījuma), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 5. maija atzinumu “Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju attīstīšanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos” (izpētes atzinums pēc prezidējošās valsts Horvātijas pieprasījuma),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumu “Intelektuālā darbaspēka emigrācija Eiropas Savienībā: šīs problēmas risināšana visos līmeņos” (C 141/34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumu “Intelektuālā darbaspēka emigrācija Eiropas Savienībā: šīs problēmas risināšana visos līmeņos” (C 141/34),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus SWD(2020)0121) un (SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus SWD(2020)0121) un (SWD(2020)0122),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. janvāra paziņojumu “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. janvāra paziņojumu “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (COM(2020)0014),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 17. decembra paziņojumu “2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 17. decembra paziņojumu “2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (COM(2019)0650),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai” (COM(2016)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas un Padomes 2019. gada 17. decembra vienotā nodarbinātības ziņojuma priekšlikumu, kas ir pievienots paziņojumam par 2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Padomes 2019. gada 17. decembra vienotā nodarbinātības ziņojuma priekšlikumu, kas ir pievienots paziņojumam par 2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 25. septembra ziņojumu par to, kā piemērota un īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/67/ES (2014. gada 15. maija) par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (COM(2019)0426), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 25. septembra ziņojumu par to, kā piemērota un īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/67/ES (2014. gada 15. maija) par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (COM(2019)0426),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada ziņojumu par darbaspēka mobilitāti ES iekšienē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada ziņojumu par darbaspēka mobilitāti ES iekšienē,

| — | ņemot vērā Cedefop ziņojumu “Prasmju prognozes un izaicinājumi 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cedefop ziņojumu “Prasmju prognozes un izaicinājumi 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2010. gada ziņojumu “Norīkotie darba ņēmēji Eiropas Savienībā” (27) un dalībvalstu ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2010. gada ziņojumu “Norīkotie darba ņēmēji Eiropas Savienībā” (27) un dalībvalstu ziņojumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. maijā izdotās 2020. gada pavasara ekonomikas prognozes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. maijā izdotās 2020. gada pavasara ekonomikas prognozes,

| — | ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) 2020. gada 24. aprīļa pamatnostādnes “Covid-19: atgriešanās darba vietā — darbavietu pielāgošana un darbinieku aizsardzība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) 2020. gada 24. aprīļa pamatnostādnes “Covid-19: atgriešanās darba vietā — darbavietu pielāgošana un darbinieku aizsardzība”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gadā veikto pētījumu “ES sociālās un darba tiesības un ES iekšējā tirgus tiesību akti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gadā veikto pētījumu “ES sociālās un darba tiesības un ES iekšējā tirgus tiesību akti”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūlija Vadlīnijas par sezonas darbiniekiem Eiropas Savienībā saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūlija Vadlīnijas par sezonas darbiniekiem Eiropas Savienībā saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. oktobra secinājumus par sezonas darbinieku un citu mobilo darba ņēmēju darba un dzīves apstākļu uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. oktobra secinājumus par sezonas darbinieku un citu mobilo darba ņēmēju darba un dzīves apstākļu uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 13. oktobra ieteikumu par koordinētu pieeju brīvas pārvietošanās ierobežošanai, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 13. oktobra ieteikumu par koordinētu pieeju brīvas pārvietošanās ierobežošanai, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gadā veikto pētījumu par darba samaksas noteikšanas sistēmām un minimālo algas likmi, ko piemēro norīkotiem darba ņēmējiem saskaņā ar Direktīvu 96/71/EK konkrētās dalībvalstīs un nozarēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gadā veikto pētījumu par darba samaksas noteikšanas sistēmām un minimālo algas likmi, ko piemēro norīkotiem darba ņēmējiem saskaņā ar Direktīvu 96/71/EK konkrētās dalībvalstīs un nozarēs,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. marta vadlīnijas attiecībā uz darba ņēmēju brīvas pārvietošanās īstenošanu Covid-19 uzliesmojuma laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. marta vadlīnijas attiecībā uz darba ņēmēju brīvas pārvietošanās īstenošanu Covid-19 uzliesmojuma laikā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. maija paziņojumu “Covid-19: ceļā uz pakāpenisku un koordinētu pieeju pārvietošanās brīvības atjaunošanai un iekšējās robežkontroles atcelšanai” (2020/C 169/03), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. maija paziņojumu “Covid-19: ceļā uz pakāpenisku un koordinētu pieeju pārvietošanās brīvības atjaunošanai un iekšējās robežkontroles atcelšanai” (2020/C 169/03),

| — | ņemot vērā Eurofound 2015. gada pētījumu “ES iekšējās mobilitātes sociālā dimensija: ietekme uz sabiedriskajiem pakalpojumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2015. gada pētījumu “ES iekšējās mobilitātes sociālā dimensija: ietekme uz sabiedriskajiem pakalpojumiem”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0066/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0066/2021),

| A. | tā kā nediskriminācija ir Līgumos nostiprināts pamatprincips; tā kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir uzskatāma par vienu no Eiropas Savienības pamatprincipiem; tā kā LESD 45. pantā ir noteikts, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvība nozīmē, ka ir jānovērš jebkāda dalībvalstu darba ņēmēju diskriminācija valstspiederības dēļ attiecībā uz nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba un nodarbinātības apstākļiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā nediskriminācija ir Līgumos nostiprināts pamatprincips; tā kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir uzskatāma par vienu no Eiropas Savienības pamatprincipiem; tā kā LESD 45. pantā ir noteikts, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvība nozīmē, ka ir jānovērš jebkāda dalībvalstu darba ņēmēju diskriminācija valstspiederības dēļ attiecībā uz nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba un nodarbinātības apstākļiem;

| B. | tā kā LES 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienība “veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību”; tā kā LESD 9. pantā ir noteikts, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”; |
| --- | --- |

B.

tā kā LES 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienība “veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību”; tā kā LESD 9. pantā ir noteikts, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”;

| C. | tā kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās, brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība ir uzskatāmas par iekšējā tirgus pamatprincipiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās, brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība ir uzskatāmas par iekšējā tirgus pamatprincipiem;

| D. | tā kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai un pakalpojumu sniegšanas brīvībai būtu jāatbilst Eiropas sociālo tiesību pīlārā nostiprinātajiem principiem; tā kā Savienības apņemšanās īstenot ANO Programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, Eiropas zaļo kursu un dzimumu līdztiesības stratēģiju, tostarp taisnīga atalgojuma, dzimumu līdztiesības un pienācīgu darba un nodarbinātības apstākļu aizsardzību un veicināšanu, ir jāintegrē visās iekšējā tirgus politikas jomās, tādējādi pienācīgi ņemot vērā sociālos un vides apsvērumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai un pakalpojumu sniegšanas brīvībai būtu jāatbilst Eiropas sociālo tiesību pīlārā nostiprinātajiem principiem; tā kā Savienības apņemšanās īstenot ANO Programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, Eiropas zaļo kursu un dzimumu līdztiesības stratēģiju, tostarp taisnīga atalgojuma, dzimumu līdztiesības un pienācīgu darba un nodarbinātības apstākļu aizsardzību un veicināšanu, ir jāintegrē visās iekšējā tirgus politikas jomās, tādējādi pienācīgi ņemot vērā sociālos un vides apsvērumus;

| E. | tā kā darba ņēmēju, tostarp sezonas darbinieku, brīva pārvietošanās ir būtiska no Eiropas integrācijas viedokļa; tā kā tā var būt abpusēji izdevīgi gan nosūtošajām, gan uzņemošajām dalībvalstīm un atbalstīt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus; tā kā Savienībai un dalībvalstīm ir pilnībā jāizmanto ES iekšējās mobilitātes potenciāls, vienlaikus efektīvi nodrošinot atbilstību piemērojamajiem noteikumiem par darbaspēka mobilitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā darba ņēmēju, tostarp sezonas darbinieku, brīva pārvietošanās ir būtiska no Eiropas integrācijas viedokļa; tā kā tā var būt abpusēji izdevīgi gan nosūtošajām, gan uzņemošajām dalībvalstīm un atbalstīt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus; tā kā Savienībai un dalībvalstīm ir pilnībā jāizmanto ES iekšējās mobilitātes potenciāls, vienlaikus efektīvi nodrošinot atbilstību piemērojamajiem noteikumiem par darbaspēka mobilitāti;

| F. | tā kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība un pakalpojumu sniegšanas brīvība sekmē Savienības kohēziju un rada darbvietu iespējas; tā kā vienotais tirgus var būt ilgtspējīgs un palielināt labklājību tikai tad, ja tā pamatā ir taisnīgi un kopīgi noteikumi un vienlīdzīgas attieksmes princips, jo īpaši, ja runa ir par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti; |
| --- | --- |

F.

tā kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība un pakalpojumu sniegšanas brīvība sekmē Savienības kohēziju un rada darbvietu iespējas; tā kā vienotais tirgus var būt ilgtspējīgs un palielināt labklājību tikai tad, ja tā pamatā ir taisnīgi un kopīgi noteikumi un vienlīdzīgas attieksmes princips, jo īpaši, ja runa ir par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti;

| G. | tā kā Savienībai arī turpmāk būtu jāuzņemas galvenā loma, atbalstot labas prakses apmaiņu visos valdības līmeņos un sadarbībā ar sociālajiem partneriem izstrādājot norādījumus un ieteikumus par to, kā visiem, tostarp neaizsargātām darba ņēmēju grupām, nodrošināt pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Savienībai arī turpmāk būtu jāuzņemas galvenā loma, atbalstot labas prakses apmaiņu visos valdības līmeņos un sadarbībā ar sociālajiem partneriem izstrādājot norādījumus un ieteikumus par to, kā visiem, tostarp neaizsargātām darba ņēmēju grupām, nodrošināt pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus;

| H. | tā kā pakalpojumu brīvas aprites sociālās sekas izcelsmes reģionus un reģionus, kuri uzņem mobilus darba ņēmējus, var ietekmēt gan pozitīvi, gan negatīvi; tā kā darbaspēka trūkums un intelektuālā darbaspēka emigrācijas līmenis, ko izraisa pašreizējā Savienības reģionu starpā pastāvošā ekonomiskā un sociālā nelīdzsvarotība, jo īpaši pēc finanšu krīzes, dažās dalībvalstīs ir sasniedzis kritisku līmeni, kā rezultātā ir radušās papildu problēmas, piemēram, demogrāfiskā nelīdzsvarotība, aprūpes un medicīniskā personāla trūkums un kopumā ir palielinājusies reģionu nevienlīdzība; tā kā šīs parādības īpaši skar lauku un tālākos apgabalus; tā kā ir vajadzīga ilgtspējīga rūpniecības politika un nesatricināma kohēzijas politika, ar kuru palīdzību varētu saglabāt un radīt kvalitatīvas darbvietas nozarēs un reģionos, kuros tiek īstenotas pārmaiņas, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un piespiedu mobilitāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā pakalpojumu brīvas aprites sociālās sekas izcelsmes reģionus un reģionus, kuri uzņem mobilus darba ņēmējus, var ietekmēt gan pozitīvi, gan negatīvi; tā kā darbaspēka trūkums un intelektuālā darbaspēka emigrācijas līmenis, ko izraisa pašreizējā Savienības reģionu starpā pastāvošā ekonomiskā un sociālā nelīdzsvarotība, jo īpaši pēc finanšu krīzes, dažās dalībvalstīs ir sasniedzis kritisku līmeni, kā rezultātā ir radušās papildu problēmas, piemēram, demogrāfiskā nelīdzsvarotība, aprūpes un medicīniskā personāla trūkums un kopumā ir palielinājusies reģionu nevienlīdzība; tā kā šīs parādības īpaši skar lauku un tālākos apgabalus; tā kā ir vajadzīga ilgtspējīga rūpniecības politika un nesatricināma kohēzijas politika, ar kuru palīdzību varētu saglabāt un radīt kvalitatīvas darbvietas nozarēs un reģionos, kuros tiek īstenotas pārmaiņas, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un piespiedu mobilitāti;

| I. | tā kā darba spēka izmaksu sacensība grauj dalībvalstu kohēziju; tā kā koordinēta ES līmeņa pieeja ir nepieciešama, lai nepieļautu netaisnīgu un kaitniecisku darbaspēka izmaksu konkurenci un panāktu augšupēju visu personu sociālo konverģenci; tā kā efektīvs regulējums un koplīgumi ir būtiski svarīgi, lai nodrošinātu pienācīgus darba un nodarbinātības nosacījumus, kvalitatīvus pakalpojumus un godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

I.

tā kā darba spēka izmaksu sacensība grauj dalībvalstu kohēziju; tā kā koordinēta ES līmeņa pieeja ir nepieciešama, lai nepieļautu netaisnīgu un kaitniecisku darbaspēka izmaksu konkurenci un panāktu augšupēju visu personu sociālo konverģenci; tā kā efektīvs regulējums un koplīgumi ir būtiski svarīgi, lai nodrošinātu pienācīgus darba un nodarbinātības nosacījumus, kvalitatīvus pakalpojumus un godīgu konkurenci;

| J. | tā kā pārrobežu darba ņēmēji konkrētiem reģioniem rada sociālus un ekonomiskus ieguvumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā pārrobežu darba ņēmēji konkrētiem reģioniem rada sociālus un ekonomiskus ieguvumus;

| K. | tā kā, lai aizsargātu mobilo darba ņēmēju tiesības un stiprinātu spēkā esošo noteikumu ievērošanu, un veicinātu visu uzņēmumu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir ļoti svarīgi uzlabot, saskaņot un koordinēt Savienības tiesību aktu darbaspēka mobilitātes jomā pārrobežu izpildi un apkarot ļaunprātīgu rīcību, nedeklarētu darbu; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai aizsargātu mobilo darba ņēmēju tiesības un stiprinātu spēkā esošo noteikumu ievērošanu, un veicinātu visu uzņēmumu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir ļoti svarīgi uzlabot, saskaņot un koordinēt Savienības tiesību aktu darbaspēka mobilitātes jomā pārrobežu izpildi un apkarot ļaunprātīgu rīcību, nedeklarētu darbu;

| L. | tā kā lielākā daļa darba ņēmēju Eiropas Savienībā ir nodarbināti mikrouzņēmumos un mazos un vidējos uzņēmumos (MMVU); tā kā MMVU un pašnodarbinātas personas pret Savienības tiesību aktu pārkāpumiem ir visneaizsargātākās; tā kā pretrunīgi valstu tiesību akti, nevajadzīgs administratīvais slogs un negodīga konkurence MMVU, pašnodarbinātām personām un bona fide uzņēmumiem iekšējā tirgū rada lielākās grūtības; tā kā iniciatīvām, kuru mērķauditorija ir MMVU un jaunuzņēmumi, būtu jāpalīdz uzņēmumiem ievērot spēkā esošos noteikumus un tās nedrīkstētu radīt nevajadzīgu administratīvo slogu, dubultstandartus vai zemākus darba ņēmēju aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

L.

tā kā lielākā daļa darba ņēmēju Eiropas Savienībā ir nodarbināti mikrouzņēmumos un mazos un vidējos uzņēmumos (MMVU); tā kā MMVU un pašnodarbinātas personas pret Savienības tiesību aktu pārkāpumiem ir visneaizsargātākās; tā kā pretrunīgi valstu tiesību akti, nevajadzīgs administratīvais slogs un negodīga konkurence MMVU, pašnodarbinātām personām un bona fide uzņēmumiem iekšējā tirgū rada lielākās grūtības; tā kā iniciatīvām, kuru mērķauditorija ir MMVU un jaunuzņēmumi, būtu jāpalīdz uzņēmumiem ievērot spēkā esošos noteikumus un tās nedrīkstētu radīt nevajadzīgu administratīvo slogu, dubultstandartus vai zemākus darba ņēmēju aizsardzības standartus;

| M. | tā kā digitalizācija sniedz vēl nebijušu iespēju veicināt mobilitāti, vienlaikus palīdzot pārbaudīt stingru atbilstību Savienības noteikumiem par darbaspēka mobilitāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā digitalizācija sniedz vēl nebijušu iespēju veicināt mobilitāti, vienlaikus palīdzot pārbaudīt stingru atbilstību Savienības noteikumiem par darbaspēka mobilitāti;

| N. | tā kā Eiropas Darba iestāde (ELA) tika izveidota, lai palīdzētu stiprināt taisnīgumu iekšējā tirgū un uzticēšanos iekšējam tirgum, darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, darba ņēmēju norīkošanu un ļoti mobilos pakalpojumus un lai uzraudzītu Savienības darbaspēka pārvietošanās jomu reglamentējošo noteikumu ievērošanu un sociālās drošības pasākumu koordināciju, kā arī lai uzlabotu dalībvalstu un sociālo partneru apmaiņu ar paraugpraksi un sadarbību attiecībā uz taisnīgu darbaspēka mobilitātes nodrošināšanu un nedeklarēta darba izskaušanu; tā kā taisnīgu algu, dzimumu līdztiesības un pienācīgu darba un nodarbinātības apstākļu veicināšanai ir būtiska nozīme no labi funkcionējošas, taisnīgas un ilgtspējīgas vienotā tirgus izveides viedokļa; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Darba iestāde (ELA) tika izveidota, lai palīdzētu stiprināt taisnīgumu iekšējā tirgū un uzticēšanos iekšējam tirgum, darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, darba ņēmēju norīkošanu un ļoti mobilos pakalpojumus un lai uzraudzītu Savienības darbaspēka pārvietošanās jomu reglamentējošo noteikumu ievērošanu un sociālās drošības pasākumu koordināciju, kā arī lai uzlabotu dalībvalstu un sociālo partneru apmaiņu ar paraugpraksi un sadarbību attiecībā uz taisnīgu darbaspēka mobilitātes nodrošināšanu un nedeklarēta darba izskaušanu; tā kā taisnīgu algu, dzimumu līdztiesības un pienācīgu darba un nodarbinātības apstākļu veicināšanai ir būtiska nozīme no labi funkcionējošas, taisnīgas un ilgtspējīgas vienotā tirgus izveides viedokļa;

| O. | tā kā ELA ir jaunizveidota struktūra, kuras pilna darbības jauda ir jāsasniedz līdz 2024. gadam; |
| --- | --- |

O.

tā kā ELA ir jaunizveidota struktūra, kuras pilna darbības jauda ir jāsasniedz līdz 2024. gadam;

| P. | tā kā darba ņēmēju norīkošana darbā, aizvietotājdarbnieku darbs un sezonas darbs pēc to būtības un juridiskās definīcijas ir pagaidu darbs; |
| --- | --- |

P.

tā kā darba ņēmēju norīkošana darbā, aizvietotājdarbnieku darbs un sezonas darbs pēc to būtības un juridiskās definīcijas ir pagaidu darbs;

| Q. | tā kā darba ņēmējiem trūkst pienācīgas tiesiskās aizsardzības un piekļuves sociālā nodrošinājuma sistēmām, ko bieži izraisa nestandarta nodarbinātības ļaunprātīga izmantošana, mākslīgi risinājumi, piemēram, fiktīva pašnodarbinātība, neapmaksāta un/vai tikai slikti apmaksāta darba kārtība pēc pieprasījuma, tā sauktie “nulles stundu” līgumi, tādu pagaidu līgumu un stažēšanās ļaunprātīga izmantošana, ar kuriem aizstāj regulārus darba līgumus, tostarp publiskajā sektorā, un pastkastītes uzņēmumu izmantošana; tā kā tādēļ šie jautājumi būtu jārisina; tā kā arvien plašāka dažādu apakšlīgumu izmantošana arī varētu izraisīt ļaunprātīgu izmantošanu, attiecībā uz kuru ir nepieciešami pretpasākumi; tā kā darbaspēka mobilitāte ES iekšienē, kas ir nepastarpināti balstīta uz LESD 45. pantu, protams, var palīdzēt apmierināt ilgtermiņa darbaspēka vajadzības, izmantojot standarta nodarbinātības veidus, kurus Savienības pilsoņi var izmantot bez diskriminācijas valstspiederības dēļ; |
| --- | --- |

Q.

tā kā darba ņēmējiem trūkst pienācīgas tiesiskās aizsardzības un piekļuves sociālā nodrošinājuma sistēmām, ko bieži izraisa nestandarta nodarbinātības ļaunprātīga izmantošana, mākslīgi risinājumi, piemēram, fiktīva pašnodarbinātība, neapmaksāta un/vai tikai slikti apmaksāta darba kārtība pēc pieprasījuma, tā sauktie “nulles stundu” līgumi, tādu pagaidu līgumu un stažēšanās ļaunprātīga izmantošana, ar kuriem aizstāj regulārus darba līgumus, tostarp publiskajā sektorā, un pastkastītes uzņēmumu izmantošana; tā kā tādēļ šie jautājumi būtu jārisina; tā kā arvien plašāka dažādu apakšlīgumu izmantošana arī varētu izraisīt ļaunprātīgu izmantošanu, attiecībā uz kuru ir nepieciešami pretpasākumi; tā kā darbaspēka mobilitāte ES iekšienē, kas ir nepastarpināti balstīta uz LESD 45. pantu, protams, var palīdzēt apmierināt ilgtermiņa darbaspēka vajadzības, izmantojot standarta nodarbinātības veidus, kurus Savienības pilsoņi var izmantot bez diskriminācijas valstspiederības dēļ;

| R. | tā kā sociālā kohēzija ir uzskatāma par vienu no Savienības pamatprincipiem; tā kā Savienībā tomēr joprojām pastāv būtiskas dzīves un darba apstākļu atšķirības; tā kā lielākas algas un IKP, nesatricināms sociālais nodrošinājums, vieglāka piekļuve darba tirgum un augstāki nodarbinātības rādītāji ir vieni no būtiskākajiem faktoriem, kas veicina mobilitāti ES iekšienē (28); tā kā, no otras puses, nabadzība, sociālā atstumtība, slikti dzīves un darba apstākļi un sociālās palīdzības trūkums arī ir uzskatāmi par faktoriem, kas veicina mobilitāti ES iekšienē; tā kā joprojām pastāvošo darbaspēka trūkumu dažās kritiski svarīgajās nozarēs dažās dalībvalstīs arī lielā mērā var skaidrot ar sliktiem darba apstākļiem un zemu algu līmeni; tā kā šāds trūkums būtu jānovērš, uzlabojot darba apstākļus šajās nozarēs, jo īpaši izmantojot sociālo dialogu un risinot sarunas par darba koplīguma slēgšanu, nevis zemas kvalitātes darbu atstājot migrējošiem un mobiliem darba ņēmējiem, tostarp pārrobežu un pierobežu un/vai nedeklarētu darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā sociālā kohēzija ir uzskatāma par vienu no Savienības pamatprincipiem; tā kā Savienībā tomēr joprojām pastāv būtiskas dzīves un darba apstākļu atšķirības; tā kā lielākas algas un IKP, nesatricināms sociālais nodrošinājums, vieglāka piekļuve darba tirgum un augstāki nodarbinātības rādītāji ir vieni no būtiskākajiem faktoriem, kas veicina mobilitāti ES iekšienē (28); tā kā, no otras puses, nabadzība, sociālā atstumtība, slikti dzīves un darba apstākļi un sociālās palīdzības trūkums arī ir uzskatāmi par faktoriem, kas veicina mobilitāti ES iekšienē; tā kā joprojām pastāvošo darbaspēka trūkumu dažās kritiski svarīgajās nozarēs dažās dalībvalstīs arī lielā mērā var skaidrot ar sliktiem darba apstākļiem un zemu algu līmeni; tā kā šāds trūkums būtu jānovērš, uzlabojot darba apstākļus šajās nozarēs, jo īpaši izmantojot sociālo dialogu un risinot sarunas par darba koplīguma slēgšanu, nevis zemas kvalitātes darbu atstājot migrējošiem un mobiliem darba ņēmējiem, tostarp pārrobežu un pierobežu un/vai nedeklarētu darba ņēmējiem;

| S. | tā kā izvēlei izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties vienmēr būtu jābūt brīvprātīgai un tai nevajadzētu būt piespiedu izvēlei, ko izraisītu dzīvesvietas dalībvalstī pastāvošais trūkums; tā kā taisnīga mobilitāte, kuras pamatā būtu stingras sociālās un darba tiesības, ir uzskatāma par ilgtspējīgas Eiropas integrācijas, sociālās kohēzijas un taisnīgas pārkārtošanās priekšnoteikumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā izvēlei izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties vienmēr būtu jābūt brīvprātīgai un tai nevajadzētu būt piespiedu izvēlei, ko izraisītu dzīvesvietas dalībvalstī pastāvošais trūkums; tā kā taisnīga mobilitāte, kuras pamatā būtu stingras sociālās un darba tiesības, ir uzskatāma par ilgtspējīgas Eiropas integrācijas, sociālās kohēzijas un taisnīgas pārkārtošanās priekšnoteikumu;

| T. | tā kā ļaunprātīga prakse, piemēram, sociālais un vides dempings, vājina sabiedrības atbalstu Savienībai un turpmāku Eiropas integrāciju, kaitē iekšējā tirgus darbībai un uzņēmumu, jo īpaši MMVU un pašnodarbināto personu, konkurētspējai un apdraud darba ņēmēju tiesības; tā kā tādēļ ir jāpastiprina piemērojamo tiesību aktu ievērošanas uzraudzība; tā kā, izstrādājot tiesību aktu priekšlikumus, Savienības līmenī būtu pienācīgi jāņem vērā princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”; tā kā pretrunīgi noteikumi valstu tiesību aktos rada šķēršļus MMVU un tos pieļaut nedrīkstētu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ļaunprātīga prakse, piemēram, sociālais un vides dempings, vājina sabiedrības atbalstu Savienībai un turpmāku Eiropas integrāciju, kaitē iekšējā tirgus darbībai un uzņēmumu, jo īpaši MMVU un pašnodarbināto personu, konkurētspējai un apdraud darba ņēmēju tiesības; tā kā tādēļ ir jāpastiprina piemērojamo tiesību aktu ievērošanas uzraudzība; tā kā, izstrādājot tiesību aktu priekšlikumus, Savienības līmenī būtu pienācīgi jāņem vērā princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”; tā kā pretrunīgi noteikumi valstu tiesību aktos rada šķēršļus MMVU un tos pieļaut nedrīkstētu;

| U. | tā kā vienlīdzīgas attieksmes princips ir sociālās tirgus ekonomikas un augšupējas sociālās konverģences priekšnoteikums, kura sakarībā ir jāievēro galamērķa valsts spēkā esošie tiesību akti un koplīgumi, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus vietējiem un mobilajiem darba ņēmējiem, kā arī vietējiem un ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā vienlīdzīgas attieksmes princips ir sociālās tirgus ekonomikas un augšupējas sociālās konverģences priekšnoteikums, kura sakarībā ir jāievēro galamērķa valsts spēkā esošie tiesību akti un koplīgumi, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus vietējiem un mobilajiem darba ņēmējiem, kā arī vietējiem un ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem;

| V. | tā kā vairāk nekā 8 % mobilo darba ņēmēju strādā veselības aprūpes un sociālā darba nozarē, vairāk nekā 7 % transporta pakalpojumu nozarē un vairāk nekā 10 % viesmīlības nozarē un ēdināšanas nozarē; tā kā mobilajiem un sezonas darba ņēmējiem bieži vien ir būtiska nozīme dalībvalstīs, piemēram, tādās nozarēs kā veselības aprūpe, vecāka gadagājuma cilvēku vai personu ar invaliditāti aprūpe vai būvniecība; |
| --- | --- |

V.

tā kā vairāk nekā 8 % mobilo darba ņēmēju strādā veselības aprūpes un sociālā darba nozarē, vairāk nekā 7 % transporta pakalpojumu nozarē un vairāk nekā 10 % viesmīlības nozarē un ēdināšanas nozarē; tā kā mobilajiem un sezonas darba ņēmējiem bieži vien ir būtiska nozīme dalībvalstīs, piemēram, tādās nozarēs kā veselības aprūpe, vecāka gadagājuma cilvēku vai personu ar invaliditāti aprūpe vai būvniecība;

| W. | tā kā vismaz 80 miljoni darba ņēmēju Eiropā ir neatbilstīgi kvalifikācijas ziņā un vairāk nekā 5 no 10 grūti aizpildāmajām darbvietām attiecas uz kvalificētām profesijām (29); |
| --- | --- |

W.

tā kā vismaz 80 miljoni darba ņēmēju Eiropā ir neatbilstīgi kvalifikācijas ziņā un vairāk nekā 5 no 10 grūti aizpildāmajām darbvietām attiecas uz kvalificētām profesijām (29);

| X. | tā kā Covid-19 pandēmija atkal ir likusi pārliecināties, ka būtiski svarīgi ir ļoti mobili darba ņēmēji, kas Savienībā pārvietojas bieži; tā kā pandēmija ir dienas gaismā izcēlusi apstākli, ka sezonas, norīkotie, migrējošie un mobilie darba ņēmēji, tostarp pārrobežu un pierobežu darba ņēmēji, pandēmijas laikā ir ievērojami veicinājuši Savienības ekonomikas izdzīvošanu, kā arī Savienības starptautisko tirdzniecību; tā kā viņi kā priekšposteņa darbinieki to ir darījuši, pakļaujot gan sevi, gan viņu ģimenes milzīgam veselības apdraudējumam; tā kā sezonas strādnieki ir izrādījušies ļoti noderīgi daudzu Eiropas lauku saimniecību darbības uzturēšanā; tā kā tajā pašā laikā ļoti mobilie darba ņēmēji joprojām ir arī visvārīgākie un vismazāk aizsargātie darba ņēmēji; tā kā Covid-19 pandēmijas pirmajā posmā šos darba ņēmējus nekoordinēti robežu pārvaldības pasākumi skāra visvairāk; |
| --- | --- |

X.

tā kā Covid-19 pandēmija atkal ir likusi pārliecināties, ka būtiski svarīgi ir ļoti mobili darba ņēmēji, kas Savienībā pārvietojas bieži; tā kā pandēmija ir dienas gaismā izcēlusi apstākli, ka sezonas, norīkotie, migrējošie un mobilie darba ņēmēji, tostarp pārrobežu un pierobežu darba ņēmēji, pandēmijas laikā ir ievērojami veicinājuši Savienības ekonomikas izdzīvošanu, kā arī Savienības starptautisko tirdzniecību; tā kā viņi kā priekšposteņa darbinieki to ir darījuši, pakļaujot gan sevi, gan viņu ģimenes milzīgam veselības apdraudējumam; tā kā sezonas strādnieki ir izrādījušies ļoti noderīgi daudzu Eiropas lauku saimniecību darbības uzturēšanā; tā kā tajā pašā laikā ļoti mobilie darba ņēmēji joprojām ir arī visvārīgākie un vismazāk aizsargātie darba ņēmēji; tā kā Covid-19 pandēmijas pirmajā posmā šos darba ņēmējus nekoordinēti robežu pārvaldības pasākumi skāra visvairāk;

| Y. | tā kā Covid-19 pandēmijas laikā sezonas un norīkotajiem darba ņēmējiem bieži nebija pieejami veselības aprūpes pamatpakalpojumi, pienācīgas kvalitātes mājokļa, individuālo aizsardzības līdzekļu un pietiekamas informācijas; tā kā viņiem uzņēmējās dalībvalstīs bieži vien bija tikai nepietiekama piekļuve sociālā nodrošinājuma sistēmām vai tās nebija pieejamas vispār, tostarp iespējas saņemt slimības pabalstu un izmantot īstermiņa bezdarba risinājumus; tā kā dažos gadījumos viņi pat tika deportēti; tā kā darba ņēmēju mobilitāte ir ļoti atkarīga no pieejamajiem transporta līdzekļiem un tā kā tas jo īpaši aktuāli darba ņēmējiem no salām un tālākajiem Savienības reģioniem; tā kā robežu slēgšana ietekmēja arī pārrobežu un pierobežu darba ņēmējus, apgrūtinot viņiem iespēju doties uz savām darbavietām un atgriezties pie savām ģimenēm, kā arī ierobežojot viņu piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem; tā kā dažos gadījumos mobilie darba ņēmēji cieta no diskriminācijas un sliktiem darba un dzīves apstākļiem, kas izraisīja Covid-19 saslimšanas uzliesmojumus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Covid-19 pandēmijas laikā sezonas un norīkotajiem darba ņēmējiem bieži nebija pieejami veselības aprūpes pamatpakalpojumi, pienācīgas kvalitātes mājokļa, individuālo aizsardzības līdzekļu un pietiekamas informācijas; tā kā viņiem uzņēmējās dalībvalstīs bieži vien bija tikai nepietiekama piekļuve sociālā nodrošinājuma sistēmām vai tās nebija pieejamas vispār, tostarp iespējas saņemt slimības pabalstu un izmantot īstermiņa bezdarba risinājumus; tā kā dažos gadījumos viņi pat tika deportēti; tā kā darba ņēmēju mobilitāte ir ļoti atkarīga no pieejamajiem transporta līdzekļiem un tā kā tas jo īpaši aktuāli darba ņēmējiem no salām un tālākajiem Savienības reģioniem; tā kā robežu slēgšana ietekmēja arī pārrobežu un pierobežu darba ņēmējus, apgrūtinot viņiem iespēju doties uz savām darbavietām un atgriezties pie savām ģimenēm, kā arī ierobežojot viņu piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem; tā kā dažos gadījumos mobilie darba ņēmēji cieta no diskriminācijas un sliktiem darba un dzīves apstākļiem, kas izraisīja Covid-19 saslimšanas uzliesmojumus;

| Z. | tā kā Covid-19 uzliesmojums ir padarījis uzskatāmus un saasinājis sarežģītos un bieži nožēlojamos darba un dzīves apstākļus, kuros atrodas simtiem tūkstošu sezonas darbinieku, kuru lielākā daļa ir mobilie darba ņēmēji, un daži vairāk nekā viena miljona Eiropas Savienībā norīkoto darba ņēmēju; tā kā viņu jau tā nestabilos apstākļus vēl vairāk apdraud darba tirgū fiksētie strukturālās diskriminācijas gadījumi un patlaban spēkā esošo normatīvo aktu pienācīgas izpildes trūkums; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Covid-19 uzliesmojums ir padarījis uzskatāmus un saasinājis sarežģītos un bieži nožēlojamos darba un dzīves apstākļus, kuros atrodas simtiem tūkstošu sezonas darbinieku, kuru lielākā daļa ir mobilie darba ņēmēji, un daži vairāk nekā viena miljona Eiropas Savienībā norīkoto darba ņēmēju; tā kā viņu jau tā nestabilos apstākļus vēl vairāk apdraud darba tirgū fiksētie strukturālās diskriminācijas gadījumi un patlaban spēkā esošo normatīvo aktu pienācīgas izpildes trūkums;

| AA. | tā kā Covid-19 pandēmija lika secināt daudzus strukturālus trūkumus, kas pastāv Eiropas un valstu tiesiskajā regulējumā; tā kā daudzi no šiem trūkumiem nebija saistīti tikai ar pandēmiju vien; tā kā šie trūkumi būtu steidzami jānovērš Savienības un dalībvalstu līmenī, lai iekšējā tirgū nodrošinātu godīgu konkurenci un vienlīdzīgu attieksmi; tā kā Covid-19 pandēmijai ir fundamentāla un ilgstoša ietekme uz Eiropas darba tirgiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Covid-19 pandēmija lika secināt daudzus strukturālus trūkumus, kas pastāv Eiropas un valstu tiesiskajā regulējumā; tā kā daudzi no šiem trūkumiem nebija saistīti tikai ar pandēmiju vien; tā kā šie trūkumi būtu steidzami jānovērš Savienības un dalībvalstu līmenī, lai iekšējā tirgū nodrošinātu godīgu konkurenci un vienlīdzīgu attieksmi; tā kā Covid-19 pandēmijai ir fundamentāla un ilgstoša ietekme uz Eiropas darba tirgiem;

| AB. | tā kā darbaspēka mobilitāte un jo īpaši darba ņēmēju norīkošana darbā nedrīkstētu radīt konkurenci, kuras pamatā ir nestabili darba apstākļi un darba devēji, kas nepilda savus pienākumus, un/vai uzņēmējās dalībvalstīs spēkā esošo valsts tiesību aktu un koplīgumu apiešana, jo šāda ļaunprātīga prakse tikai rada spriedzi dalībvalstu starpā, uzņēmumu negodīgu konkurenci un neuzticēšanos darba ņēmēju starpā; tā kā šīs negatīvās sekas, tostarp intelektuālā darbaspēka emigrācija un negodīga konkurence, var būt saistītas arī ar augšupējas sociālās konverģences trūkumu; tā kā darbaspēka mobilitāte būtu jāuztver kā iespēja, tai būtu jāatvieglo prasmju un profesionālās pieredzes apmaiņa un jāveicina augšupēja sociālā konverģence; tā kā noteikumiem par darbaspēka mobilitāti un darba ņēmēju norīkošanu darbā nesamērīgu administratīvo slogu radīt nevajadzētu; tā kā norīkošanas noteikumi attiecas arī uz valstspiederīgajiem, kas ir norīkoti darbā no vienas dalībvalsts uz citu un kuri ir īpaši neaizsargāti pret ekspluatāciju, un tā kā tāpēc valstu darba inspekcijām un ELA viņiem būtu jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

AB.

tā kā darbaspēka mobilitāte un jo īpaši darba ņēmēju norīkošana darbā nedrīkstētu radīt konkurenci, kuras pamatā ir nestabili darba apstākļi un darba devēji, kas nepilda savus pienākumus, un/vai uzņēmējās dalībvalstīs spēkā esošo valsts tiesību aktu un koplīgumu apiešana, jo šāda ļaunprātīga prakse tikai rada spriedzi dalībvalstu starpā, uzņēmumu negodīgu konkurenci un neuzticēšanos darba ņēmēju starpā; tā kā šīs negatīvās sekas, tostarp intelektuālā darbaspēka emigrācija un negodīga konkurence, var būt saistītas arī ar augšupējas sociālās konverģences trūkumu; tā kā darbaspēka mobilitāte būtu jāuztver kā iespēja, tai būtu jāatvieglo prasmju un profesionālās pieredzes apmaiņa un jāveicina augšupēja sociālā konverģence; tā kā noteikumiem par darbaspēka mobilitāti un darba ņēmēju norīkošanu darbā nesamērīgu administratīvo slogu radīt nevajadzētu; tā kā norīkošanas noteikumi attiecas arī uz valstspiederīgajiem, kas ir norīkoti darbā no vienas dalībvalsts uz citu un kuri ir īpaši neaizsargāti pret ekspluatāciju, un tā kā tāpēc valstu darba inspekcijām un ELA viņiem būtu jāpievērš īpaša uzmanība;

| AC. | tā kā prasmju neatbilstība un prasmju nepietiekamība būtiski apgrūtina Savienības darba tirgu un izglītības un apmācības sistēmu darbību; tā kā šis apstāklis liecina par ievērojamu nepieciešamību uzlabot izglītības un profesionālās apmācības sistēmas, lai tās padarītu piemērotākas nākotnes vajadzībām un uz nākotni orientētākas, kā arī uzlabot darba ņēmēju pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas sistēmu; tā kā tomēr joprojām nav oficiālas statistikas vai rādītāju, kas ļautu precīzi novērtēt prasmju neatbilstību Eiropas darba tirgos; |
| --- | --- |

AC.

tā kā prasmju neatbilstība un prasmju nepietiekamība būtiski apgrūtina Savienības darba tirgu un izglītības un apmācības sistēmu darbību; tā kā šis apstāklis liecina par ievērojamu nepieciešamību uzlabot izglītības un profesionālās apmācības sistēmas, lai tās padarītu piemērotākas nākotnes vajadzībām un uz nākotni orientētākas, kā arī uzlabot darba ņēmēju pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas sistēmu; tā kā tomēr joprojām nav oficiālas statistikas vai rādītāju, kas ļautu precīzi novērtēt prasmju neatbilstību Eiropas darba tirgos;

| AD. | tā kā ir sagaidāms, ka darbvietu polarizācija turpinās palielināties un ka vairāk darbvietu tiks piedāvāts prasmju spektra augstākajā un zemākajā galā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ir sagaidāms, ka darbvietu polarizācija turpinās palielināties un ka vairāk darbvietu tiks piedāvāts prasmju spektra augstākajā un zemākajā galā;

| AE. | tā kā starp pilsētām un laukiem pastāvošā digitālā plaisa un sociālekonomisko faktoru ietekme uz digitālo plaisu joprojām ir uzskatāmas par galvenajiem izaicinājumiem, kas ir jārisina nekavējoties; tā kā darba ņēmēju vidū ir novērojams milzīgs digitālo un zaļo prasmju trūkums, kas būtu jārisina, cita starpā ar mūžizglītību; |
| --- | --- |

AE.

tā kā starp pilsētām un laukiem pastāvošā digitālā plaisa un sociālekonomisko faktoru ietekme uz digitālo plaisu joprojām ir uzskatāmas par galvenajiem izaicinājumiem, kas ir jārisina nekavējoties; tā kā darba ņēmēju vidū ir novērojams milzīgs digitālo un zaļo prasmju trūkums, kas būtu jārisina, cita starpā ar mūžizglītību;

| AF. | tā kā korporatīvie ieguldījumi apmācībā un izglītībā, kā arī darba un nodarbinātības nosacījumos kalpo par svarīgu kvalificētu darbinieku piesaistīšanas instrumentu; tā kā kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai un pārredzamībai ir izšķiroša nozīme, cenšoties panākt profesiju konverģenci, pakalpojumu sniegšanas brīvību un taisnīgu darba ņēmēju mobilitāti; |
| --- | --- |

AF.

tā kā korporatīvie ieguldījumi apmācībā un izglītībā, kā arī darba un nodarbinātības nosacījumos kalpo par svarīgu kvalificētu darbinieku piesaistīšanas instrumentu; tā kā kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai un pārredzamībai ir izšķiroša nozīme, cenšoties panākt profesiju konverģenci, pakalpojumu sniegšanas brīvību un taisnīgu darba ņēmēju mobilitāti;

| AG. | tā kā šajā kontekstā būtu jāņem vērā neformāli iegūtu zināšanu un prasmju atzīšanas sistēmas izstrāde, piemēram, attiecībā uz neformāliem aprūpētājiem; tā kā šis process ir ārkārtīgi svarīgs, ņemot vērā pašreizējās demogrāfiskās problēmas un tendences, kuras cita starpā izraisa sabiedrības novecošana dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AG.

tā kā šajā kontekstā būtu jāņem vērā neformāli iegūtu zināšanu un prasmju atzīšanas sistēmas izstrāde, piemēram, attiecībā uz neformāliem aprūpētājiem; tā kā šis process ir ārkārtīgi svarīgs, ņemot vērā pašreizējās demogrāfiskās problēmas un tendences, kuras cita starpā izraisa sabiedrības novecošana dalībvalstīs;

| AH. | tā kā efektīvs trīspusējs dialogs un sociālais dialogs var sekmīgi papildināt valdības un iestāžu centienus pārvarēt pašreizējo Eiropas Savienībā novērojamo spriedzi un šķelšanos; tā kā sociālo partneru iesaistīšanai ir potenciāls uzlabot politikas veidošanu, īstenošanu un izpildi un tā kā tā ir vēl vairāk jāstiprina visos politiskajos līmeņos; |
| --- | --- |

AH.

tā kā efektīvs trīspusējs dialogs un sociālais dialogs var sekmīgi papildināt valdības un iestāžu centienus pārvarēt pašreizējo Eiropas Savienībā novērojamo spriedzi un šķelšanos; tā kā sociālo partneru iesaistīšanai ir potenciāls uzlabot politikas veidošanu, īstenošanu un izpildi un tā kā tā ir vēl vairāk jāstiprina visos politiskajos līmeņos;

| AI. | tā kā ES mērogā nenotiek datu sistemātiska vākšana, ar kuras palīdzību sniedz pienācīgus datus par mobiliem darba ņēmējiem vai ļauj viņiem noteikt savu sociālā nodrošinājuma seguma statusu un pieprasīt dažādu iegūto maksājumtiesību īstenošanu; tā kā piekļuve informācijai par piemērojamajiem tiesību aktiem, kā arī efektīva atbilstības nodrošināšana, pārraudzība un izpilde ir nepieciešami taisnīgas mobilitātes un cīņas pret ļaunprātīgu sistēmas izmantošanu priekšnosacījumi; tā kā tāpēc būtu jāpopularizē un jāizmanto digitālās tehnoloģijas, kas var atvieglot mobilu darba ņēmēju tiesības aizsargājošu tiesību aktu uzraudzību un izpildi, ievērojot datu aizsardzības noteikumus, |
| --- | --- |

AI.

tā kā ES mērogā nenotiek datu sistemātiska vākšana, ar kuras palīdzību sniedz pienācīgus datus par mobiliem darba ņēmējiem vai ļauj viņiem noteikt savu sociālā nodrošinājuma seguma statusu un pieprasīt dažādu iegūto maksājumtiesību īstenošanu; tā kā piekļuve informācijai par piemērojamajiem tiesību aktiem, kā arī efektīva atbilstības nodrošināšana, pārraudzība un izpilde ir nepieciešami taisnīgas mobilitātes un cīņas pret ļaunprātīgu sistēmas izmantošanu priekšnosacījumi; tā kā tāpēc būtu jāpopularizē un jāizmanto digitālās tehnoloģijas, kas var atvieglot mobilu darba ņēmēju tiesības aizsargājošu tiesību aktu uzraudzību un izpildi, ievērojot datu aizsardzības noteikumus,

| 1. | konstatē, ka norma par galamērķa valsti ir uzskatāma par Pakalpojumu direktīvas vadošo principu, un uzskata, ka minēto normu mainīt nevajadzētu; uzsver, ka pakalpojumu brīvai apritei būtu jānotiek, ievērojot darba ņēmēju tiesības un sociālās tiesības; atgādina, ka vienlīdzīgas attieksmes un brīvas pārvietošanās princips attiecas ne tikai uz pakalpojumu sniedzējiem, bet tādā pašā mērā – arī uz darba ņēmējiem; uzskata, ka pakalpojumu brīva aprite ir cieši saistīta ar darba ņēmēju, kuri sniedz attiecīgos pakalpojumus, brīvu un taisnīgu mobilitāti un ka iekšējais tirgus no noteikumu par darba apstākļu ievērošanas un mobilo darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzības tikai iegūtu; uzsver, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā nostiprināto principu kā minimālā standarta īstenošana varētu palīdzēt uzlabot Eiropas darba ņēmēju tiesību ievērošanu un aizsardzību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Savienības tiesību akti saistībā ar pakalpojumu brīvu apriti nekādā veidā nedrīkst nedz ietekmēt dalībvalstīs un Savienības līmenī atzīto pamattiesību izmantošanu, tostarp tiesības streikot vai veikt citu darbību, kas ir raksturīga attiecīgās dalībvalsts industriālo attiecību sistēmai, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi, nedz arī ietekmēt tiesības apspriest, slēgt un izpildīt koplīgumus vai kolektīvi rīkoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi; uzsver, ka kvalitatīvi tiesību akti un to efektīva īstenošana ir uzskatāmi par ilgtermiņa ieguldījumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka mobilo darba ņēmēju darba un dzīves apstākļu aizsardzībai, kuras pamatā ir vienlīdzīgas attieksmes princips, ir jāattiecas uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, kā arī uz pakalpojumu sniegšanas brīvību; pauž bažas par nemitīgi konstatētiem trūkumiem mobilo darba ņēmēju aizsardzībā, tostarp pārrobežu un pierobežu darba ņēmēju aizsardzībā, kā par to īpaši nācās pārliecināties Covid-19 pandēmijas sakarībā; uzsver, ka darba ņēmēji nedrīkstētu ciest no nelabvēlīgākiem apstākļiem tāpēc, ka viņi ir izmantojuši savas tiesības brīvi pārvietoties, vai, pamatojoties uz Savienības noteikumiem par pakalpojumu sniegšanas brīvību; pasvītro nepieciešamību bez liekas kavēšanās novērst visus regulatīvos trūkumus, kas ir konstatēti Savienības un valstu līmenī; turklāt uzsver, ka attiecībā uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, kā arī pakalpojumu brīvu apriti ir jāievēro piemērojamie tiesību akti, kas reglamentē piekļuvi sociālajām tiesībām un sociālā nodrošinājuma aizsardzību, tostarp to pārnesamību, diplomu, kvalifikāciju un prasmju atzīšanu un piekļuvi apmācībai; atgādina, ka, nosakot ES iekšējos robežu ierobežojumus, būtu jāņem vērā to ietekme uz mobilajiem darba ņēmējiem un būtu jāatspoguļo viņu īpašā situācija, neskatoties uz to, ka tie ir pieņemti, reaģējot uz nopietnu sabiedrības veselības krīzi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par ES tiesību aktu, piemēram, nesen pārskatītās Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas (30), saskaņotas interpretācijas no dalībvalstu puses patlabanējo neesamību, kas noved pie nepietiekamas juridiskās noteiktības un tādiem uzņēmumiem uzliktiem birokrātiskiem slogiem, kuri sniedz pakalpojumus vairākās dalībvalstīs; aicina Komisiju tieši palīdzēt dalībvalstīm visā transponēšanas procesā, lai nodrošinātu Eiropas tiesību aktu vienotu interpretāciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | šajā sakarībā uzsver nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību darba ņēmējiem, kas dzīvo Eiropas Savienības tālākajos reģionos, un atvieglot viņu mobilitāti uz kontinentu un no tā, kā arī pārvietošanos starp pašiem tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka tikai 4,2 % ES iedzīvotāju darbspējīgā vecumā 2019. gadā dzīvo ES valstī, kas nav viņu pilsonības valsts (31); aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus samazināt darba ņēmējiem un uzņēmumiem uzliktos mobilitātes šķēršļus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina par nepieciešamību nodrošināt darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, pateicoties kurai, atsevišķos reģionos tiek saglabāta nodarbinātība un uzturēta ekonomika un saglabātas tādas nozares kā lauksaimniecība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis pareizi un savlaicīgi īstenot un pārraudzīt Darba ņēmēju norīkošanas pārskatīto direktīvu, lai norīkojuma laikā nosūtītos darba ņēmējus un viņu brīvību sniegt pakalpojumus aizsargātu, nosakot obligātas normas attiecībā uz darba apstākļiem un darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis, īstenojot Darba ņēmēju norīkošanas pārskatīto direktīvu, pilnībā izmantot iespēju norīkotajiem darba ņēmējiem piemērot visos koplīgumos ietvertās normas par algām un darba apstākļiem un pēc iespējas darba ņēmējiem nodrošināt vienādu atalgojumu par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā un vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju veikt padziļinātu izpēti par tendencēm, kas ietekmē norīkoto trešo valstu valstspiederīgo darba apstākļus; uzsver, ka Savienības vai valstu līmenī, iespējams, ir nepieciešami politikas pasākumi, kuru pamatā būtu minētās izpētes rezultāti; pauž dziļas bažas par pašlaik vērojamo tendenci palielināties trešo valstu valstspiederīgo īpatsvaram nozarēs, kas ir iezīmīgas ar nestabiliem darba apstākļiem un ļaunprātības gadījumiem; uzsver, ka trešo valstu valstspiederīgie bieži vien ir neaizsargātāki pret ekspluatāciju un tādēļ viņiem ir vajadzīga aizsardzība; vērš uzmanību uz to, ka minētais apstāklis ietver ļaunprātīgu rīcību, piemēram, fiktīvu norīkošanu darbā, fiktīvu pašnodarbinātību, krāpnieciskus apakšlīgumus un darbā pieņemšanas aģentūras, pastkastīšu uzņēmumus un nedeklarētu darbu; uzsver, ka darba ņēmēji, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, Eiropas Savienībā var strādāt ar darba atļaujām saskaņā ar nosacījumu, ka visi valsts un Savienības darba tiesību aizsardzības pasākumi efektīvi nodrošina aizsardzību un pienācīgus darba apstākļus arī trešo valstu valstspiederīgajiem un ka šāds darbs neradīs darba tirgus izkropļojumus; aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem nodrošināt atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem un noteikumiem par nodarbinātības nosacījumiem, lai nepieļautu ļaunprātību; aicina dalībvalstis īstenot Direktīvā 2009/52/EK paredzētās aizsardzības normas, nodrošinot pieejamus un efektīvus sūdzību iesniegšanas mehānismus, pateicoties kuriem, var pieprasīt atmaksāt pienākošās algas un sociālā nodrošinājuma iemaksas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina par to stratēģisko rūpniecības nozaru Eiropas mēroga piegādes ķēžu raksturu, kuras ir mobilo darba ņēmēju un pakalpojumu uzņēmumu galvenās nodarbinātājas un darbības sfēra un kuras smagi ietekmē nekoordinēti pasākumi, piemēram, atšķirīgi Covid-19 testus un karantīnas reglamentējoši noteikumi, kurus dalībvalstis ir pieņēmušas, cīnoties ar pandēmiju; aicina Komisiju pret darba ņēmēju drošu apstākļu garantēšanu izturēties tik pat nopietni kā pret pārvietošanās brīvības un preču plūsmas atjaunošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka saskaņotu karantīnas periodu, testēšanas prasību un ceļošanas noteikumu trūkums Savienībā rada nopietnas problēmas daudziem uzņēmumiem un daudziem mobilajiem darba ņēmējiem un viņu ģimenēm, jo īpaši nozarēs ar lielu mobilitāti; mudina dalībvalstis koordinēt centienus paplašināt sociālā nodrošinājuma segumu, piekļuvi slimības pabalstam un pagaidu bezdarba shēmām, lai aizsargātu arī pierobežu, pārrobežu un mobilos darba ņēmējus, jo īpaši tos, kurus ir skārusi krīze un kuri tādējādi cieš no nabadzības, bezdarba, sociālās atstumtības un sliktiem dzīves apstākļiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka ir ļoti svarīgi ir cilvēku ikdienas dzīvē panākt, lai visu laiku visā Eiropas Savienībā tiktu piegādātas pirmās nepieciešamības preces, piemēram, pārtika, medicīnas ierīces vai aizsardzības aprīkojums; aicina Komisiju nodrošināt pirmās nepieciešamības preču un pakalpojumu brīvu apriti iekšējā tirgū krīzes, piemēram, pandēmijas, laikā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka mobilie darba ņēmēji stratēģiskās ražošanas piegādes ķēdēs, piemēram, attiecībā uz medicīnisko aprīkojumu un citiem, ir būtiski vai kritiski svarīgi, un līdz ar to pārskatīt arī piemērojamo karantīnas prasību, ja sabiedrības veselību un drošību nekas neapdraud, ko pierāda attiecīgie testi, kas ir veikti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, saskaņā ar Padomes Ieteikumu par koordinētu pieeju brīvas pārvietošanās ierobežošanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju izskatīt aizsardzības nepilnības, lai nodrošinātu pienācīgus darba un dzīves apstākļus mobilajiem darba ņēmējiem un novērstu ļaunprātīgu praksi, kā arī pienācīgi īstenot Savienības tiesību aktus par apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu; aicina Komisiju visā apakšuzņēmēju ķēdē nodrošināt vispārēju solidāru atbildību, lai aizsargātu darba ņēmēju tiesības; uzsver, ka, īstenojot šādu iniciatīvu, būtu jāpalielina pārredzamība un jāstiprina galveno līgumslēdzēju atbildība apakšuzņēmēju ķēdēs, juridiski garantējot visas sociālā nodrošinājuma iemaksu un darba ņēmējiem pienākošos maksājumu veikšanu un mudinot valstu iestādes vajadzības gadījumā efektīvi piemērot preventīvas sankcijas; aicina Komisiju veicināt un dalībvalstis garantēt arodbiedrību piekļuvi visām darbavietām, tostarp darbavietām, kas atrodas ārpus nodarbinātības valsts; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai stiprinātu un veicinātu sociālo dialogu un sociālo partneru autonomiju un mudinātu darba ņēmējus biedroties, jo tas ir viens no svarīgākajiem veidiem, kā sasniegt augstus nodarbinātības standartus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju analizēt negatīvos procesus, kurus izraisa darbaspēka mobilitāte, jo īpaši intelektuālā darbaspēka emigrāciju konkrētās nozarēs un reģionos; uzsver, ka intelektuālā darbaspēka emigrācijas novēršanas pasākumi ir jāīsteno līdztekus pasākumiem, ar kuriem sekmē augšupējo sociālo konverģenci; uzstāj, ka, neraugoties uz Covid-19 pandēmiju, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret vietējiem un mobilajiem darba ņēmējiem, dalībvalstīm būtu jāatļauj un jāatvieglo robežu šķērsošana profesionālu iemeslu dēļ ikreiz, kad uzņēmējā dalībvalstī attiecīgajās nozarēs profesionālā darbība ir atļauta; aicina Komisiju noteikt precīzus kvantatīvus un kvalitatīvus rādītājus saistībā ar Eiropas pusgadu un konkrētām valstīm adresētu ieteikumu publicēšanu, lai uzraudzītu noteikumu par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos īstenošanu un izpildi; aicina Komisiju iesniegt ieteikumus, ar kuriem nodrošina taisnīgus, vienlīdzīgus un pienācīgus dzīves un darba apstākļus mobilajiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķi, ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi, Eiropas zaļais kurss un dzimumu līdztiesības stratēģijas mērķi arī ir jāatspoguļo pieejā vienotajam pakalpojumu tirgum, veicinot augstus sociālos un vides standartus kā produktivitātes pieauguma priekšnosacījumu; uzsver publiskā iepirkuma nozīmi šo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina Komisiju prioritārā kārtā nodrošināt, lai ELA kļūtu pilnībā darbotiesspējīga nolūkā uzraudzīt un veicināt Savienības tiesību aktu piemērošanu un izpildi attiecībā uz darbaspēka mobilitāti un sociālā nodrošinājuma koordināciju; mudina Komisiju atbalstīt un stiprināt kompetento valsts iestāžu, kā arī sociālo partneru spējas un sadarbību, lai nodrošinātu taisnīgu, uz tiesībām balstītu mobilitāti, pienācīgas informācijas sniegšanu darba ņēmējiem un darba devējiem par viņu tiesībām un pienākumiem, kā arī darba ņēmēju tiesību efektīvu pārrobežu īstenošanu, tostarp tiesību un pabalstu pārnesamību, un efektīvi vērsties pret krāpšanu sociālā nodrošinājuma jomā un ļaunprātīgu praksi; uzskata, ka ELA būtu jākoncentrējas spēkā esošo Savienības tiesību aktu labāku izpildi un īstenošanu, lai panāktu, ka konkurence vienotajā tirgū ir godīga un taisnīga; uzsver – lai ELA varētu efektīvi apkarot nelikumīgas darbības, tai par prioritāti būtu jānosaka tādas reāllaika datubāzes izveide, ar kuru tiktu apstiprināta ārvalstu pakalpojumu sniedzēju dotā informācija; uzsver, ka ELA ir jābūt pietiekamiem resursiem, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus; uzsver, ka EURES daļējai integrācijai ELA būtu jāstiprina saikne starp pārvietošanās brīvības veicināšanu un informācijas sniegšanu, un atbilstību attiecīgajam tiesiskajam regulējumam, kas aizsargā mobilos darba ņēmējus un iedzīvotājus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju ierosināt ES pamatnormas, ar kurām varētu apkarot negodīgu konkurenci darbaspēka izmaksu jomā, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību vienlīdzīgas attieksmes un vienādas darba samaksas, un darbaspēka izmaksu par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā principiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Komiteja atkārtoti aicina Komisiju atsaukt savus priekšlikumus par Eiropas pakalpojumu e-karti un par pakalpojumu paziņošanas procedūras pārskatīšanu; atzinīgi vērtē to, ka tas beidzot tika izdarīts Komisijas 2021. gada darba programmā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka datu apmaiņas starp dalībvalstīm digitalizācija varētu veicināt taisnīgu un vienlīdzīgu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, kā arī attiecīgo Savienības noteikumu izpildi; aicina Komisiju pēc ietekmes novērtējuma veikšanas nekavējoties ierosināt iniciatīvu par digitālu Eiropas sociālā nodrošinājuma numuru (ESSN), kas ir vajadzīgs, lai garantētu juridisko noteiktību no darba ņēmēju un uzņēmumu viedokļa, taisnīgu mobilitāti un darba ņēmēju tiesību efektīvu aizsardzību, pārnesamību, izsekojamību un izpildi, kā arī, lai atbalstītu godīgu konkurenci, nodrošinot uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un panākt, ka attiecībā uz ESSN tiek stingri ievēroti datu aizsardzības noteikumi; uzskata, ka ESSN būtu jāpapildina valstu sociālā nodrošinājuma numuri un noteikumi un jāveicina sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniska apmaiņa (EESSI), lai uzlabotu kompetento valsts iestāžu savstarpējo koordināciju un informācijas apmaiņu; norāda, ka, pateicoties EESSI, būtu jāvar ātri un precīzi pārbaudīt sociālā nodrošinājuma apdrošināšanas statusu, sniedzot personām un iestādēm uzraudzības mehānismu, ar kura palīdzību tās var viegli pārbaudīt aptvērumu un iemaksas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver vajadzību ELA vadībā un sadarbībā ar valstu kompetentajām iestādēm vēl vairāk saskaņot un salāgot darba ņēmēju mobilitātes noteikumus un kontroles procedūras, tostarp kopīgus kontroles standartus, apvienotas inspekcijas un informācijas apmaiņu; mudina dalībvalstis pastiprināt paraugprakses apmaiņu kompetento valsts iestāžu starpā; prasa, lai ELA sadarbībā ar kompetentajām valsts iestādēm būtu reālas darba inspekcijas pilnvaras pārrobežu gadījumos; aicina ELA uzlabot datu vākšanu un izveidot reāllaika datubāzes par darbaspēka mobilitāti analīzes un riska novērtēšanas vajadzībām, kā arī sagatavot informācijas kampaņas un mērķtiecīgas pārbaudes; atgādina, ka SDO iesaka noteikt vienu darba inspektoru uz katriem 10 000 darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka Savienības finansējumam un dotācijām būtu jāsekmē pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību un sociālo progresu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina sociālā dialoga nozīmi un šajā sakarībā mudina ciešāk sociālos partnerus iesaistīt Savienības aģentūrās, valsts iestādēs, komitejās un iestādēs, lai īstenotu uz praksi vērstas iniciatīvas un tiesību aktus, kuros būtu ņemti vērā dažādie Eiropas darba tirgus modeļi; uzsver nepieciešamību, izstrādājot un īstenojot normas par pakalpojumu sniegšanu un darba ņēmēju mobilitāti, kā arī savstsarpēji atzīstot profesijas, diplomus, kvalifikācijas un prasmes, saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlārā nostiprinātajiem principiem uzlabot ES līmeņa trīspusējo dialogu; aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās pašvaldības sadarboties ar sociālajiem partneriem, lai izstrādātu un ieviestu atbalsta struktūras, kuras ir nepieciešamas, lai pilnveidotu darba ņēmēju prasmes un viņus pārkvalificētu un šim nolūkam īstenotu attiecīgu valsts rīcībpolitiku un izveidotu kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Savienības tiesību aktu pamatā šajā jomā ir jābūt darba ņēmēju aizsardzībai un sociālo partneru iesaistīšanai, lai nodrošinātu demokrātisku darbību, ekonomikas izaugsmi un augstus sociālos un vides standartus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju, cik vien iespējams ātri, nākt klajā ar jaunu stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam pēc 2020. gada un apņemties līdz 2030. gadam izskaust ar darbu saistītus nāves gadījumus; mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus Direktīvai par darba izraisītu stresu un balsta un kustību aparāta slimībām, Direktīvai par garīgo labjutību darbavietā un ES garīgās veselības stratēģijai, lai darbavietā aizsargātu visus darba ņēmējus; turklāt aicina Komisiju iesniegt vērienīgāk pārskatītas Kancerogēnu un mutagēnu direktīvas versiju un Direktīvā par kancerogēnu un mutagēnu iedarbību darbavietā iekļaut vismaz 50 vielu robežvērtības; prasa šajā direktīvā iekļaut vielas, kurām ir kaitīga ietekme uz reproduktīvo sistēmu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis apmierināt darba ņēmēju un pašnodarbināto personu vajadzību pēc drošiem un veselībai nekaitīgiem darba apstākļiem, tostarp īpašu uzmanību pievēršot darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai, un garantēt viņiem pienācīgus darba un dzīves apstākļus, jo īpaši, ņemot vērā gaidāmo Savienības stratēģiskā satvara par drošību un veselības aizsardzību darbā pārskatīšanu; mudina dalībvalstis risināt nedeklarēta darba, tostarp nedeklarēta sezonas darba, problēmu, ciešāk sadarbojoties ar nedeklarēta darba novēršanas Eiropas platformu, cita starpā veicinot darba ņēmēju un darba devēju labāku informētību par viņu tiesībām un pienākumiem; aicina dalībvalstis noteikt vienotus un nediskriminējošus pasākumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina Komisiju un ELA izmeklēt daudzos gadījumus, kas Covid-19 krīzes laikā ir kļuvuši klaji uzkrītoši: darba meklētājiem tiek liegta piekļuve darba tirgum, kā arī attiecībā uz darba apstākļiem tiek īstenota ļaunprātīga rīcība un pieļauta diskriminācija valstspiederības dēļ; aicina ELA nodrošināt pieejamas, pārredzamas un nediskriminējošas procedūras, ar kuru starpniecību valstu sociālie partneri varētu iesniegt lietas izskatīšanai ELA, un sniegt garantijas par to efektīvu pēcpārbaudi saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1149; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis piemērot visus Komisijas ieteikumus par tādu pasākumu noteikšanu, koordinēšanu un atcelšanu, kas ir saistīti ar Covid-19 pandēmiju; turklāt aicina dalībvalstis izstrādāt mobilajiem darba ņēmējiem, tostarp pārrobežu un pierobežu darba ņēmējiem, paredzētu kopīgu veselības aprūpes protokolu, ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) pamatnostādnes; uzsver, ka visu krīzes un atveseļošanas pasākumu pamatprincipiem vajadzētu būt visu darba ņēmēju veselībai un drošībai, pamattiesību ievērošanai, tostarp vienlīdzīgai attieksmei pret vietējiem un mobilajiem darba ņēmējiem, vienlaikus atzīstot pierobežu, norīkoto, sezonas, pārrobežu un citu mobilo darba ņēmēju īpaši neaizsargāto situāciju Covid-19 pandēmijas laikā un pēc tās; atgādina par dalībvalstu konstitucionālajām tiesībām savos demokrātiskajos likumdošanas procesos pārsniegt Eiropas Savienības direktīvās noteiktos minimālos līmeņus, lai sasniegtu tādus politikas mērķus kā kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšana un darba ņēmēju, patērētāju un vides augsta līmeņa aizsardzība; |
| --- | --- |

29.

| 30. | akcentē to, ka pilnīga vai daļēja dalībvalstu robežu slēgšana Covid-19 pandēmijas laikā ir graujoši ietekmējusi pārvietošanās brīvību; pauž nožēlu, ka sasteigtās, nekoordinētās un pēkšņās robežu slēgšanas un ar to saistīto pasākumu veikšanas dēļ uz vietas iestrēga tranzītā esošie ceļotāji un ka tas ir graujoši ietekmējis pierobežas reģionos dzīvojošos, jo ir ierobežotas viņu iespējas šķērsot robežu darba vajadzībām un iespējas sniegt un saņemt pakalpojumus vai apciemot draugus vai ģimenes locekļus; uzsver, ka iekšējo un ārējo robežu slēgšana ir kaitējusi starptautiskās uzņēmējdarbības, zinātnes un tūrisma nozarēm; uzsver, ka dalībvalstīm būtu nevis jāievieš robežkontrole, bet gan jācenšas īstenot pasākumus, kas ir nepieciešami, lai cilvēki varētu šķērsot robežu, un kas vienlaikus garantētu maksimālu drošību un veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apzinās aprūpētāju izšķirošo nozīmi, jo īpaši pandēmijas laikā; aicina Komisiju nodrošināt viņu mobilitāti, lai apmierinātu dažādu dalībvalstu un reģionu vajadzības, ņemot vērā demogrāfiskās problēmas un jebkādas turpmākas pandēmijas vai veselības izaicinājumus; aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un vietējām pašvaldībām saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ieviest kopīgu, Savienības mēroga zinātniski pamatotu pārvietošanās brīvības protokolu veselības krīžu un citu krīzes situāciju laikā un šajā sakarībā rūpīgi apsvērt ELA lomu; aicina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas un īstenojušas SDO Konvenciju Nr. 189 par mājsaimniecībās nodarbinātām personām, to nekavējoties ratificēt un īstenot; aicina dalībvalstis izveidot tiesisko regulējumu, kas veicinātu mājsaimniecībās nodarbinātu personu un aprūpētāju likumīgu nodarbinātību; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver vajadzību arī turpmāk izmantot saskaņošanas un savstarpējas atzīšanas instrumentus, ar kuriem visā Savienībā atzīst profesionālos diplomus, prasmes un kvalifikāciju, izvairoties no birokrātijas un atvieglojot tirdzniecību un transportu, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipu un nepazeminot dalībvalstu izglītības standartus un apstiprināšanas mehānismus; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un uzlabot pašreizējos savstarpējās atzīšanas mehānismus un darba mobilitātes portālus, atvieglojot un veicinot pārredzamu mobilitāti, piemēram, EURES darba mobilitātes portālu, Europass tiešsaistes platformu un Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācijas sistēmu (ESCO); jo īpaši aicina dalībvalstis iedibināt pārrobežu partnerības, lai palīdzētu pārrobežu reģionos dzīvojošajiem mobilajiem darba ņēmējiem; aicina dalībvalstis veicināt personu ar invaliditāti brīvu pārvietošanos Savienībā un mudina dalībvalstis nodrošināt kopējas Eiropas invaliditātes statusa definīcijas pieņemšanu saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un invaliditātes statusa savstarpēju atzīšanu dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka valstu normas, ieražas un regulējumi par iespējām strādāt konkrētās profesijās un strādāšanu tajās, kā arī par piekļuvi sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem un to sniegšanu un darba ņēmēju un/vai patērētāju aizsardzību par šķērsli vienotā tirgus padziļināšanai uzskatāmi nav; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai mobilajiem darba ņēmējiem būtu piekļuve apmācībai un pārkvalifikācijai, kas novērstu darbaspēka trūkumu konkrētās nozarēs un atbalstītu digitālo pārkārtošanos un pasākumus, ar kuriem cenšas panākt klimatneitrālu ekonomiku; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina par dalībvalstu pamattiesībām pārsniegt ES direktīvās noteiktos minimālos līmeņus, neradot liekus un nesamērīgus šķēršļus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ar bažām konstatē mobilo darba ņēmēju, jo īpaši pārrobežu un pierobežu darba ņēmēju, grūtības un nepietiekamu piekļuvi sociālās aizsardzības sistēmām; uzsver, cik svarīga ir Savienības līmenī koordinēta rīcība, taču atzīst un atzinīgi vērtē veiksmīgos divpusējos nolīgumus, kas ir parakstīti dalībvalstu starpā un ar kuriem garantē sociālā nodrošinājuma tiesības visiem darba ņēmējiem, kā tas ir izklāstīts Padomes ieteikumā par darba ņēmēju un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt mobilo darba ņēmēju sociālās tiesību ievērošanu veselības krīzes un citu krīzes situāciju gadījumā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka pieņemami darba un nodarbinātības apstākļi ir uzskatāmi par uzņēmumu konkurences priekšrocību, ar kuriem tie piesaista kvalificētus darbiniekus; uzsver uzņēmumu to ieguldījumu nozīmi formālā un ikdienējā apmācībā un mūžizglītībā, ar kuriem tie atbalsta taisnīgu pāreju uz digitālo un aprites ekonomiku; uzsver, ka uzņēmumiem, kas izmanto MI, robottehniku un saistītās tehnoloģijas, ir pienākums nodrošināt visu attiecīgo darbinieku pienācīgu pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, lai viņi varētu iemācīties izmantot digitālos rīkus un strādāt ar kobotiem un citām jaunām tehnoloģijām, tādējādi pielāgojoties mainīgajām darba tirgus vajadzībām un saglabājot savu darbvietu; šai sakarā uzsver Eiropas sociālo partneru pamatnolīguma digitalizācijas jomā nozīmi; atgādina, ka minētajā nolīgumā ir izklāstīta darba devēju atbildība nodrošināt darba ņēmēju pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, jo īpaši, ņemot vērā darbvietu digitalizāciju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir pilnībā jādigitalizē darbaspēka mobilitātes un darba ņēmēju norīkošanas darbā procedūras, ar kurām uzlabo informācijas sniegšanu un apmaiņu starp valstu iestādēm un nodrošina efektīvu izpildi, tostarp, izveidojot darba ņēmējiem un nākamajiem darba devējiem domātu vienas pieturas palīdzības aģentūru par piemērojamiem Savienības noteikumiem, ko gan digitāli, gan fiziski pārzinātu ELA; mudina dalībvalstis pilnībā atbalstīt sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju, jo īpaši sociālā nodrošinājuma iestāžu digitalizāciju, lai atvieglotu Eiropas darba ņēmēju mobilitātes procedūras, vienlaikus garantējot tiesību pārnesamību un ar pārvietošanās brīvību saistīto pienākumu izpildi; uzsver nepieciešamību izveidot statistikas instrumentus, ar kuriem varētu labāk novērtēt prasmju neatbilstību Eiropas darba tirgos un darba tirgu vajadzības un atšķirības starp tiem; uzsver EURES nozīmi un jo īpaši vērš uzmanību uz EURES darbību saskaņošanu ar darba tirgus vajadzībām, lai apmierinātu prioritārās nozaru un prasmju vajadzības un palīdzētu darba meklētājiem atrast jaunu darbu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju saprātīgā termiņā veikt ELA pilnvaru izvērtēšanu pēc tam, kad šī iestāde būs pilnībā darbojusies vismaz divus gadus; mudina Komisiju ELA darbā un izvērtēšanā iesaistīt ieinteresētās personas, kurām būtu padziļinātas zināšanas par dažādiem darba tirgus modeļiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu, ar kuru visā Eiropas Savienībā var reglamentēt tāldarba nosacījumus un nodrošināt pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās pašvaldības sadarboties ar sociālajiem partneriem un ELA, lai izstrādātu konkrētas nozaru stratēģijas, ar kurām ne tikai veicina un atvieglo darba ņēmēju brīvprātīgu mobilitāti, bet arī izstrādā un īsteno nepieciešamās atbalsta struktūras, kuras ceļ darba ņēmēju kvalifikāciju un viņus pārkvalificē, un šajā sakarībā piemērot attiecīgo publisko politiku un nodrošināt kvalitatīvas darba iespējas, kas atbilstu darba ņēmēju prasmēm; uzsver tās prasmju un kvalifikāciju saderības savstarpējās atzīšanas pievienoto vērtību, kurā izmanto spēkā esošos atzīšanas mehānismus, piemēram, EURES darbvietu mobilitātes portālu, Europass tiešsaistes platformu un ESCO klasifikācijas sistēmu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ir nobažījies par to, ka darba ņēmēju un darba devēju piekļuve informācijai par darbaspēka un pakalpojumu mobilitāti joprojām ir uzskatāma par problēmu; konstatē, ka informācija par nodarbinātības nosacījumiem un koplīgumiem, kas ir pieejama vienotā oficiālā valsts tīmekļa vietnē, ļoti bieži pēc sava rakstura ir ierobežota un ir pieejama tikai dažās valodās; tādēļ aicina Komisiju uzlabot piekļuvi informācijai, izveidojot vienotu oficiālo valsts tīmekļa vietņu paraugu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina dalībvalstis gādāt par pienācīgu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu, tostarp to darīt patlaban notiekošās Regulas (EK) Nr. 883/2004 pārskatīšanas un tiesību pārnesamības stiprināšanas ceļā, īpašu uzmanību pievēršot personu ar invaliditāti sociālā nodrošinājuma pabalstu pārnesamībai; uzsver, ka digitalizācija piedāvā vēl nebijušu iespēju veicināt MMVU pārrobežu darbību, vienlaikus nodrošinot stingru atbilstību taisnīgas mobilitātes noteikumiem; uzsver, cik svarīga ir iepriekšēja paziņošana un A1 apliecību piemērošana pirms darba ņēmēja pārrobežu norīkojuma sākuma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka, īstenojot Savienības noteikumus par darbaspēka mobilitāti, ir jānodrošina vienlīdzīgas attieksmes princips, nediskriminācijas princips un darba ņēmēju aizsardzība un ir jāsamazina nevajadzīgs administratīvais slogs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju pārbaudīt, vai nepastāv darba aizsardzības atšķirības un vai nav jāpārskata Direktīva 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām, lai nodrošinātu pagaidu aģentūru darbinieku pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka darba ņēmēji ar invaliditāti joprojām saskaras ar dažādiem šķēršļiem, kas apgrūtina vai padara neiespējamu pakalpojumu brīvas aprites pilnīgu izmantošanu; aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot Direktīvu (ES) 2019/882 (Eiropas Piekļūstamības akts), lai praksē likvidētu šķēršļus, kas ir jāpārvar darba ņēmējiem ar invaliditāti, un lai nodrošinātu iespējas izmantot izmaksu ziņā pieejamus pakalpojumus, kā arī to apstākļu piemērotību, kuros minētos pakalpojumus sniedz; uzsver, ka ļoti svarīgi ir izveidot pilnībā pieejamu vienoto tirgu, kas nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmēju ar invaliditāti un viņu ekonomisko un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(2)  OV L 186, 11.7.2019., 21. lpp.

(3)  OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.

(4)  OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

(6)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

(7)  OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.

(8)  OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.

(9)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

(10)  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

(11)  OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.

(12)  OV L 128, 30.4.2014., 8. lpp.

(13)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(14)  OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.

(15)  OV L 167, 2.7.1999., 33. lpp.

(16)  OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.

(17)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

(18)  OV L 173, 9.7.2018., 16. lpp.

(19)  OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.

(20)  OV L 249, 31.7.2020., 49. lpp.

(21)  OV L 185, 11.7.2019., 44. lpp.

(22)  OV L 65, 11.3.2016., 12. lpp.

(23)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

(24)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0176.

(25)  OV C 337, 20.9.2018., 135. lpp.

(26)  OV C 482, 23.12.2016., 31. lpp.

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(28)  Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, 2017 Annual Report on intra-EU Labour Mobility (2017. gada ziņojums par darba spēka mobilitāti ES iekšienē), galīgais ziņojums, 2018. gada janvāris, Eiropas Komisija Study on the movement of skilled labour (pētījums par kvalificēta darbaspēka pārvietošanos), galīgais ziņojums, (izstrādājusi IKS), 2018. gads; Malmström, Cecilia priekšvārds grāmatai Rethinking the attractiveness of EU Labour Immigration Policies: Comparative perspectives on the EU, the US, Canada and beyond (Vai darbaspēka imigrācijas politika maz ir pievilcīga: salīdzinoši skatījumi uz ES, ASV, Kanādu un citām valstīm?), redaktori S. Carrera, E. Guild un K. Eisele, CEPS, 2018. gads.

(29)  ESAO darbvietu prasmju datubāze, https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/#FR/_.

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/957 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 173, 9.7.2018., 16. lpp.).

(31)  Eiropas Komisija, ziņojums par ES iekšējo darbaspēka mobilitāti 2019. gadā, 2020. gada janvāris

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/151

---

P9_TA(2021)0250

Progresa paātrināšana un nevienlīdzības novēršana virzībā uz AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējuma likvidēšanu līdz 2030. gadam

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par to, lai paātrinātu progresu un novērstu nevienlīdzību ar mērķi līdz 2030. gadam izskaust AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējumu (2021/2604(RSP))

(2022/C 15/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmi par HIV/AIDS, kurai paredzēts notikt Ņujorkā 2021. gada 8.–10. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmi par HIV/AIDS, kurai paredzēts notikt Ņujorkā 2021. gada 8.–10. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 8. jūnijā pieņemto Politisko deklarāciju par HIV un AIDS: paātrināta cīņa pret HIV un AIDS epidēmijas izbeigšana līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 8. jūnijā pieņemto Politisko deklarāciju par HIV un AIDS: paātrināta cīņa pret HIV un AIDS epidēmijas izbeigšana līdz 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmē 2019. gada 18. oktobrī pieņemto Politisko deklarāciju par veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmē 2019. gada 18. oktobrī pieņemto Politisko deklarāciju par veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu,

| — | ņemot vērā UNAIDS 2020. gada atjaunināto globālo ziņojumu “Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics” (“Tūlītēja rīcība –– iesakņojušās nevienlīdzības novēršana, lai izbeigtu epidēmiju”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNAIDS 2020. gada atjaunināto globālo ziņojumu “Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics” (“Tūlītēja rīcība –– iesakņojušās nevienlīdzības novēršana, lai izbeigtu epidēmiju”),

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2019. gada ziņojumu par reaģēšanu uz HIV, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2019. gada ziņojumu par reaģēšanu uz HIV,

| — | ņemot vērā Abudžas 2001. gada 27. aprīļa deklarāciju par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām saistītām infekcijas slimībām, Āfrikas kopējo nostāju, kas tika izklāstīta 2016. gada augsta līmeņa sanāksmē, un 2016. gada katalītisko satvaru AIDS, tuberkulozes un malārijas izskaušanai Āfrikā līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Abudžas 2001. gada 27. aprīļa deklarāciju par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām saistītām infekcijas slimībām, Āfrikas kopējo nostāju, kas tika izklāstīta 2016. gada augsta līmeņa sanāksmē, un 2016. gada katalītisko satvaru AIDS, tuberkulozes un malārijas izskaušanai Āfrikā līdz 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas pieņemti Ņujorkā 2015. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas pieņemti Ņujorkā 2015. gada septembrī,

| — | ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmu, kā arī to pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmu, kā arī to pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par dzimumu aspektu attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par dzimumu aspektu attīstības jomā,

| — | ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III 2021.–2025. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III 2021.–2025. gadam,

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu par attīstību: “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu par attīstību: “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”,

| — | ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par pieeju, kas balstīta uz tiesībām, ES rīcībā pret HIV/AIDS (1) un 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par ES pasākumiem, kas veicami, reaģējot uz HIV/AIDS, tuberkulozi un C hepatītu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par pieeju, kas balstīta uz tiesībām, ES rīcībā pret HIV/AIDS (1) un 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par ES pasākumiem, kas veicami, reaģējot uz HIV/AIDS, tuberkulozi un C hepatītu (2),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par to, lai paātrinātu progresu un novērstu nevienlīdzību ar mērķi līdz 2030. gadam izskaust AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējumu (O-000027/2021 – B9-0015/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par to, lai paātrinātu progresu un novērstu nevienlīdzību ar mērķi līdz 2030. gadam izskaust AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējumu (O-000027/2021 – B9-0015/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā kopš epidēmijas sākuma 1981. gadā ar AIDS ir inficējušies gandrīz 76 miljoni cilvēku un gandrīz 33 miljoni cilvēku ir miruši no cēloņiem, kas saistīti ar AIDS; tā kā HIV epidēmija joprojām ir uzskatāma par pasaules mēroga krīzi un kopumā šobrīd 38 miljoni cilvēku ir inficēti ar HIV; tā kā 2019. gadā ar HIV inficējās 1,7 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš epidēmijas sākuma 1981. gadā ar AIDS ir inficējušies gandrīz 76 miljoni cilvēku un gandrīz 33 miljoni cilvēku ir miruši no cēloņiem, kas saistīti ar AIDS; tā kā HIV epidēmija joprojām ir uzskatāma par pasaules mēroga krīzi un kopumā šobrīd 38 miljoni cilvēku ir inficēti ar HIV; tā kā 2019. gadā ar HIV inficējās 1,7 miljoni cilvēku;

| B. | tā kā 2019. gadā 12 miljoniem cilvēku, kuri bija inficēti ar HIV, nebija pieejama dzīvībai glābjoša antiretrovirālā ārstēšana un pasaulē gandrīz 700 000 cilvēku nomira ar AIDS saistītu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2019. gadā 12 miljoniem cilvēku, kuri bija inficēti ar HIV, nebija pieejama dzīvībai glābjoša antiretrovirālā ārstēšana un pasaulē gandrīz 700 000 cilvēku nomira ar AIDS saistītu iemeslu dēļ;

| C. | tā kā vispārēja piekļuve antiretrovirālai HIV ārstēšanai un aprūpei ievērojami samazina turpmākas infekcijas pārnešanas risku un ir nodrošinājusi cilvēkiem ar HIV gandrīz normālu dzīves ilgumu un salīdzinoši labu dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā vispārēja piekļuve antiretrovirālai HIV ārstēšanai un aprūpei ievērojami samazina turpmākas infekcijas pārnešanas risku un ir nodrošinājusi cilvēkiem ar HIV gandrīz normālu dzīves ilgumu un salīdzinoši labu dzīves kvalitāti;

| D. | tā kā Covid-19 vēl vairāk saasināja un padziļināja nevienlīdzību, kas veicina HIV epidēmiju, tostarp pārkāpumus cilvēktiesību un seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību jomā Pekinas Rīcības platformas un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmas un to pārskatīšanas konferenču rezultātu kontekstā, kā arī stigmatizāciju un diskrimināciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Covid-19 vēl vairāk saasināja un padziļināja nevienlīdzību, kas veicina HIV epidēmiju, tostarp pārkāpumus cilvēktiesību un seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību jomā Pekinas Rīcības platformas un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmas un to pārskatīšanas konferenču rezultātu kontekstā, kā arī stigmatizāciju un diskrimināciju;

| E. | tā kā vīriešiem, kuriem ir seksuālas attiecības ar citiem vīriešiem, transpersonām, personām, kas lieto narkotikas intravenozi, seksuālo pakalpojumu sniedzējiem un viņu klientiem, kā arī ieslodzītajiem (galvenās iedzīvotāju grupas) ir lielāks risks inficēties ar HIV nekā citām grupām; tā kā viņu līdzdalībai cīņā pret HIV ir īpaši būtiska nozīme; |
| --- | --- |

E.

tā kā vīriešiem, kuriem ir seksuālas attiecības ar citiem vīriešiem, transpersonām, personām, kas lieto narkotikas intravenozi, seksuālo pakalpojumu sniedzējiem un viņu klientiem, kā arī ieslodzītajiem (galvenās iedzīvotāju grupas) ir lielāks risks inficēties ar HIV nekā citām grupām; tā kā viņu līdzdalībai cīņā pret HIV ir īpaši būtiska nozīme;

| F. | tā kā 159 valstīs ir vismaz viens diskriminējošs vai represīvs tiesību akts, kas kavē reaģēšanu uz HIV; tā kā kriminālatbildības noteikšana cilvēkiem, kuri ir inficēti ar HIV un kuriem draud HIV, veicina stigmatizāciju un diskrimināciju, samazinot profilakses un ārstēšanas pakalpojumu iespējas un palielinot HIV izplatību; |
| --- | --- |

F.

tā kā 159 valstīs ir vismaz viens diskriminējošs vai represīvs tiesību akts, kas kavē reaģēšanu uz HIV; tā kā kriminālatbildības noteikšana cilvēkiem, kuri ir inficēti ar HIV un kuriem draud HIV, veicina stigmatizāciju un diskrimināciju, samazinot profilakses un ārstēšanas pakalpojumu iespējas un palielinot HIV izplatību;

| G. | tā kā dzimumu nevienlīdzība, nevienlīdzīga piekļuve izglītībai un seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un informācijai, kā arī seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība palielina sieviešu un meiteņu neaizsargātību pret HIV un tā kā ar AIDS saistītas slimības ir viens no galvenajiem reproduktīvā vecuma sieviešu nāves cēloņiem pasaulē; |
| --- | --- |

G.

tā kā dzimumu nevienlīdzība, nevienlīdzīga piekļuve izglītībai un seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un informācijai, kā arī seksuāla un ar dzimumu saistīta vardarbība palielina sieviešu un meiteņu neaizsargātību pret HIV un tā kā ar AIDS saistītas slimības ir viens no galvenajiem reproduktīvā vecuma sieviešu nāves cēloņiem pasaulē;

| H. | tā kā pašreizējās profilakses metodes nav bijušas pietiekami efektīvas, lai apturētu HIV izplatību, jo īpaši sieviešu vidū, kurām epidēmija rada nesamērīgu slogu, konkrēti Subsahāras Āfrikā; tā kā ir vajadzīgi ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, lai izstrādātu jaunus un uzlabotus instrumentus HIV un AIDS profilaksei, diagnosticēšanai un ārstēšanai, tostarp instrumentus, kuros ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts, un jaunas ārstēšanas iespējas, lai novērstu rezistences rašanos pret HIV zālēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašreizējās profilakses metodes nav bijušas pietiekami efektīvas, lai apturētu HIV izplatību, jo īpaši sieviešu vidū, kurām epidēmija rada nesamērīgu slogu, konkrēti Subsahāras Āfrikā; tā kā ir vajadzīgi ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, lai izstrādātu jaunus un uzlabotus instrumentus HIV un AIDS profilaksei, diagnosticēšanai un ārstēšanai, tostarp instrumentus, kuros ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts, un jaunas ārstēšanas iespējas, lai novērstu rezistences rašanos pret HIV zālēm;

| I. | tā kā vairāk nekā trešdaļa jaunu inficēšanās gadījumu pieaugušo vidū skar jauniešus vecumā no 15 līdz 27 gadiem un tā kā AIDS izraisītu nāves gadījumu skaits pieaug pusaudžu vidū; tā kā daudziem jauniešiem ir ierobežota piekļuve sociālajai aizsardzībai un seksuālajai un reproduktīvajai veselības aprūpei un programmām, kas viņiem dotu iespēju sevi pasargāt no HIV; |
| --- | --- |

I.

tā kā vairāk nekā trešdaļa jaunu inficēšanās gadījumu pieaugušo vidū skar jauniešus vecumā no 15 līdz 27 gadiem un tā kā AIDS izraisītu nāves gadījumu skaits pieaug pusaudžu vidū; tā kā daudziem jauniešiem ir ierobežota piekļuve sociālajai aizsardzībai un seksuālajai un reproduktīvajai veselības aprūpei un programmām, kas viņiem dotu iespēju sevi pasargāt no HIV;

| J. | tā kā obligāta visaptveroša seksuālā izglītība skolu sistēmās ir īpaši būtiska, lai novērstu AIDS un citu seksuāli transmisīvo infekciju izplatīšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā obligāta visaptveroša seksuālā izglītība skolu sistēmās ir īpaši būtiska, lai novērstu AIDS un citu seksuāli transmisīvo infekciju izplatīšanos;

| K. | tā kā cilvēki sarežģītās humanitārajās situācijās un neformālā un nestabilā vidē, personas ar invaliditāti, pirmiedzīvotāji, LGBTIQ+ personas, migranti un mobili iedzīvotāji ir neaizsargāti pret HIV infekciju un saskaras ar īpašām problēmām piekļuvē ar HIV saistītiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā cilvēki sarežģītās humanitārajās situācijās un neformālā un nestabilā vidē, personas ar invaliditāti, pirmiedzīvotāji, LGBTIQ+ personas, migranti un mobili iedzīvotāji ir neaizsargāti pret HIV infekciju un saskaras ar īpašām problēmām piekļuvē ar HIV saistītiem pakalpojumiem;

| L. | tā kā Subsahāras Āfrika joprojām ir visvairāk skartais reģions, kurā tiek konstatēti 57 % no visiem jaunajiem inficēšanās ar HIV gadījumiem un 84 % no visiem bērnu (vecumā līdz 14 gadiem) inficēšanās ar HIV gadījumiem, kurā ir daudz lielāka HIV izplatība sieviešu nekā vīriešu vidū, katru nedēļu ar HIV inficējoties 4 500 meitenēm un jaunām sievietēm (vecumā no 15 līdz 24 gadiem), un kurā dzīvo 25,6 miljoni ar HIV inficētu cilvēku; |
| --- | --- |

L.

tā kā Subsahāras Āfrika joprojām ir visvairāk skartais reģions, kurā tiek konstatēti 57 % no visiem jaunajiem inficēšanās ar HIV gadījumiem un 84 % no visiem bērnu (vecumā līdz 14 gadiem) inficēšanās ar HIV gadījumiem, kurā ir daudz lielāka HIV izplatība sieviešu nekā vīriešu vidū, katru nedēļu ar HIV inficējoties 4 500 meitenēm un jaunām sievietēm (vecumā no 15 līdz 24 gadiem), un kurā dzīvo 25,6 miljoni ar HIV inficētu cilvēku;

| M. | tā kā Covid-19 pandēmija rada papildu problēmas reaģēšanai uz AIDS un ir apvērsusi pretējā virzienā dažus līdzšinējos sasniegumus, vairākām valstīm neīstenojot savus 2020. gada mērķus; tā kā tas apdraud IAM mērķrādītāja –– līdz 2030. gadam izskaust AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējumu –– sasniegšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Covid-19 pandēmija rada papildu problēmas reaģēšanai uz AIDS un ir apvērsusi pretējā virzienā dažus līdzšinējos sasniegumus, vairākām valstīm neīstenojot savus 2020. gada mērķus; tā kā tas apdraud IAM mērķrādītāja –– līdz 2030. gadam izskaust AIDS kā sabiedrības veselības apdraudējumu –– sasniegšanu;

| N. | tā kā ir jāstiprina noturīgas un ilgtspējīgas veselības aprūpes sistēmas kā daļa no veselības aprūpes izmaksu vispārējas segšanas, vienlaikus saglabājot ieguvumus, ko sniedz reaģēšana uz AIDS; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jāstiprina noturīgas un ilgtspējīgas veselības aprūpes sistēmas kā daļa no veselības aprūpes izmaksu vispārējas segšanas, vienlaikus saglabājot ieguvumus, ko sniedz reaģēšana uz AIDS;

| O. | tā kā, lai nodrošinātu tiesības uz veselības vajadzību apmierināšanu, ir jānovērš nevienlīdzība pakalpojumu pieejamībā un jāuzlabo to cilvēku dzīves kvalitāte un labklājība mūža garumā, kuriem ir HIV vai kurus apdraud HIV; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai nodrošinātu tiesības uz veselības vajadzību apmierināšanu, ir jānovērš nevienlīdzība pakalpojumu pieejamībā un jāuzlabo to cilvēku dzīves kvalitāte un labklājība mūža garumā, kuriem ir HIV vai kurus apdraud HIV;

| P. | tā kā kopienu un sabiedrības virzītu reaģēšanu, kam ir būtiska nozīme cīņā pret HIV, joprojām apdraud akūts finansējuma trūkums, pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās un nepietiekama iesaiste un integrācija valstu reaģēšanas pasākumos; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopienu un sabiedrības virzītu reaģēšanu, kam ir būtiska nozīme cīņā pret HIV, joprojām apdraud akūts finansējuma trūkums, pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās un nepietiekama iesaiste un integrācija valstu reaģēšanas pasākumos;

| Q. | tā kā vairākām jaunattīstības valstīm ar vidēju ienākumu līmeni patentu aizsardzības dēļ ir grūtības importēt vai ražot uz vietas antiretrovirālo zāļu ģenēriskās versijas; tā kā starptautiski farmācijas uzņēmumi arvien biežāk nepiešķir jaunattīstībām valstīm ar vidēju ienākumu līmeni iespējas saņemt ziedojumus, cenu samazinājumus un brīvprātīgās licences, tādējādi kavējot to iespējas piekļūt cenas ziņā pieejamām ģenēriskajām zālēm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairākām jaunattīstības valstīm ar vidēju ienākumu līmeni patentu aizsardzības dēļ ir grūtības importēt vai ražot uz vietas antiretrovirālo zāļu ģenēriskās versijas; tā kā starptautiski farmācijas uzņēmumi arvien biežāk nepiešķir jaunattīstībām valstīm ar vidēju ienākumu līmeni iespējas saņemt ziedojumus, cenu samazinājumus un brīvprātīgās licences, tādējādi kavējot to iespējas piekļūt cenas ziņā pieejamām ģenēriskajām zālēm;

| R. | tā kā cilvēku tiesības uz veselību ir svarīgākas par noteikumiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS); tā kā Dohas deklarācijā par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību ir apstiprinātas jaunattīstības valstu tiesības pilnībā izmantot TRIPS līguma elastīguma noteikumus, lai aizsargātu sabiedrības veselību un jo īpaši nodrošinātu zāļu pieejamību visiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā cilvēku tiesības uz veselību ir svarīgākas par noteikumiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS); tā kā Dohas deklarācijā par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību ir apstiprinātas jaunattīstības valstu tiesības pilnībā izmantot TRIPS līguma elastīguma noteikumus, lai aizsargātu sabiedrības veselību un jo īpaši nodrošinātu zāļu pieejamību visiem;

| S. | tā kā Pasaules fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, kurš tika izveidots pēc HIV/AIDS izplatības pieauguma visā pasaulē, ir bijusi nozīmīga loma cīņā pret HIV/AIDS, |
| --- | --- |

S.

tā kā Pasaules fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, kurš tika izveidots pēc HIV/AIDS izplatības pieauguma visā pasaulē, ir bijusi nozīmīga loma cīņā pret HIV/AIDS,

| 1. | uzsver, cik svarīgi ir gūt pozitīvus rezultātus ANO augsta līmeņa sanāksmē par HIV/AIDS, kura notiks 2021. gada 8.–10. jūnijā; aicina Padomi sniegt ieguldījumu, lai politiskajā deklarācijā tiktu pieņemts uz nākotni vērsts un vērienīgs saistību kopums; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti apstiprina, ka ikvienam ir tiesības baudīt visaugstāko sasniedzamo veselības līmeni, kā arī vienlīdzību, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē ES lomu daudznozaru līmeņa pasaules mēroga reaģēšanā uz AIDS un aicina Komisiju pievērsties AIDS kā globālai sabiedrības veselības krīzei un pastiprināt visus centienus, lai sasniegtu 2025. gada mērķus, tostarp palielinot ieguldījumus UNAIDS un Pasaules fondā AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka ir būtiski nodrošināt pietiekamus līdzekļus Pasaules fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai, lai tas varētu sniegt izšķirošu ieguldījumu cīņā pret HIV/AIDS; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka pasaules mēroga reaģēšanai uz AIDS ir vajadzīga daudznozaru pieeja un daudzlīmeņu sadarbība, ko raksturo rīcības savlaicīgums, plašs aptvērums, iekļautība, partnerība un inovācija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju nodrošināt, ka NDICI plānošanā tiek atbalstīti partnervalstu centieni izveidot spēcīgas un noturīgas veselības aprūpes sistēmas, tostarp veselības pētniecības un regulatīvās sistēmas un kopienas veselības sistēmas, kas spēj nodrošināt veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu, kurā tiek ņemti vērā ar HIV saistīti aspekti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijai un dalībvalstīm saistībā ar ES cilvēktiesību rīcības plāna un Dzimumu līdztiesības rīcības plāna III īstenošanu veikt pasākumus pret cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības situācijas pasliktināšanos, ko izraisa HIV/AIDS, par prioritāti nosakot cīņu pret stigmatizāciju un diskrimināciju, pret seksuālu vardarbību un ar dzimumu saistītu vardarbību, pret kriminālatbildības noteikšanu par viendzimuma attiecībām un citiem represīviem un diskriminējošiem tiesību aktiem un politikas virzieniem nolūkā veicināt vispārēju seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību pieejamību, piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, tostarp visaptverošai seksuālajai izglītībai, vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei par pieņemamu cenu, piekļuvi darba tirgum un skarto kopienu līdzdalību visās sabiedriskās dzīves jomās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar partnervalstīm, lai to valsts izglītības plānos iekļautu obligātu visaptverošu seksuālo izglītību ar mērķi novērst AIDS un citu seksuāli transmisīvo slimību izplatīšanos, jo īpaši valstīs ar visaugstākajiem inficēšanās rādītājiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka veselība ir priekšnoteikums cilvēces attīstībai; aicina Komisiju ES un Āfrikas stratēģijas ietvaros prioritāti piešķirt veselības aprūpei, kas ietver papildu publisko līdzekļu mobilizēšanu, lai nodrošinātu veselības aprūpes izmaksu vispārēju segšanu, tostarp attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, HIV, tuberkulozi un malāriju, kā arī starptautisko centienu koncentrēšanu uz pētniecību un izstrādi veselības jomā, ES un Āfrikas sadarbības pastiprināšanu veselības pētniecības un inovācijas jomā, kā arī Āfrikas un Eiropas sadarbību, lai palielinātu veselības produktu, aprīkojuma un zāļu ražošanas jaudu; uzsver, ka attīstības palīdzībai galvenokārt vajadzētu būt vērstai uz to, lai nodrošinātu horizontālu veselības aprūpes izmaksu vispārējas segšanas sistēmu, izmantojot holistisku un tiesībās balstītu pieeju, kas paredz ņemt vērā veselības daudzdimensionālo raksturu (cieša saistība ar dzimuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, ūdens, higiēnas, izglītības un nabadzības aspektiem), ievērojot pieeju “Viena veselība”; jo īpaši aicina veicināt ieguldījumus integrētās tiesībās, kas saistītas ar AIDS un seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un meitenēm, seksuālo pakalpojumu sniedzējiem, transpersonām, personām, kas lieto narkotikas intravenozi, ieslodzījumā esošām personām un citām neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju novērst ārkārtīgi nepietiekamās ar HIV inficētu bērnu ārstēšanas problēmu, kā arī nodrošināt piekļuvi ar HIV saistītiem pakalpojumiem grūtniecēm un mātēm, kas baro bērnu ar krūti, lai novērstu HIV pārnešanu no mātes uz bērnu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt tādu izdevumu un resursu mobilizēšanas līmeni, kas nepieciešams, lai visās ES dalībvalstīs sasniegtu 2025. gada mērķus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un partneriem, lai par prioritāti izvirzītu integrētu pieeju veselības drošībai pasaulē, kurā veselības aprūpes izmaksu vispārējas segšanas programmas ietvaros būtu iekļauta cīņa gan pret esošajām pandēmijām, piemēram, HIV, gan pret jaunām pandēmijām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties spēcīgu politisko lomu dialogā ar ES jaunattīstības partnervalstīm, tostarp kaimiņvalstīm, garantējot, ka tiek izstrādāti plāni ilgtspējīgai pārejai uz pašu valstu nodrošinātu finansējumu, lai ar HIV saistītās programmas arī turpmāk būtu efektīvas un noturīgas un lai tās varētu pastiprināt pēc tam, kad starptautisko līdzekļu devēju atbalsts būs beidzies; aicina Komisiju un Padomi turpināt cieši sadarboties ar minētajām valstīm, lai nodrošinātu, ka tās uzņemas atbildību un apņemas reaģēt uz HIV; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES izveidot skaidru un pasaules mērogā saskaņotu Savienības Covid-19 vakcinācijas stratēģiju, galveno uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu vienlīdzīgu, cenas ziņā pieejamu un savlaicīgu piekļuvi vakcīnām jaunattīstības valstu iedzīvotājiem, jo īpaši tiem, kas pieder neaizsargātām un augsta riska grupām, tostarp cilvēkiem, kas inficēti ar HIV/AIDS; tādēļ aicina ES atbalstīt Pasaules Tirdzniecības organizācijas struktūrā ierosināto Indijas un Dienvidāfrikas iniciatīvu uz laiku nepiemērot intelektuālā īpašuma tiesības attiecībā uz Covid-19 vakcīnām, aprīkojumu un ārstniecības līdzekļiem un mudina farmācijas uzņēmumus īstenot zināšanu un datu apmaiņu Pasaules Veselības organizācijas Covid-19 tehnoloģiju piekļuves krātuvē (C-TAP); |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pasaules mēroga reaģēšanā uz Covid-19 tiek ņemta vērā pieredze, kas gūta cīņā pret HIV, piemēram: cilvēktiesību aizsardzība un stigmatizācijas un diskriminācijas novēršana, jo īpaši attiecībā uz galvenajām un citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām; ar dzimumu saistītu šķēršļu veselībai novēršana; atbalsts veselības aprūpes speciālistiem un pētniekiem, jo īpaši nepietiekamu resursu apstākļos; kopienu iesaistīšana reaģēšanas pasākumos un ierobežotu resursu un jaunu rīku taisnīga piešķiršana, lai neviens netiktu aizmirsts; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina ES izstrādāt visaptverošu pasaules mēroga stratēģiju un ceļvedi ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai, tostarp attiecībā uz veselību un HIV/AIDS ierobežošanas mērķiem; norāda, ka šajā stratēģijā būtu īpaši jāņem vērā Covid-19 ietekme, jo IAM sasniegšana ir sevišķi svarīga, lai mēs būtu gatavi pārvarēt turpmākas pandēmijas un citus satricinājumus, tostarp grūtības, kas skar veselības aprūpes sistēmas; aicina izstrādāt efektīvu vispārēju ES ilgtermiņa veselības aizsardzības stratēģiju; uzstāj, ka Komisijai ir jādivkāršo centieni un jāpastiprina darbs pie efektīvām pasaules mēroga veselības programmām, kas vērstas uz veselības aprūpes sistēmām jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un partneriem, lai atbalstītu tādu pakalpojumu sniegšanu, kas nodrošina galveno un citu prioritāro iedzīvotāju grupu vajadzību apmierināšanu, kuras saskaras ar īpašām problēmām piekļūt ar HIV saistītiem pakalpojumiem, tostarp nodrošinot jauniešu vajadzībām pielāgotus seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un partneriem, lai veicinātu un atbalstītu stingrāku apņemšanos nodrošināt HIV ārstēšanu visās konfliktu zonās un izskaust ar HIV saistītu diskrimināciju pret bēgļiem, jo īpaši attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi antiretrovirālai ārstēšanai un veselības aprūpes pakalpojumiem uzņēmējvalstīs; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un partneriem, lai palielinātu sociālās aizsardzības atbalstu, tostarp pārtikas nodrošinājuma un uztura ziņā neaizsargātām iedzīvotāju grupām, jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti, ar HIV inficētiem cilvēkiem un bāreņiem, kuru vecāki miruši no AIDS; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un partneriem, lai sniegtu atbalstu un nodrošinātu ieguldījumus kopienas iesaistīšanā un sabiedrības virzītā reaģēšanā, kas ir galvenie elementi efektīvā reaģēšanā uz HIV/AIDS un cīņā pret stigmatizāciju un diskrimināciju saistībā ar HIV/AIDS, kā arī iekļaut HIV profilaksi un aprūpi citos vietējos veselības aprūpes pakalpojumu piedāvājumos kā vienotu sākumpunktu informācijai, izglītībai, saziņai un apmācībai par HIV; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ieguldījumus reāllaika datu vākšanā un nodrošināt stabilu datubāzi, kurā tiktu iekļauta potenciāla HIV un citu ar nabadzību saistītu un novārtā atstātu infekcijas slimību cenas ziņā pieņemama un pieejama dzimumsensitīva diagnostiska, terapija un vakcīnas pret šīm slimībām, un stiprināt reģionālās un starpreģionālās spējas un sadarbību zinātnes, pētniecības un inovācijas jomā; mudina ES sniegt īpašu atbalstu jaunattīstības valstīm, sevišķi vismazāk attīstītajām valstīm, TRIPS līgumā sabiedrības veselības aizsardzībai paredzētā efektīvā elastīguma mehānisma īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz obligātu licencēšanu un paralēlu importu, un optimizēt brīvprātīgu licencēšanas un tehnoloģiju koplietošanas mehānismu izmantošanu nolūkā sasniegt sabiedrības veselības mērķus, uzstājot, lai starptautiski farmācijas uzņēmumi šādos mehānismos iekļautu jaunattīstības valstis ar vidēju ienākumu līmeni un šajās valstīs piedāvātu HIV ārstēšanu par pieņemamu cenu; plašākā nozīmē mudina pētniecības un izstrādes izdevumus neiekļaut zāļu cenā, piemēram, izmantojot patentu kopfondus, atvērtā pirmkoda pētniecību, dotācijas un subsīdijas, lai visiem, kam šīs zāles ir vajadzīgas, nodrošinātu to ilgtspējīgu pieejamību un pieņemamu cenu, kā arī garantētu piekļuvi ārstēšanai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju iebilst pret TRIPS+ pasākumu iekļaušanu brīvās tirdzniecības nolīgumos ar jaunattīstības valstīm ar vidēju ienākumu līmeni, lai nodrošinātu, ka jebkāda HIV antiretrovirālā ārstēšana ir cenas ziņā pieejama, pilnībā ievērojot Dohas deklarāciju par TRIPS un sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam un UNAIDS. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV C 351 E, 2.12.2011., 95. lpp.

(2)  OV C 334, 19.9.2018., 106. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/156 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/156

---

P9_TA(2021)0251

Karagūstekņi pēc nesenākā Armēnijas un Azerbaidžānas konflikta

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par karagūstekņiem pēc nesenākā Armēnijas un Azerbaidžānas konflikta (2021/2693(RSP))

(2022/C 15/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Armēniju un Azerbaidžānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Armēniju un Azerbaidžānu,

| — | ņemot vērā ES un Armēnijas partnerības padomes 2020. gada 17. decembra sanāksmi un ES un Azerbaidžānas Sadarbības padomes 2020. gada 18. decembra sanāksmi un to attiecīgos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Armēnijas partnerības padomes 2020. gada 17. decembra sanāksmi un ES un Azerbaidžānas Sadarbības padomes 2020. gada 18. decembra sanāksmi un to attiecīgos secinājumus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Statūtus, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un III Ženēvas Konvenciju par attieksmi pret karagūstekņiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Statūtus, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un III Ženēvas Konvenciju par attieksmi pret karagūstekņiem,

| — | ņemot vērā Armēnijas, Azerbaidžānas un Krievijas 2020. gada 9. novembra trīspusējo paziņojumu par pamieru, kas stājās spēkā 2020. gada 10. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Armēnijas, Azerbaidžānas un Krievijas 2020. gada 9. novembra trīspusējo paziņojumu par pamieru, kas stājās spēkā 2020. gada 10. novembrī,

| — | ņemot vērā organizācijas “Human Rights Watch”2021. gada 19. marta ziņojumu “Azerbaidžāna. Vardarbīga izturēšanās pret apcietinātajiem Armēnijas karagūstekņiem”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Human Rights Watch”2021. gada 19. marta ziņojumu “Azerbaidžāna. Vardarbīga izturēšanās pret apcietinātajiem Armēnijas karagūstekņiem”;

| — | ņemot vērā ES 2021. gada 28. aprīļa paziņojumu par nesenākā Armēnijas un Azerbaidžānas konflikta gūstekņiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2021. gada 28. aprīļa paziņojumu par nesenākā Armēnijas un Azerbaidžānas konflikta gūstekņiem,

| — | ņemot vērā EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju 2020. gada 25. oktobra, 2020. gada 30. oktobra, 2020. gada 14. decembra, 2021. gada 13. aprīļa un 2021. gada 5. maija deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju 2020. gada 25. oktobra, 2020. gada 30. oktobra, 2020. gada 14. decembra, 2021. gada 13. aprīļa un 2021. gada 5. maija deklarācijas,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2021. gada 9. marta paziņojumu Eiropas Padomes Ministru komitejai saskaņā ar Tiesas Reglamenta 39. pantu par pagaidu pasākumiem saistībā ar neseno bruņoto konfliktu starp Armēniju un Azerbaidžānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2021. gada 9. marta paziņojumu Eiropas Padomes Ministru komitejai saskaņā ar Tiesas Reglamenta 39. pantu par pagaidu pasākumiem saistībā ar neseno bruņoto konfliktu starp Armēniju un Azerbaidžānu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,,

| A. | tā kā kopš pirmā kara Kalnu Karabahā (1988.–1994. gads) starptautiskā sabiedrība EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju vadībā cenšas panākt ilgstošu un visaptverošu miera noregulējumu Kalnu Karabahas konfliktam; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš pirmā kara Kalnu Karabahā (1988.–1994. gads) starptautiskā sabiedrība EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju vadībā cenšas panākt ilgstošu un visaptverošu miera noregulējumu Kalnu Karabahas konfliktam;

| B. | tā kā nesenajā bruņotajā konfliktā starp Armēniju un Azerbaidžānu, kas ilga no 2020. gada 27. septembra līdz 10. novembrim, dzīvību zaudēja vairāk nekā 5 000 karavīru, tika ievainoti un nogalināti simtiem un pārvietoti tūkstošiem civiliedzīvotāju; tā kā iedzīvotāji joprojām izjūt konflikta sekas, jo trūkst informācijas par radinieku atrašanās vietu, tikai daži karagūstekņi un citi gūstekņi ir atgriezušies, ir problēmas ar cilvēku mirstīgo atlieku repatriācija, tiek kavēta pieeja humānajai palīdzībai un ir iznīcināta pamatinfrastruktūra; |
| --- | --- |

B.

tā kā nesenajā bruņotajā konfliktā starp Armēniju un Azerbaidžānu, kas ilga no 2020. gada 27. septembra līdz 10. novembrim, dzīvību zaudēja vairāk nekā 5 000 karavīru, tika ievainoti un nogalināti simtiem un pārvietoti tūkstošiem civiliedzīvotāju; tā kā iedzīvotāji joprojām izjūt konflikta sekas, jo trūkst informācijas par radinieku atrašanās vietu, tikai daži karagūstekņi un citi gūstekņi ir atgriezušies, ir problēmas ar cilvēku mirstīgo atlieku repatriācija, tiek kavēta pieeja humānajai palīdzībai un ir iznīcināta pamatinfrastruktūra;

| C. | tā kā šajā ilgstošajā konfliktā cietušās personas jau ir piedzīvojušas pārmērīgas ciešanas; tā kā kopumā konflikts ir prasījis nepieņemami daudz civiliedzīvotāju upuru; |
| --- | --- |

C.

tā kā šajā ilgstošajā konfliktā cietušās personas jau ir piedzīvojušas pārmērīgas ciešanas; tā kā kopumā konflikts ir prasījis nepieņemami daudz civiliedzīvotāju upuru;

| D. | tā kā karadarbība ilga 44 dienas un beidzās pēc tam, kad Armēnija, Azerbaidžāna un Krievija noslēdza līgumu par pilnīgu pamieru Kalnu Karabahā un tās apkārtnē, kas tika parakstīts 2020. gada 9. novembrī un stājās spēkā 2020. gada 10. novembrī; |
| --- | --- |

D.

tā kā karadarbība ilga 44 dienas un beidzās pēc tam, kad Armēnija, Azerbaidžāna un Krievija noslēdza līgumu par pilnīgu pamieru Kalnu Karabahā un tās apkārtnē, kas tika parakstīts 2020. gada 9. novembrī un stājās spēkā 2020. gada 10. novembrī;

| E. | tā kā trīspusējā paziņojuma par pamieru 8. punktā ir noteikts, ka ir jāapmainās ar karagūstekņiem, ķīlniekiem un citiem ieslodzītajiem, kā arī nogalināto personu mirstīgajām atliekām; tā kā šāda apmaiņa būtu jāveic saskaņā ar principu “visus pret visiem”; |
| --- | --- |

E.

tā kā trīspusējā paziņojuma par pamieru 8. punktā ir noteikts, ka ir jāapmainās ar karagūstekņiem, ķīlniekiem un citiem ieslodzītajiem, kā arī nogalināto personu mirstīgajām atliekām; tā kā šāda apmaiņa būtu jāveic saskaņā ar principu “visus pret visiem”;

| F. | tā kā gan Armēnija, gan Azerbaidžāna ir parakstījušas III Ženēvas Konvenciju par attieksmi pret karagūstekņiem, kuras 118. pantā noteikts, ka pēc aktīvās karadarbības beigām karagūstekņi ir nekavējoties jāatbrīvo un jārepatriē; tā kā III Ženēvas Konvencijas 13. pantā ir noteikts, ka pret karagūstekņiem vienmēr ir jāizturas humāni, ir aizliegta jebkādas nelikumīgas darbības vai bezdarbība, ko īsteno karagūstekņu sagūstītājs un kas izraisa nāvi vai nopietni apdraud karagūstekņu veselību apcietinājumā, un ka šādas darbības vai bezdarbību uzskatīs par nopietnu Konvencijas pārkāpumu; tā kā Konvencija arī aizsargā karagūstekņus pret vardarbību vai iebiedēšanu, apvainojumiem un sabiedrības ziņkāri; |
| --- | --- |

F.

tā kā gan Armēnija, gan Azerbaidžāna ir parakstījušas III Ženēvas Konvenciju par attieksmi pret karagūstekņiem, kuras 118. pantā noteikts, ka pēc aktīvās karadarbības beigām karagūstekņi ir nekavējoties jāatbrīvo un jārepatriē; tā kā III Ženēvas Konvencijas 13. pantā ir noteikts, ka pret karagūstekņiem vienmēr ir jāizturas humāni, ir aizliegta jebkādas nelikumīgas darbības vai bezdarbība, ko īsteno karagūstekņu sagūstītājs un kas izraisa nāvi vai nopietni apdraud karagūstekņu veselību apcietinājumā, un ka šādas darbības vai bezdarbību uzskatīs par nopietnu Konvencijas pārkāpumu; tā kā Konvencija arī aizsargā karagūstekņus pret vardarbību vai iebiedēšanu, apvainojumiem un sabiedrības ziņkāri;

| G. | tā kā militārajam personālam un civiliedzīvotājiem, kas aizturēti pirms un pēc pamiera panākšanas, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir atšķirīgs statuss; tā kā, no vienas puses, militārais personāls, kas sagūstīts pirms un pēc pamiera panākšanas, būtu jāatzīst par karagūstekņiem un jāaizsargā saskaņā ar Ženēvas konvencijām; tā kā, no otras puses, konflikta laikā aizturētie civiliedzīvotāji ir jāatzīst par aizsargātām personām un tāpat jāaizsargā saskaņā ar Ženēvas konvencijām; tā kā civiliedzīvotāji, kas aizturēti pēc pamiera panākšanas, tiek aizsargāti saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā militārajam personālam un civiliedzīvotājiem, kas aizturēti pirms un pēc pamiera panākšanas, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir atšķirīgs statuss; tā kā, no vienas puses, militārais personāls, kas sagūstīts pirms un pēc pamiera panākšanas, būtu jāatzīst par karagūstekņiem un jāaizsargā saskaņā ar Ženēvas konvencijām; tā kā, no otras puses, konflikta laikā aizturētie civiliedzīvotāji ir jāatzīst par aizsargātām personām un tāpat jāaizsargā saskaņā ar Ženēvas konvencijām; tā kā civiliedzīvotāji, kas aizturēti pēc pamiera panākšanas, tiek aizsargāti saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām;

| H. | tā kā kopš karadarbības apturēšanas vairākas reizes ir veikta ieslodzīto – gan militārpersonu, gan civilpersonu – apmaiņa un pēdējā no tām pēdējā notika 2021. gada 4. maijā; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš karadarbības apturēšanas vairākas reizes ir veikta ieslodzīto – gan militārpersonu, gan civilpersonu – apmaiņa un pēdējā no tām pēdējā notika 2021. gada 4. maijā;

| I. | tā kā saskaņā ar satraucošajiem ziņojumiem Azerbaidžānas iestādes tur apcietinājumā aptuveni 200 armēņu; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT) ir paziņojusi, ka ir saņēmusi sūdzības par 249 Azerbaidžānā aizturētiem armēņiem; tā kā ECT attiecībā uz 229 armēņiem ir piemērojusi pagaidu pasākumus, no kuriem 183 joprojām ir spēkā; tā kā ECT 2021. gada 9. martā secināja, ka Azerbaidžāna nav ievērojusi pasākumus un sniegto informāciju uzskata par pārāk vispārīgu un nepietiekamu; tā kā Azerbaidžānas iestādes ir atzinušas, ka tās apcietinājuma vietās atrodas 72 armēņi; tā kā Azerbaidžāna ECT nav iesniegusi informāciju par vēl 112 personām; tā kā pārējo armēņu karagūstekņu liktenis nav zināms; tā kā kopš karadarbības izbeigšanas uz Armēniju ir repatriēti 73 armēņu izcelsmes karagūstekņi un civiliedzīvotāji; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar satraucošajiem ziņojumiem Azerbaidžānas iestādes tur apcietinājumā aptuveni 200 armēņu; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT) ir paziņojusi, ka ir saņēmusi sūdzības par 249 Azerbaidžānā aizturētiem armēņiem; tā kā ECT attiecībā uz 229 armēņiem ir piemērojusi pagaidu pasākumus, no kuriem 183 joprojām ir spēkā; tā kā ECT 2021. gada 9. martā secināja, ka Azerbaidžāna nav ievērojusi pasākumus un sniegto informāciju uzskata par pārāk vispārīgu un nepietiekamu; tā kā Azerbaidžānas iestādes ir atzinušas, ka tās apcietinājuma vietās atrodas 72 armēņi; tā kā Azerbaidžāna ECT nav iesniegusi informāciju par vēl 112 personām; tā kā pārējo armēņu karagūstekņu liktenis nav zināms; tā kā kopš karadarbības izbeigšanas uz Armēniju ir repatriēti 73 armēņu izcelsmes karagūstekņi un civiliedzīvotāji;

| J. | tā kā ECT ir saņēmusi sūdzības arī par 16 azerbaidžāņiem, kurus esot aizturējušas Armēnijas iestādes un no kuriem 12 tika repatriēti 2020. gada decembrī; tā kā ECT apturēja saskaņā ar 39. pantu veikto pārbaudi attiecībā uz pārējām četrām personām, ņemot vērā no Armēnijas valdības saņemtās informācijas būtību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ECT ir saņēmusi sūdzības arī par 16 azerbaidžāņiem, kurus esot aizturējušas Armēnijas iestādes un no kuriem 12 tika repatriēti 2020. gada decembrī; tā kā ECT apturēja saskaņā ar 39. pantu veikto pārbaudi attiecībā uz pārējām četrām personām, ņemot vērā no Armēnijas valdības saņemtās informācijas būtību;

| K. | tā kā ir sniegti ticami ziņojumi par to, ka arī Armēnijas militārpersonas un civiliedzīvotāji ir tikuši apcietināti pēc karadarbības beigām 2020. gada 10. novembrī; tā kā Azerbaidžānas iestādes apgalvo, ka šie ķīlnieki un ieslodzītie ir teroristi un nav pelnījuši karagūstekņu statusu saskaņā ar Ženēvas Konvenciju; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir sniegti ticami ziņojumi par to, ka arī Armēnijas militārpersonas un civiliedzīvotāji ir tikuši apcietināti pēc karadarbības beigām 2020. gada 10. novembrī; tā kā Azerbaidžānas iestādes apgalvo, ka šie ķīlnieki un ieslodzītie ir teroristi un nav pelnījuši karagūstekņu statusu saskaņā ar Ženēvas Konvenciju;

| L. | tā kā saskaņā ar organizācijas “Human Rights Watch”2021. gada 19. martā sniegto informāciju Azerbaidžānas drošības un bruņotie spēki ir ļaunprātīgi izmantojuši armēņu karagūstekņus, pret viņiem izturoties cietsirdīgi un pazemojoši un pakļaujot viņus spīdzināšanai vai nu aizturēšanas vai pārvešanas laikā, vai arī apcietinājumā dažādās ieslodzījuma vietās; tā kā Azerbaidžānas spēki ir izmantojuši vardarbību, lai aizturētu civiliedzīvotājus, un ir pakļāvuši viņus spīdzināšanai un turēšanai necilvēcīgos un pazemojošos ieslodzījuma apstākļos, kā rezultātā Azerbaidžānas apcietinājuma vietās ir gājuši bojā vismaz divi ieslodzītie; tā kā Azerbaidžānas spēki aizturēja minētos civiliedzīvotājus, lai gan nebija pierādījumu tam, ka viņi rada kādus draudus drošībai, kas varētu attaisnot viņu aizturēšanu saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām; tā kā Azerbaidžāna noliedz apsūdzības par to, ka tās izturēšanās pret armēņu karagūstekņiem ir Ženēvas Konvenciju pārkāpums; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar organizācijas “Human Rights Watch”2021. gada 19. martā sniegto informāciju Azerbaidžānas drošības un bruņotie spēki ir ļaunprātīgi izmantojuši armēņu karagūstekņus, pret viņiem izturoties cietsirdīgi un pazemojoši un pakļaujot viņus spīdzināšanai vai nu aizturēšanas vai pārvešanas laikā, vai arī apcietinājumā dažādās ieslodzījuma vietās; tā kā Azerbaidžānas spēki ir izmantojuši vardarbību, lai aizturētu civiliedzīvotājus, un ir pakļāvuši viņus spīdzināšanai un turēšanai necilvēcīgos un pazemojošos ieslodzījuma apstākļos, kā rezultātā Azerbaidžānas apcietinājuma vietās ir gājuši bojā vismaz divi ieslodzītie; tā kā Azerbaidžānas spēki aizturēja minētos civiliedzīvotājus, lai gan nebija pierādījumu tam, ka viņi rada kādus draudus drošībai, kas varētu attaisnot viņu aizturēšanu saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām; tā kā Azerbaidžāna noliedz apsūdzības par to, ka tās izturēšanās pret armēņu karagūstekņiem ir Ženēvas Konvenciju pārkāpums;

| M. | tā kā tiek ziņots, ka internetā un sociālajos medijos izplatītajos videoklipos ir pierādījumi par abu pušu bruņoto spēku locekļu ļaunprātīgu izmantošanu un sliktu izturēšanos pret gūstekņiem; tā kā nekas neliecina par to, ka Azerbaidžānas vai Armēnijas iestādes būtu veikušas ātru, publisku un efektīvu izmeklēšanu par šiem gadījumiem vai ka pēc izmeklēšanas, ja tāda būtu veikta, būtu uzsākta kriminālvajāšana; tā kā pastāv aizdomas par karagūstekņu un citu aizsargāto personu nogalināšanu bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu un bojāgājušo mirstīgo atlieku apgānīšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā tiek ziņots, ka internetā un sociālajos medijos izplatītajos videoklipos ir pierādījumi par abu pušu bruņoto spēku locekļu ļaunprātīgu izmantošanu un sliktu izturēšanos pret gūstekņiem; tā kā nekas neliecina par to, ka Azerbaidžānas vai Armēnijas iestādes būtu veikušas ātru, publisku un efektīvu izmeklēšanu par šiem gadījumiem vai ka pēc izmeklēšanas, ja tāda būtu veikta, būtu uzsākta kriminālvajāšana; tā kā pastāv aizdomas par karagūstekņu un citu aizsargāto personu nogalināšanu bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu un bojāgājušo mirstīgo atlieku apgānīšanu;

| N. | tā kā Komisija 2021. gada 17. maijā paziņoja par papildu 10 miljonu EUR piešķiršanu humānajai palīdzībai, lai palīdzētu nesenajā konfliktā Kalnu Karabahā un tās apkārtnē cietušajiem civiliedzīvotājiem, un tādējādi kopējā ES palīdzība grūtībās nonākušiem cilvēkiem kopš karadarbības sākuma 2020. gada septembrī sasniedz vairāk nekā 17 miljonus EUR; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisija 2021. gada 17. maijā paziņoja par papildu 10 miljonu EUR piešķiršanu humānajai palīdzībai, lai palīdzētu nesenajā konfliktā Kalnu Karabahā un tās apkārtnē cietušajiem civiliedzīvotājiem, un tādējādi kopējā ES palīdzība grūtībās nonākušiem cilvēkiem kopš karadarbības sākuma 2020. gada septembrī sasniedz vairāk nekā 17 miljonus EUR;

| O. | tā kā visām pusēm būtu jānodrošina atjauninātas mīnu lauku kartes, lai civiliedzīvotāji varētu atgriezties agrākajos konflikta reģionos; |
| --- | --- |

O.

tā kā visām pusēm būtu jānodrošina atjauninātas mīnu lauku kartes, lai civiliedzīvotāji varētu atgriezties agrākajos konflikta reģionos;

| P. | tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju 2021. gada 12. aprīlī Baku atklātajā militāro trofeju parku, kurā izstādīts armēņu militārais ekipējums, vaska figūrās atveidoti miruši un mirstoši armēņu karavīri, kā arī armēņu karagūstekņi, un tā kā to var uztvert kā vardarbības glorificēšanu, kas var veicināt turpmāku naidīgu attieksmi, naida runu vai pat necilvēcīgu attieksmi pret pārējiem karagūstekņiem un citiem sagūstītajiem armēņu civiliedzīvotājiem, tādējādi kurinot naidu un esot pretrunā jebkādiem oficiālajiem paziņojumiem par izlīgumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju 2021. gada 12. aprīlī Baku atklātajā militāro trofeju parku, kurā izstādīts armēņu militārais ekipējums, vaska figūrās atveidoti miruši un mirstoši armēņu karavīri, kā arī armēņu karagūstekņi, un tā kā to var uztvert kā vardarbības glorificēšanu, kas var veicināt turpmāku naidīgu attieksmi, naida runu vai pat necilvēcīgu attieksmi pret pārējiem karagūstekņiem un citiem sagūstītajiem armēņu civiliedzīvotājiem, tādējādi kurinot naidu un esot pretrunā jebkādiem oficiālajiem paziņojumiem par izlīgumu;

| Q. | tā kā 2021. gada 12. maijā Azerbaidžānas armija uz laiku ienāca Armēnijas teritorijā, kas ir Armēnijas teritoriālās integritātes un starptautisko tiesību pārkāpums; tā kā šāda Armēnijas suverēnās teritorijas neievērošana izriet no Azerbaidžānas pārstāvju, tostarp prezidenta, satraucošajiem paziņojumiem, kuros esot paustas teritoriālas pretenzijas un draudēts ar spēka pielietošanu, un tas grauj centienus panākt drošību un stabilitāti reģionā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2021. gada 12. maijā Azerbaidžānas armija uz laiku ienāca Armēnijas teritorijā, kas ir Armēnijas teritoriālās integritātes un starptautisko tiesību pārkāpums; tā kā šāda Armēnijas suverēnās teritorijas neievērošana izriet no Azerbaidžānas pārstāvju, tostarp prezidenta, satraucošajiem paziņojumiem, kuros esot paustas teritoriālas pretenzijas un draudēts ar spēka pielietošanu, un tas grauj centienus panākt drošību un stabilitāti reģionā;

| R. | tā kā pēdējo mēnešu laikā ir notikusi cilvēku mirstīgo atlieku repatriācija un humānās palīdzības sniegšana konfliktā smagi skartajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēdējo mēnešu laikā ir notikusi cilvēku mirstīgo atlieku repatriācija un humānās palīdzības sniegšana konfliktā smagi skartajiem iedzīvotājiem;

| S. | tā kā ir vajadzīgi jauni centieni, lai veidotu uzticēšanos starp abām valstīm un panāktu progresu ilgtspējīga miera nodrošināšanai; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir vajadzīgi jauni centieni, lai veidotu uzticēšanos starp abām valstīm un panāktu progresu ilgtspējīga miera nodrošināšanai;

| 1. | pieprasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus armēņu ieslodzītos — gan militāros, gan civilos —, kas aizturēti konflikta laikā un pēc tā, un prasa Azerbaidžānai turpmāk atturēties no patvaļīgas aizturēšanas; mudina puses pilnībā īstenot 2020. gada 9. novembra trīspusējo pamiera paziņojumu, kurā paredzēta karagūstekņu, ķīlnieku un citu aizturēto personu, kā arī karadarbības laikā nogalināto personu mirstīgo atlieku apmaiņa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par vardarbību, kas notika pēdējā kara laikā starp Armēniju un Azerbaidžānu par Kalnu Karabahu; pauž solidaritāti cietušajiem un viņu ģimenēm; pauž nožēlu par pamiera pārkāpšanu, kas izraisīja vēl lielākas cilvēku ciešanas, dzīvību zaudēšanu un īpašuma iznīcināšanu; nosoda visus uzbrukumus civiliedzīvotājiem un atgādina par valstu pienākumu saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām aizsargāt civiliedzīvotāju dzīvību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Azerbaidžānas valdību sniegt izsmeļošu sarakstus ar visām personām, kas atrodas tās gūstā saistībā ar šo bruņoto konfliktu, un sniegt informāciju par viņu atrašanās vietu un veselību, tostarp par tām personām, kas gājušas bojā nebrīvē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka informācijas neizpaušana par pazudušo personu likteni un atrašanās vietu var tikt uzskatīta par piespiedu pazušana, ko gan Azerbaidžāna, gan Armēnija ir apņēmušās nepieļaut; aicina visas puses noskaidrot pazudušo personu likteni un atrašanās vietu un pret mirušo ķermeņiem izturēties ar cieņu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieprasa, lai Azerbaidžānas valdība ievērotu tiesiskās garantijas, ļautu juristiem, ārstiem un cilvēktiesību aizstāvjiem piekļūt armēņu ieslodzītajiem un atvieglotu viņu saziņu ar radiniekiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nopietnas bažas par ticamiem ziņojumiem, saskaņā ar kuriem armēņu karagūstekņi un citas nebrīvē turētas personas atrodas un tiek turēti pazemojošos apstākļos un ka viņi ir tikuši pakļauti necilvēcīgai attieksmei un spīdzināšanai aizturēšanas laikā vai pēc tās; nosoda visus spīdzināšanas un piespiedu pazušanas gadījumus, tostarp tos, kas notikuši bruņota konflikta laikā, kā arī sliktu izturēšanos pret ķermeņiem un to apgānīšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Azerbaidžānas iestādes nodrošināt, lai tiem, kas joprojām atrodas apcietinājumā, tiktu nodrošināta visa aizsardzība, kura nepieciešama saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām un humanitārajām tiesībām, tostarp brīvība no spīdzināšanas un necilvēcīgas izturēšanās; aicina Armēnijas un Azerbaidžānas iestādes veikt neatkarīgu, ātru, publisku un efektīvu izmeklēšanu un saukt pie atbildības par visiem ticamiem apgalvojumiem par smagiem Ženēvas konvenciju pārkāpumiem un citiem starptautisko tiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem, lai nodrošinātu vainīgo saukšanu pie atbildības un cietušo tiesisko aizsardzību, iespējams, ar īpašas starptautiskas misijas palīdzību; aicina Azerbaidžānas valdību pilnībā sadarboties ar ECT, lai izmeklētu, vai ir pamatoti ziņojumi par dehumanizējošu izturēšanos pret armēņu ieslodzītajiem, un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka pašlaik nav publiski pieejamas ticamas informācijas par Azerbaidžānas karagūstekņiem un aizturētajiem Armēnijas pusē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver visām konfliktā iesaistītajām pusēm pienākumu ievērot starptautiskās humanitārās tiesības, kas aizliedz spīdzināšanu un citu pazemojošu vai necilvēcīgu izturēšanos, un atkārtoti uzsver, ka spīdzināšana un slikta izturēšanās pret karagūstekņiem ir kara noziegumi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stingri nosoda incidentu, kas notika 2021. gada 9. aprīlī, kad Azerbaidžānas iestādes nosūtīja tukšu lidmašīnu, kurā bija paredzēts repatriēt armēņu aizturētos; uzskata, ka tas ir ļoti nesensitīva rīcība, kas liecina par Azerbaidžānas kopumā pazemojošu attieksmi pret armēņu ieslodzītajiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzstāj, ka steidzami jāatsakās no naidīgas retorikas vai darbībām, ko var uztvert kā kūdīšanu uz naidu vai tiešu vardarbību vai nesodāmības atbalstīšanu vai kas var apdraudēt centienus izveidot un veicināt gaisotni, kas veicina uzticēšanos un izlīgumu, sadarbību un ilgtspējīgu mieru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Azerbaidžānas valdību pilnībā sadarboties ar ECT jautājumā par armēņu ieslodzītajiem un ievērot šīs tiesas pagaidu pasākumus, kas lika Azerbaidžānai sniegt sīku informāciju par ieslodzīto personu apstākļiem apcietinājumā, viņu veselības stāvokli un pasākumiem, kas veikti, lai viņus atgrieztu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž pārliecību, ka pilnīga ieslodzīto personu un mirušo atlieku apmaiņa un šā jautājuma galīgais risinājums ir humanitāra ārkārtas situācija, jo īpaši cietušo ģimenēm, un tas būtu pirmais, izmisīgi nepieciešamais uzticības veidošanas pasākums, lai reģionā nodrošinātu rudimentāru stabilitāti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Azerbaidžānas valdību nodrošināt attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai un Eiropas Komitejai spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai, brīvu un netraucētu piekļuvi ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka steidzami jānodrošina, ka humānā palīdzība var sasniegt tos, kam tā nepieciešama, ka tiek nodrošināta Armēnijas iedzīvotāju drošība un kultūras mantojums Kalnu Karabahā un ka valsts iekšienē pārvietotās personas un bēgļi var atgriezties savās iepriekšējās dzīvesvietās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | stingri uzstāj, ka abām pusēm jāatturas no jebkādām darbībām, kas iznīcinātu Armēnijas mantojumu Azerbaidžānā un Azerbaidžānas mantojumu Armēnijā; prasa pilnībā atjaunot nojauktos objektus un vairāk iesaistīt starptautisko sabiedrību pasaules mantojuma aizsardzībā šajā reģionā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina par EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju vadītās starptautiskās sabiedrības centieniem rast mierīgu, ilgstošu, visaptverošu un ilgtspējīgu risinājumu, pamatojoties uz EDSO 2009. gada pamatprincipiem (spēka neizmantošana, teritoriālā integritāte un tautu vienlīdzīgas tiesības un pašnoteikšanās), lai noteiktu Kalnu Karabahas reģiona turpmāko statusu; atgādina, ka to var panākt tikai tad, ja sarunās panākts politisks risinājums ar visu iesaistīto pušu patiesu apņemšanos to īstenot; aicina puses pēc iespējas ātrāk atsākt augsta līmeņa politisko dialogu EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju aizbildnībā; aicina Armēnijas un Azerbaidžānas valdības, kā arī starptautiskos starpniekus sistemātiski iesaistīt sievietes miera procesā un apspriesties ar cilvēktiesību aizstāvēm; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka ES dalībvalstis, kas ir EDSO Minskas grupā, nebija klāt, kad tika panākta vienošanās par pamieru, un par to, ka ES neparādīja vadības uzņemšanos, lai divas no tās augsti vērtētām austrumu partnervalstīm iesaistītu sarunu procesā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka Baku ir atklāts tā sauktais Trofeju parks, kas ir publiski pieejams kopš 2021. gada 14. aprīļa, jo tas vēl vairāk pastiprina ilgstošu naidīgu attieksmi un grauj Armēnijas un Azerbaidžānas savstarpējo uzticēšanos; tādēļ mudina to nekavējoties slēgt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieku / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un Komisiju piedāvāt visu nepieciešamo palīdzību gan Armēnijai, gan Azerbaidžānai, lai nostiprinātu pamieru un atbalstītu jebkādus centienus panākt stabilitāti, atjaunošanu, uzticības veidošanu un atjaunošanu pēc kara, kā arī cieši sekot pamiera noteikumu īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz tā uzraudzības mehānismu; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību aizstāvjiem un sadarboties ar tiem, jo īpaši saistībā ar viņu darba ierobežošanu; uzskata, ka šajā ziņā svarīga loma ir ES īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāzā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt steidzamu humāno palīdzību un starptautisko organizāciju darbu šajā jomā un kultūras un reliģiskā mantojuma aizsardzību, kā arī atbalstīt Armēnijas un Azerbaidžānas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas patiesi veicina izlīgumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina PV/AP kopā ar dalībvalstīm gaidāmajā Austrumu partnerības samitā 2021. gada rudenī pievērsties arī Dienvidkaukāza drošībai, stabilitātei un reģionālajai sadarbībai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, EDSO ģenerālsekretāram, Minskas grupas līdzpriekšsēdētājiem, Armēnijas prezidentam, valdībai un parlamentam un Azerbaidžānas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

23.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/161

---

P9_TA(2021)0252

Stāvoklis Haiti

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Haiti (2021/2694(RSP))

(2022/C 15/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Haiti, jo īpaši 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par stāvokli Haiti gadu pēc zemestrīces — humanitārā palīdzība un rekonstrukcija (1), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par bērnu verdzību Haiti (2) un 2019. gada 28. novembra rezolūciju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Haiti, jo īpaši 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par stāvokli Haiti gadu pēc zemestrīces — humanitārā palīdzība un rekonstrukcija (1), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par bērnu verdzību Haiti (2) un 2019. gada 28. novembra rezolūciju (3),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2021. gada 24. marta paziņojumu par Haiti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2021. gada 24. marta paziņojumu par Haiti,

| — | ņemot vērā ANO Integrētā biroja Haiti (BINUH) 2021. gada 11. februāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Integrētā biroja Haiti (BINUH) 2021. gada 11. februāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā 1948. gada decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR),

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Pamatprincipus par tiesu varas neatkarību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pamatprincipus par tiesu varas neatkarību,

| — | ņemot vērā Vispārējo Tiesnešu hartu un Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu Tiesnešu statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo Tiesnešu hartu un Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu Tiesnešu statūtus,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Haiti Republikas 1987. gada konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Haiti Republikas 1987. gada konstitūciju,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres biroja (OHCHR) un BINUH2021. gada 18. janvāra kopīgo ziņojumu “Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens” (“Nemieri Haiti: to ietekme uz cilvēktiesībām un valsts pienākumu aizsargāt visus iedzīvotājus”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres biroja (OHCHR) un BINUH2021. gada 18. janvāra kopīgo ziņojumu “Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens” (“Nemieri Haiti: to ietekme uz cilvēktiesībām un valsts pienākumu aizsargāt visus iedzīvotājus”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2020. gada oktobrī neizdevās sarīkot vēlēšanas, kas arī izraisīja situāciju, ka valdības lēmumi tiek pieņemti, izmantojot dekrētus, un tiek ziņots par nesekmīgiem valsts apvērsuma mēģinājumiem, kas liecina par aizvien lielāku politisko un sociālo nestabilitāti Haiti; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2020. gada oktobrī neizdevās sarīkot vēlēšanas, kas arī izraisīja situāciju, ka valdības lēmumi tiek pieņemti, izmantojot dekrētus, un tiek ziņots par nesekmīgiem valsts apvērsuma mēģinājumiem, kas liecina par aizvien lielāku politisko un sociālo nestabilitāti Haiti;

| B. | tā kā politiskā opozīcija un pilsoniskās sabiedrības grupas apgalvo, ka saskaņā ar Haiti Tiesu varas augstākās padomes nolēmumu prezidenta Žovnela Moīza pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada 6. februārī, un prasa iecelt pagaidu prezidentu; tā kā Žovnels Moīzs atsakās pamest amatu, jo uzskata, ka viņa prezidenta pilnvaru termiņš sākās 2017. gada februārī pēc 2016. gadā rīkotajām otrajām vēlēšanām, ņemot vērā, ka iepriekšējo vēlēšanu rezultāti tika apstrīdēti, jo bija aizdomas par krāpšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā politiskā opozīcija un pilsoniskās sabiedrības grupas apgalvo, ka saskaņā ar Haiti Tiesu varas augstākās padomes nolēmumu prezidenta Žovnela Moīza pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada 6. februārī, un prasa iecelt pagaidu prezidentu; tā kā Žovnels Moīzs atsakās pamest amatu, jo uzskata, ka viņa prezidenta pilnvaru termiņš sākās 2017. gada februārī pēc 2016. gadā rīkotajām otrajām vēlēšanām, ņemot vērā, ka iepriekšējo vēlēšanu rezultāti tika apstrīdēti, jo bija aizdomas par krāpšanu;

| C. | tā kā kopš 2021. gada 14. janvāra tūkstošiem Haiti iedzīvotāji protestē pret prezidenta Ž. Moīza pilnvaru termiņa pagarināšanu uz vienu gadu un referenduma rīkošanu; tā kā šie protesti tiek apspiesti ar varu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2021. gada 14. janvāra tūkstošiem Haiti iedzīvotāji protestē pret prezidenta Ž. Moīza pilnvaru termiņa pagarināšanu uz vienu gadu un referenduma rīkošanu; tā kā šie protesti tiek apspiesti ar varu;

| D. | tā kā tāpēc, ka pienācīgā laikā 2019. gadā netika sarīkotas vēlēšanas, visu Deputātu palātas likumdevēju un divas trešdaļas senāta locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2020. gada janvārī un visu mēru pilnvaru termiņš beidzās 2020. gada jūlijā; tā kā kopš tā laika prezidents Ž. Moīzs pieņem lēmumus, izdodot dekrētus, un daudzi no izdotajiem dekrētiem stiprina viņa prezidenta pilnvaras; tā kā prezidents Ž. Moīzs ir paredzējis rīkot parlamenta, pašvaldību un prezidenta vēlēšanas 2021. gada 19. septembrī; |
| --- | --- |

D.

tā kā tāpēc, ka pienācīgā laikā 2019. gadā netika sarīkotas vēlēšanas, visu Deputātu palātas likumdevēju un divas trešdaļas senāta locekļu pilnvaru termiņš beidzās 2020. gada janvārī un visu mēru pilnvaru termiņš beidzās 2020. gada jūlijā; tā kā kopš tā laika prezidents Ž. Moīzs pieņem lēmumus, izdodot dekrētus, un daudzi no izdotajiem dekrētiem stiprina viņa prezidenta pilnvaras; tā kā prezidents Ž. Moīzs ir paredzējis rīkot parlamenta, pašvaldību un prezidenta vēlēšanas 2021. gada 19. septembrī;

| E. | tā kā prezidents Ž. Moīzs 2021. gada 5. janvārī izdeva dekrētu par to, ka 2021. gada 27. jūnijā būtu jārīko konstitucionālais referendums, un nesen ir apstiprinājis savu lēmumu, neraugoties uz valsts iedzīvotāju un starptautiskās sabiedrības protestiem; tā kā ierosinātā konstitucionālā reforma vēl vairāk koncentrētu izpildvaru; tā kā Haiti konstitūcijas 284.3. pantā ir norādīts, ka ir stingri aizliegts rīkot vispārējās vēlēšanas, lai grozītu konstitūciju; tā kā kopš tā laika tūkstošiem Haiti iedzīvotāju ir devušies ielās, lai protestētu pret šo referendumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā prezidents Ž. Moīzs 2021. gada 5. janvārī izdeva dekrētu par to, ka 2021. gada 27. jūnijā būtu jārīko konstitucionālais referendums, un nesen ir apstiprinājis savu lēmumu, neraugoties uz valsts iedzīvotāju un starptautiskās sabiedrības protestiem; tā kā ierosinātā konstitucionālā reforma vēl vairāk koncentrētu izpildvaru; tā kā Haiti konstitūcijas 284.3. pantā ir norādīts, ka ir stingri aizliegts rīkot vispārējās vēlēšanas, lai grozītu konstitūciju; tā kā kopš tā laika tūkstošiem Haiti iedzīvotāju ir devušies ielās, lai protestētu pret šo referendumu;

| F. | tā ES 2021. gada 6. maijā paziņoja, ka tā nefinansēs 2021. gada 27. jūnijā Haiti paredzētā referenduma rīkošanu un nesūtīs novērotājus tā uzraudzīšanai, jo uzskata, ka minētais process nav pietiekami pārredzams un demokrātisks valstī, kurā valda nedrošība un politiskā nestabilitāte; |
| --- | --- |

F.

tā ES 2021. gada 6. maijā paziņoja, ka tā nefinansēs 2021. gada 27. jūnijā Haiti paredzētā referenduma rīkošanu un nesūtīs novērotājus tā uzraudzīšanai, jo uzskata, ka minētais process nav pietiekami pārredzams un demokrātisks valstī, kurā valda nedrošība un politiskā nestabilitāte;

| G. | tā kā Haiti jautājumu pamatgrupa (ko veido ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis, Brazīlijas, Kanādas, Francijas, Vācijas, Spānijas, Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu vēstnieki un Amerikas valstu organizācijas īpašais pārstāvis) ir paudusi bažas, ka konstitūcijas grozīšanas process nav bijis pietiekami iekļaujošs, līdzdalīgs un pārredzams; |
| --- | --- |

G.

tā kā Haiti jautājumu pamatgrupa (ko veido ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis, Brazīlijas, Kanādas, Francijas, Vācijas, Spānijas, Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu vēstnieki un Amerikas valstu organizācijas īpašais pārstāvis) ir paudusi bažas, ka konstitūcijas grozīšanas process nav bijis pietiekami iekļaujošs, līdzdalīgs un pārredzams;

| H. | tā kā senatoru apsekojumos un Haiti Augstākās revīzijas palātas ziņojumā ir norādīta prezidenta Ž. Moīza iesaiste lietā par piesavināšanos darba vietā un krāpšanu, jo ir aizdomas, ka viņš ir saņēmis līdzekļus no Petrocaribe programmas; |
| --- | --- |

H.

tā kā senatoru apsekojumos un Haiti Augstākās revīzijas palātas ziņojumā ir norādīta prezidenta Ž. Moīza iesaiste lietā par piesavināšanos darba vietā un krāpšanu, jo ir aizdomas, ka viņš ir saņēmis līdzekļus no Petrocaribe programmas;

| I. | tā kā Haiti Augstākās tiesas tiesnesis Īvikels Djužusts Dabrezils 2021. gada 7. februārī tika aizturēts kopā ar 18 citām personām un apsūdzēts sazvērestībā pret valdību; tā kā tiesnesis Ī. D. Dabrezils 2021. gada 11. februārī tika atbrīvots, bet pārējās 17 personas joprojām atrodas apcietinājumā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Haiti Augstākās tiesas tiesnesis Īvikels Djužusts Dabrezils 2021. gada 7. februārī tika aizturēts kopā ar 18 citām personām un apsūdzēts sazvērestībā pret valdību; tā kā tiesnesis Ī. D. Dabrezils 2021. gada 11. februārī tika atbrīvots, bet pārējās 17 personas joprojām atrodas apcietinājumā;

| J. | tā kā prezidents Ž. Moīzs 2021. gada 8. februārī izdeva dekrētu ar rīkojumu “pensionēties” trijiem Augstākās tiesas tiesnešiem (tiesnešiem Īvikelam Djužustam Dabrezilam, Žozefam Mesēnam Žanluī un Vendelai Kokai Telo) un pāris dienas vēlāk izdeva otru dekrētu, ar kuru Augstākajā tiesā iecēla trīs jaunus tiesnešus, neievērojot tiesību aktos noteiktās procedūras; tā kā, reaģējot uz šo rīcību, tieslietu sistēmas darbinieki pirmdien, 2021. gada 15. februārī, sāka beztermiņa streiku; |
| --- | --- |

J.

tā kā prezidents Ž. Moīzs 2021. gada 8. februārī izdeva dekrētu ar rīkojumu “pensionēties” trijiem Augstākās tiesas tiesnešiem (tiesnešiem Īvikelam Djužustam Dabrezilam, Žozefam Mesēnam Žanluī un Vendelai Kokai Telo) un pāris dienas vēlāk izdeva otru dekrētu, ar kuru Augstākajā tiesā iecēla trīs jaunus tiesnešus, neievērojot tiesību aktos noteiktās procedūras; tā kā, reaģējot uz šo rīcību, tieslietu sistēmas darbinieki pirmdien, 2021. gada 15. februārī, sāka beztermiņa streiku;

| K. | tā kā 2021. gada martā Haiti režīma pārstāvji aizturēja augsti stāvošu policijas amatpersonu, tādējādi valstī strauji palielinot konstitucionālo krīzi; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada martā Haiti režīma pārstāvji aizturēja augsti stāvošu policijas amatpersonu, tādējādi valstī strauji palielinot konstitucionālo krīzi;

| L. | tā kā Haiti pēdējo mēnešu laikā ir ievērojami palielinājusies vardarbība, piemēram, nolaupīšana, izvarošana, slepkavības, slaktiņi, ko lielākoties veic bruņoti grupējumi, kas darbojas gandrīz pilnīgi nesodīti; tā kā 2021. gada pirmajos trijos mēnešos tika noslepkavoti 117 cilvēki un nolaupīti 142 cilvēki; tā kā 2021. gada aprīlī vien bija 91 nolaupīšanas gadījums; |
| --- | --- |

L.

tā kā Haiti pēdējo mēnešu laikā ir ievērojami palielinājusies vardarbība, piemēram, nolaupīšana, izvarošana, slepkavības, slaktiņi, ko lielākoties veic bruņoti grupējumi, kas darbojas gandrīz pilnīgi nesodīti; tā kā 2021. gada pirmajos trijos mēnešos tika noslepkavoti 117 cilvēki un nolaupīti 142 cilvēki; tā kā 2021. gada aprīlī vien bija 91 nolaupīšanas gadījums;

| M. | tā kā tas, ka 2021. gada 11. aprīlī Portoprensā tika nolaupīti vairāki katoļu garīdznieki (kurus pēc tam atbrīvoja), kas kalpo vietējai sabiedrībai, dziļi šokēja Haiti iedzīvotāju un starptautiskās sabiedrības sabiedrisko domu un pastiprināja demonstrācijas pret pašreizējo valdību; |
| --- | --- |

M.

tā kā tas, ka 2021. gada 11. aprīlī Portoprensā tika nolaupīti vairāki katoļu garīdznieki (kurus pēc tam atbrīvoja), kas kalpo vietējai sabiedrībai, dziļi šokēja Haiti iedzīvotāju un starptautiskās sabiedrības sabiedrisko domu un pastiprināja demonstrācijas pret pašreizējo valdību;

| N. | tā kā kopš 2015. gada valsti ir pametuši vairāk nekā 300 000 cilvēku; tā kā aizvien lielāka vardarbība un drošības stāvokļa pasliktināšanās valstī ir strauji palielinājusi no Haiti nākušo patvēruma meklētāju skaitu, jo īpaši Francijas Gviānā, un spiedusi daudzas starptautiskās un humānās palīdzības NVO pamest Haiti; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopš 2015. gada valsti ir pametuši vairāk nekā 300 000 cilvēku; tā kā aizvien lielāka vardarbība un drošības stāvokļa pasliktināšanās valstī ir strauji palielinājusi no Haiti nākušo patvēruma meklētāju skaitu, jo īpaši Francijas Gviānā, un spiedusi daudzas starptautiskās un humānās palīdzības NVO pamest Haiti;

| O. | tā kā pēdējo gadu laikā Haiti ir piedzīvojusi vairākus plaša mēroga protestu viļņus, kas vērsti pret augstajām dzīvošanas izmaksām, autoritārismu un korupciju; tā kā pašreizējā politiskā krīze ir saistīta un samērīga ar visu sociālo, ekonomisko, drošības un cilvēktiesību rādītāju pasliktināšanos; tā kā ir palielinājusies nabadzība, samazinājusies jau tā ierobežotā piekļuve sociālajiem pamatpakalpojumiem un divu gadu laikā ir gandrīz divkāršojusies uzturnedrošība, kas tagad skar miljoniem Haiti iedzīvotāju; tā kā Haiti ir vienīgā vismazāk attīstītākā valsts Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā; tā kā Haiti, kas pēc ANO Attīstības programmas (UNDP) pasaules valstu tautas attīstības indeksa 2019. gada rādītājiem atrodas 170. vietā, pastāvīgi ir vajadzīga humānā un attīstības palīdzība un tā joprojām ir Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas nabadzīgākā valsts un viena no pasaules nabadzīgākajām valstīm, ņemot vērā, ka 59 % no tās iedzīvotājiem dzīvo zem valsts nabadzības sliekšņa; tā kā ir plaši izplatīta valdības korupcija un organizācijas “Transparency International” korupcijas uztveres indekss 2018. gadā Haiti ir ierindojis 161. vietā no 180 apsekotajām valstīm; |
| --- | --- |

O.

tā kā pēdējo gadu laikā Haiti ir piedzīvojusi vairākus plaša mēroga protestu viļņus, kas vērsti pret augstajām dzīvošanas izmaksām, autoritārismu un korupciju; tā kā pašreizējā politiskā krīze ir saistīta un samērīga ar visu sociālo, ekonomisko, drošības un cilvēktiesību rādītāju pasliktināšanos; tā kā ir palielinājusies nabadzība, samazinājusies jau tā ierobežotā piekļuve sociālajiem pamatpakalpojumiem un divu gadu laikā ir gandrīz divkāršojusies uzturnedrošība, kas tagad skar miljoniem Haiti iedzīvotāju; tā kā Haiti ir vienīgā vismazāk attīstītākā valsts Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā; tā kā Haiti, kas pēc ANO Attīstības programmas (UNDP) pasaules valstu tautas attīstības indeksa 2019. gada rādītājiem atrodas 170. vietā, pastāvīgi ir vajadzīga humānā un attīstības palīdzība un tā joprojām ir Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas nabadzīgākā valsts un viena no pasaules nabadzīgākajām valstīm, ņemot vērā, ka 59 % no tās iedzīvotājiem dzīvo zem valsts nabadzības sliekšņa; tā kā ir plaši izplatīta valdības korupcija un organizācijas “Transparency International” korupcijas uztveres indekss 2018. gadā Haiti ir ierindojis 161. vietā no 180 apsekotajām valstīm;

| P. | tā kā laikā no 2020. gada augusta līdz 2021. gada februārim četri miljoni Haiti iedzīvotāju (4) saskārās ar akūtu uzturnedrošību; tā kā ekonomiskās situācijas pasliktināšanās, sliktā raža, viesuļvētra “Laura” (2020. gada 23. augusts) un Covid-19 pandēmija ir galvenie faktori, kas pasliktinājuši pārtikas nodrošinājuma situāciju; |
| --- | --- |

P.

tā kā laikā no 2020. gada augusta līdz 2021. gada februārim četri miljoni Haiti iedzīvotāju (4) saskārās ar akūtu uzturnedrošību; tā kā ekonomiskās situācijas pasliktināšanās, sliktā raža, viesuļvētra “Laura” (2020. gada 23. augusts) un Covid-19 pandēmija ir galvenie faktori, kas pasliktinājuši pārtikas nodrošinājuma situāciju;

| Q. | tā kā nemieri un birokrātiskais haoss ir pārņēmuši visu valsti, izjaucot Haiti Covid-19 vakcīnu ieviešanas procesu un tādējādi radot risku, ka mirstība varētu vēl vairāk palielināties un valsts nespētu līdzvērtīgi iesaistīties globālajā cīņā pret šā vīrusa izplatību; tā kā neatbilstošā rīcība cīņā pret ar Covid-19 pandēmiju ir tikai saasinājusi jau pastāvošās sabiedrību vissmagāk skarošās problēmas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nemieri un birokrātiskais haoss ir pārņēmuši visu valsti, izjaucot Haiti Covid-19 vakcīnu ieviešanas procesu un tādējādi radot risku, ka mirstība varētu vēl vairāk palielināties un valsts nespētu līdzvērtīgi iesaistīties globālajā cīņā pret šā vīrusa izplatību; tā kā neatbilstošā rīcība cīņā pret ar Covid-19 pandēmiju ir tikai saasinājusi jau pastāvošās sabiedrību vissmagāk skarošās problēmas;

| R. | tā kā starptautiskā sabiedrība ir sniegusi Haiti nepieredzētu lielu palīdzību, lai finansētu šīs valsts atjaunošanu pēc 2010. gada zemestrīces; tā kā Haiti iedzīvotāji patlaban no šiem centieniem negūst nekādu labumu, un tas rada bažas par sliktu pārvaldību un līdzekļu būtisku nepareizu pārvaldību; |
| --- | --- |

R.

tā kā starptautiskā sabiedrība ir sniegusi Haiti nepieredzētu lielu palīdzību, lai finansētu šīs valsts atjaunošanu pēc 2010. gada zemestrīces; tā kā Haiti iedzīvotāji patlaban no šiem centieniem negūst nekādu labumu, un tas rada bažas par sliktu pārvaldību un līdzekļu būtisku nepareizu pārvaldību;

| S. | tā kā saņemto starptautisko līdzekļu nepareiza pārvaldība, augstā maksa par izglītību apvienojumā ar plaši izplatītajiem ģimeņu zemajiem ienākumiem, kā arī pieejamās izglītības zemās kvalitāte ir novedusi pie situācijas, ka aptuveni puse Haiti iedzīvotāju vecumā no 15 gadiem ir analfabēti; tā kā nemieru turpmāka eskalācija un pandēmija atstāj būtisku ietekmi uz Haiti iedzīvotāju ikdienas dzīvi, 70 % Haiti bērnu nekad nav apmeklējuši skolu; tā kā vismaz 350 000 bērnu un jauniešu visā valstī neapmeklē ne pamatskolu, ne vidusskolu; |
| --- | --- |

S.

tā kā saņemto starptautisko līdzekļu nepareiza pārvaldība, augstā maksa par izglītību apvienojumā ar plaši izplatītajiem ģimeņu zemajiem ienākumiem, kā arī pieejamās izglītības zemās kvalitāte ir novedusi pie situācijas, ka aptuveni puse Haiti iedzīvotāju vecumā no 15 gadiem ir analfabēti; tā kā nemieru turpmāka eskalācija un pandēmija atstāj būtisku ietekmi uz Haiti iedzīvotāju ikdienas dzīvi, 70 % Haiti bērnu nekad nav apmeklējuši skolu; tā kā vismaz 350 000 bērnu un jauniešu visā valstī neapmeklē ne pamatskolu, ne vidusskolu;

| T. | tā kā Restavèk sistēma — mūsdienu verdzības paveids — joprojām ir ierasta prakse Haiti; tā kā saskaņā ar šo Haiti pastāvošo praksi nabadzīgu ģimeņu vecāki sūta savus bērnus dzīvot citās ģimenēs, kurās tie strādā par mājkalpotājiem; tā kā šie bērni bieži cieš no vardarbības un sliktas izturēšanās un viņiem nav piekļuves izglītībai, |
| --- | --- |

T.

tā kā Restavèk sistēma — mūsdienu verdzības paveids — joprojām ir ierasta prakse Haiti; tā kā saskaņā ar šo Haiti pastāvošo praksi nabadzīgu ģimeņu vecāki sūta savus bērnus dzīvot citās ģimenēs, kurās tie strādā par mājkalpotājiem; tā kā šie bērni bieži cieš no vardarbības un sliktas izturēšanās un viņiem nav piekļuves izglītībai,

| 1. | mudina Haiti iestādes organizēt brīvas, taisnīgas, pārredzamas un ticamas likumdevēja, pašvaldību un prezidenta vēlēšanas un šajos vēlēšanu procesos garantēt ilgtspējīgu drošību; atgādina, ka, kamēr nav izpildīti pārredzamības, taisnīguma un demokrātijas nosacījumi, ES nevajadzētu sniegt šiem vēlēšanu procesiem nekādu finansiālu un tehnisku atbalstu; atgādina, ka Haiti ieilgušo politisko krīzi var pārvarēt tikai ticams, pārredzams, uz līdzdalību balstīts un miermīlīgs vēlēšanu process; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver neatkarīgas un pieejamākas tiesu varas nozīmi un aicina Haiti valdību ievērot Haiti 1987. gada konstitūciju, jo īpaši tās 284. panta 3. punktu, ievērot demokrātijas pamatprincipus un stiprināt tiesiskumu; atkārtoti uzsver, ka izšķiroša nozīme ir pilnīgai, vienlīdzīgai un jēgpilnai sieviešu līdzdalībai un visu Haiti iedzīvotāju, tostarp jauniešu, personu ar invaliditāti un pilsoniskās sabiedrības iesaistei Haiti politiskajos procesos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri uzstāj, ka Haiti iestādēm ir jāpastiprina centieni, lai izbeigtu sadursmes starp bandām, kā arī bruņotus uzbrukumus civiliedzīvotājiem un tiesībaizsardzības iestādēm un taisnīgā tiesas procesā sauktu vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž dziļas bažas par humanitārās, politiskās un drošības situācijas pasliktināšanos Haiti; stingri nosoda visus cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbības aktus, jo īpaši arvien pieaugošo cilvēku nolaupīšanas, bērnu tirdzniecības uz Dominikānas Republiku, slepkavību un izvarošanas gadījumu skaitu, un uzsver nepieciešamību apkarot vardarbību pret sievietēm, meitenēm un vecāka gadagājuma cilvēkiem; stingri nosoda vairāku katoļu garīdznieku nolaupīšanu, kas pagājušajā mēnesī notika Portoprensā; atgādina, ka vardarbība Haiti ir cieši saistīta ar bruņotiem grupējumiem, no kuriem dažus atbalsta un finansē vietējā oligarhija; aicina Haiti iestādes nekavējoties un saskaņoti reaģēt, lai novērstu vardarbību un tās pamatcēloņus un izbeigtu vainīgo personu nesodāmību; atgādina, ka tiesu sistēmas reformai un cīņai pret korupciju arī turpmāk jābūt vienai no prioritātēm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina veikt neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar La Saline slaktiņa lietu un līdzīgiem smagiem pārkāpumiem; prasa, lai visi šo noziegumu veicēji tiktu saukti pie atbildības un lai viņiem tiktu nodrošināta taisnīga tiesa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda iespējamo letāla spēka izmantošanu pret protestētājiem, kā arī patvaļīgos arestus un aizturēšanas; nosoda pret žurnālistiem vērsto vardarbību; mudina Haiti valdību izbeigt ilgstoša pirmstiesas apcietinājuma praksi; aicina Haiti iestādes ievērot pamattiesības, vārda brīvību un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti pauž stingru atbalstu visiem cilvēktiesību un vides aizstāvjiem Haiti un viņu darbam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Haiti iestādes nodrošināt labāku pārvaldību visos valsts un sabiedrības līmeņos, tostarp arī attiecībā uz cīņu pret korupciju un klientelismu; stingri prasa Komisijai sistemātiski nodrošināt, ka visa palīdzība, tostarp humānā palīdzība, tiek efektīvi uzraudzīta, lai nodrošinātu, ka tā tiek izmantota konkrētiem projektiem, kuriem tā paredzēta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Haiti iestādes kliedēt aizdomas par krāpšanu un nepareizu to starptautisko līdzekļu pārvaldību, kas saņemti pēc 2010. gada zemestrīces, un sodīt vainīgos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Eiropas Revīzijas palātu veikt revīziju un sagatavot ziņojumu par to, kā Haiti tiek izlietoti ES līdzekļi, jo īpaši ņemot vērā nesenos apgalvojumus par korupciju un Haiti Augstākās revīzijas palātas ziņojumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Eiropas Savienību arī turpmāk sniegt finansējumu Haiti, lai novērstu nopietno uzturnedrošību un nepilnvērtīgu uzturu, ko vēl vairāk saasinājusi Covid-19 pandēmija; aicina arī attiecīgos Eiropas Savienības dienestus nodrošināt Eiropas atbalsta uzraudzību un pienācīgu pārvaldību, lai tas dotu tiešu labumu grūtības nonākušajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka Haiti nav pabeigusi nepieciešamos pasākumus Covid-19 vakcīnu saņemšanai; mudina Haiti iestādes veikt nepieciešamos pasākumus, lai saņemtu šīs vakcīnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka ES ir piešķīrusi 17 miljonus EUR, lai atbalstītu visneaizsargātākās personas Haiti un citās Karību jūras reģiona valstīs; aicina Komisiju arī turpmāk humāno palīdzību Haiti uzskatīt par prioritāti; aicina Komisiju nodrošināt, ka humānās palīdzības sniegšana Haiti ir efektīvi saistīta ar tās attīstības stratēģiju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina izbeigt Restavèk praksi; aicina Haiti valdību īstenot pasākumus, kas nodrošina bērnu reģistrāciju un fizisko un psiholoģisko aizsardzību, kā arī ieviest obligāto minimālo izglītību; aicina ES sadarboties ar Haiti valdību, lai ieviestu tiesisko regulējumu bērnu tiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Haiti valdību nodrošināt valsts iedzīvotāju labklājību visos būtiskajos veidos; uzsver, ka pretējā gadījumā varētu rasties neatgriezeniska intelektuālā darbaspēka emigrācija un Haiti kļūtu darboties nespējīga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par to Haiti valstspiederīgo masveida ierašanos Francijas Gviānā, kuri meklē patvērumu vai atrodas neatbilstīgā situācijā, un aicina ES atbalstīt šajā reģionā esošās Eiropas teritorijas, lai stiprinātu cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, cik svarīgi ir saskaņoti, koordinēti un pastiprināti starptautiskie centieni sniegt atbalstu Haiti iedzīvotājiem; uzsver, ka ir svarīgi turpināt ES un starptautisko atbalstu Haiti, lai palīdzētu radīt apstākļus mierīgām un demokrātiskām vēlēšanām, kā arī lai panāktu šīs valsts stabilitāti, attīstību un ekonomisko pašpietiekamību ilgtermiņā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstajai komisārei cilvēktiesību jautājumos un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijai, ĀKK un ES Ministru padomei un Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, Cariforum iestādēm un Haiti iestādēm. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV C 136 E, 11.5.2012., 46. lpp.

(2)  OV C 463, 21.12.2018., 40. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0074.

(4)  Saskaņā ar integrētās pārtikas nodrošinājuma pakāpju klasifikācijas (IPC) datiem.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/166 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/166

---

P9_TA(2021)0253

Stāvoklis Čadā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Čadā (2021/2695(RSP))

(2022/C 15/16)

Eiropas Parlaments

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. septembra rezolūcija par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. septembra rezolūcija par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par prezidenta Idriss Déby Itno nāvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par prezidenta Idriss Déby Itno nāvi,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par Čadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par Čadu,

| — | ņemot vērā G7 ārlietu un attīstības ministru 2021. gada 5. maija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 ārlietu un attīstības ministru 2021. gada 5. maija paziņojumu,

| — | ņemot vērā ziņojumu par Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes Čadā laikposmā no 2021. gada 29. aprīļa līdz 2021. gada 5. maijam veikto faktu vākšanas misiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes Čadā laikposmā no 2021. gada 29. aprīļa līdz 2021. gada 5. maijam veikto faktu vākšanas misiju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Sāhelas G5 dalībvalstu 2020. gada 28. aprīļa kopīgo deklarāciju par drošību, stabilitāti un attīstību Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Sāhelas G5 dalībvalstu 2020. gada 28. aprīļa kopīgo deklarāciju par drošību, stabilitāti un attīstību Sāhelā,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus, ar kuriem atkārtoti tiek apstiprināts, cik svarīga ir ES un Sāhelas stabila un ilgtermiņa partnerība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus, ar kuriem atkārtoti tiek apstiprināts, cik svarīga ir ES un Sāhelas stabila un ilgtermiņa partnerība,

| — | ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda (EAF) 2014.–2020. gada Čadai paredzēto valsts indikatīvo programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda (EAF) 2014.–2020. gada Čadai paredzēto valsts indikatīvo programmu,

| — | ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas (ĀKK) un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūciju ievērošanu ES un ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas (ĀKK) un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2021. gada 11. marta rezolūciju par demokrātiju un konstitūciju ievērošanu ES un ĀKK valstīs,

| — | ņemot vērā Čadas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čadas konstitūciju,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru pieņēma 1981. gada 27. jūnijā un kura stājās spēkā 1986. gada 21. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru pieņēma 1981. gada 27. jūnijā un kura stājās spēkā 1986. gada 21. oktobrī,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 20. aprīlī Čadas prezidents Idriss Deby Itno, kurš atradās pie varas 31 gadu, gāja bojā militārā sadursmē ar nemiernieku grupām vienu dienu pēc tam, kad viņš tika pasludināts par 2021. gada 11. aprīļa prezidenta vēlēšanu uzvarētāju; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 20. aprīlī Čadas prezidents Idriss Deby Itno, kurš atradās pie varas 31 gadu, gāja bojā militārā sadursmē ar nemiernieku grupām vienu dienu pēc tam, kad viņš tika pasludināts par 2021. gada 11. aprīļa prezidenta vēlēšanu uzvarētāju;

| B. | tā kā pēc Idriss Déby nāves Pārejas militārā padome (PMP) organizēja nekonstitucionālu varas nodošanu un izveidoja pārejas valdību, ko vadīja Čadas prezidenta dēls Mahamat Idriss Déby; tā kā PMP apturēja konstitūcijas darbību, atlaida valdību un Nacionālo asambleju un izveidoja “pārejas hartu”, ar kuru uz 18 mēnešu laikposmu, kuru var atjaunot vienu reizi, ir paredzēts aizstāt konstitūciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc Idriss Déby nāves Pārejas militārā padome (PMP) organizēja nekonstitucionālu varas nodošanu un izveidoja pārejas valdību, ko vadīja Čadas prezidenta dēls Mahamat Idriss Déby; tā kā PMP apturēja konstitūcijas darbību, atlaida valdību un Nacionālo asambleju un izveidoja “pārejas hartu”, ar kuru uz 18 mēnešu laikposmu, kuru var atjaunot vienu reizi, ir paredzēts aizstāt konstitūciju;

| C. | tā kā Čadas konstitūcijā ir paredzēts, ka valsts galvas vakances vai pastāvīgas rīcībnespējas gadījumā pagaidu prezidentūru īstenos Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs, kuram 45 līdz 90 dienu laikā ir jāorganizē vēlēšanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Čadas konstitūcijā ir paredzēts, ka valsts galvas vakances vai pastāvīgas rīcībnespējas gadījumā pagaidu prezidentūru īstenos Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs, kuram 45 līdz 90 dienu laikā ir jāorganizē vēlēšanas;

| D. | tā kā 2021. gada 2. maijā PMP iecēla pārejas valdību, kurā par premjerministru tika izvēlēta civilpersona Albert Pahimi Padacké un kurā piedalās arī daži opozīcijas locekļi; tā kā Padacké2021. gada 11. aprīļa prezidenta vēlēšanās ieņēma otro vietu, lai gan viņš tika uzskatīts par vienu no agrākā prezidenta Déby sabiedrotajiem un no 2016. līdz 2018. gadam ieņēma premjerministra amatu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2021. gada 2. maijā PMP iecēla pārejas valdību, kurā par premjerministru tika izvēlēta civilpersona Albert Pahimi Padacké un kurā piedalās arī daži opozīcijas locekļi; tā kā Padacké2021. gada 11. aprīļa prezidenta vēlēšanās ieņēma otro vietu, lai gan viņš tika uzskatīts par vienu no agrākā prezidenta Déby sabiedrotajiem un no 2016. līdz 2018. gadam ieņēma premjerministra amatu;

| E. | tā kā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes Čadā laikposmā no 2021. gada 29. aprīļa līdz 2021. gada 5. maijam īstenotā faktu vākšanas misija uzsvēra, cik svarīgi ir izstrādāt dzīvotspējīgu un vispārēji pieņemamu Čadas konstitūciju, un uzskata, ka Pārejas harta nav pietiekama, lai pārejas periodā garantētu iedzīvotāju politisko un pilsonisko tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes Čadā laikposmā no 2021. gada 29. aprīļa līdz 2021. gada 5. maijam īstenotā faktu vākšanas misija uzsvēra, cik svarīgi ir izstrādāt dzīvotspējīgu un vispārēji pieņemamu Čadas konstitūciju, un uzskata, ka Pārejas harta nav pietiekama, lai pārejas periodā garantētu iedzīvotāju politisko un pilsonisko tiesību ievērošanu;

| F. | tā kā militārā valdība 2021. gada 27. aprīlī pret demonstrantiem pielietoja nesamērīgu un nelikumīgu bruņotu spēku; tā kā to plaši nosodīja cilvēktiesību organizācijas un starptautiskā sabiedrība, tostarp Āfrikas Savienība un Eiropas Savienība; tā kā, apspiežot protestus, kopš prezidenta Déby nāves ir nogalināti vismaz seši cilvēki, vairāki desmiti cilvēku ir ievainoti un daudzi ir patvaļīgi arestēti un aizturēti; tā kā tiek uzskatīts, ka sadursmēs ir arestēti vairāk nekā 600 cilvēku; |
| --- | --- |

F.

tā kā militārā valdība 2021. gada 27. aprīlī pret demonstrantiem pielietoja nesamērīgu un nelikumīgu bruņotu spēku; tā kā to plaši nosodīja cilvēktiesību organizācijas un starptautiskā sabiedrība, tostarp Āfrikas Savienība un Eiropas Savienība; tā kā, apspiežot protestus, kopš prezidenta Déby nāves ir nogalināti vismaz seši cilvēki, vairāki desmiti cilvēku ir ievainoti un daudzi ir patvaļīgi arestēti un aizturēti; tā kā tiek uzskatīts, ka sadursmēs ir arestēti vairāk nekā 600 cilvēku;

| G. | tā kā prezidenta Deby pilnvaru termiņš bija iezīmīgs ar sistemātiskiem un pastāvīgiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā prezidenta Deby pilnvaru termiņš bija iezīmīgs ar sistemātiskiem un pastāvīgiem cilvēktiesību pārkāpumiem;

| H. | tā kā pirmsvēlēšanu periodu aizēnoja vairāk nekā 112 politisko oponentu un cilvēktiesību aizstāvju vajāšana un patvaļīgi aresti; tā kā vairākas nedēļas pirms vēlēšanu kampaņas drošības spēki pret miermīlīgiem protestētājiem izmantoja nesamērīgu un nelikumīgu spēku; tā kā vēlēšanas opozīcija un daži pilsoniskās sabiedrības locekļi pārsvarā boikotēja; |
| --- | --- |

H.

tā kā pirmsvēlēšanu periodu aizēnoja vairāk nekā 112 politisko oponentu un cilvēktiesību aizstāvju vajāšana un patvaļīgi aresti; tā kā vairākas nedēļas pirms vēlēšanu kampaņas drošības spēki pret miermīlīgiem protestētājiem izmantoja nesamērīgu un nelikumīgu spēku; tā kā vēlēšanas opozīcija un daži pilsoniskās sabiedrības locekļi pārsvarā boikotēja;

| I. | tā kā drošības situācija Sāhelas reģionā pēdējos gados ir ievērojami pasliktinājusies, radot nopietnus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai; tā kā plaši izplatīti ir cilvēktiesību pārkāpumi un masveida slepkavības; tā kā Sāhelas reģionā 2019. gadā straujāk nekā jebkurā citā reģionā pieauga vardarbīga ekstrēmistu aktivitāte; tā kā, kaut arī daudznacionālā apvienotā īpašo uzdevumu grupa kopš tās izveides 2015. gadā teroristu grupējumus ir padzinusi no daudzām to kontrolē esošām teritorijām, tomēr šis reģions joprojām ir ļoti nestabils; |
| --- | --- |

I.

tā kā drošības situācija Sāhelas reģionā pēdējos gados ir ievērojami pasliktinājusies, radot nopietnus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai; tā kā plaši izplatīti ir cilvēktiesību pārkāpumi un masveida slepkavības; tā kā Sāhelas reģionā 2019. gadā straujāk nekā jebkurā citā reģionā pieauga vardarbīga ekstrēmistu aktivitāte; tā kā, kaut arī daudznacionālā apvienotā īpašo uzdevumu grupa kopš tās izveides 2015. gadā teroristu grupējumus ir padzinusi no daudzām to kontrolē esošām teritorijām, tomēr šis reģions joprojām ir ļoti nestabils;

| J. | tā kā Čada ir smagi cietusi teroristu darbību un uzbrukumu rezultātā; tā kā grupējums Boko Haram, kas kopš 2015. gada sadarbojas ar Islāma valsti, ir pieņēmies spēkā visā reģionā un Čadas ezera baseina rajonā ir izraisījis ievērojamu pārvietošanos; tā kā Čadā pašlaik 133 000 cilvēku ir pārvietojušies valsts iekšienē un aptuveni 500 000 ir devušies bēgļu gaitās; tā kā kopš šā gada vēlēšanām ir pastiprinājusies militārā konfrontācija ar tādām nemiernieku grupējumiem kā, piemēram, “Pārmaiņu fronte un saskaņa Čadā” (FACT); tā kā Čadas armija nesen apgalvoja, ka FACT ir sakāvusi; tā kā PMP FACT nemiernieku bruņoto grupējumu priekšlikumu par pamieru un sarunu vešanu noraidīja; |
| --- | --- |

J.

tā kā Čada ir smagi cietusi teroristu darbību un uzbrukumu rezultātā; tā kā grupējums Boko Haram, kas kopš 2015. gada sadarbojas ar Islāma valsti, ir pieņēmies spēkā visā reģionā un Čadas ezera baseina rajonā ir izraisījis ievērojamu pārvietošanos; tā kā Čadā pašlaik 133 000 cilvēku ir pārvietojušies valsts iekšienē un aptuveni 500 000 ir devušies bēgļu gaitās; tā kā kopš šā gada vēlēšanām ir pastiprinājusies militārā konfrontācija ar tādām nemiernieku grupējumiem kā, piemēram, “Pārmaiņu fronte un saskaņa Čadā” (FACT); tā kā Čadas armija nesen apgalvoja, ka FACT ir sakāvusi; tā kā PMP FACT nemiernieku bruņoto grupējumu priekšlikumu par pamieru un sarunu vešanu noraidīja;

| K. | tā kā ES atbalsta Sāhelas piecu valstu grupu (Sāhelas G5), kas īsteno aizsardzības sadarbības centienus starp Burkinafaso, Čadu, Mali, Mauritāniju un Nigēru un koordinē reģionālās attīstības un drošības pasākumus cīņai pret terorismu un stabilitātes nodrošināšanai reģionā, turklāt galvenā loma grupā ir Čadas armijai; tā kā ES apmācības misijas Mali (EUTM) pilnvaras 2020. gada martā tika pagarinātas ar mērķi sniegt konsultācijas un apmācību Sāhelas G5 valstu, tostarp Čadas, bruņotajiem spēkiem; tā kā Sāhelas G5 grupas valstis ir izraudzījušās Mauritāniju un Nigēru par starpniekiem centienos nodrošināt iekļaujošu dialogu starp visiem Čadā pašlaik notiekošo nemieru galvenajiem spēkiem un radīt apstākļus brīvprātīgai, mierīgai un veiksmīgai pārejai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES atbalsta Sāhelas piecu valstu grupu (Sāhelas G5), kas īsteno aizsardzības sadarbības centienus starp Burkinafaso, Čadu, Mali, Mauritāniju un Nigēru un koordinē reģionālās attīstības un drošības pasākumus cīņai pret terorismu un stabilitātes nodrošināšanai reģionā, turklāt galvenā loma grupā ir Čadas armijai; tā kā ES apmācības misijas Mali (EUTM) pilnvaras 2020. gada martā tika pagarinātas ar mērķi sniegt konsultācijas un apmācību Sāhelas G5 valstu, tostarp Čadas, bruņotajiem spēkiem; tā kā Sāhelas G5 grupas valstis ir izraudzījušās Mauritāniju un Nigēru par starpniekiem centienos nodrošināt iekļaujošu dialogu starp visiem Čadā pašlaik notiekošo nemieru galvenajiem spēkiem un radīt apstākļus brīvprātīgai, mierīgai un veiksmīgai pārejai;

| L. | tā kā Čada gan ir naftas ieguvēja valsts, taču tajā valda visaptveroša nabadzība, pārtikas nepietiekamība, korupcija, nesodāmība, vardarbība pret sievietēm un meitenēm un ekonomisko iespēju trūkums; tā kā 2019. gada tautas attīstības indeksā tā ir ierindota 187. vietā no 189 valstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā Čada gan ir naftas ieguvēja valsts, taču tajā valda visaptveroša nabadzība, pārtikas nepietiekamība, korupcija, nesodāmība, vardarbība pret sievietēm un meitenēm un ekonomisko iespēju trūkums; tā kā 2019. gada tautas attīstības indeksā tā ir ierindota 187. vietā no 189 valstīm;

| M. | tā kā ES ar EAF, Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta un ES Trasta fonda Āfrikai starpniecību atbalsta attīstības, miera un drošības centienus Čadā un visā Sāhelā; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES no EAF Čadai piešķīra 542 miljonus EUR, tostarp tiesiskuma nostiprināšanas atbalstam; tā kā topošajam Eiropas Miera mehānismam 2021. gada 1. jūlijā ir jāpārņem Āfrikas Miera mehānisma funkcijas, |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ar EAF, Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta un ES Trasta fonda Āfrikai starpniecību atbalsta attīstības, miera un drošības centienus Čadā un visā Sāhelā; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES no EAF Čadai piešķīra 542 miljonus EUR, tostarp tiesiskuma nostiprināšanas atbalstam; tā kā topošajam Eiropas Miera mehānismam 2021. gada 1. jūlijā ir jāpārņem Āfrikas Miera mehānisma funkcijas,

| 1. | pauž nožēlu par prezidenta Idriss Déby nogalināšanu un neseno vardarbību un dzīvību zaudēšanu reģionā notikušo bruņotu grupējumu uzbrukumu rezultātā; atkārtoti pauž bažas par ieilgušo krīzi Čadā un nestabilo drošības situāciju ziemeļos, kā arī asi nosoda atkārtotos cilvēktiesību, starptautisko tiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda PMP militārā ceļā īstenoto varas sagrābšanu 2021. gada 20. aprīlī, tai sekojošo Čadas konstitūcijas darbības apturēšanu un valdības atlaišanu; noraida PMP izstrādāto hartu, par kuru nav notikusi demokrātiska apspriešanās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž pārliecību, ka pašreizējo šķelšanos Čadas sabiedrībā nevar novērst ar militāriem līdzekļiem, turklāt aicina visas puses atturēties no vardarbīgas rīcības, iesaistīties politiskā dialogā un saudzēt civiliedzīvotāju dzīvību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina PMP nodrošināt netraucētu un ātru atgriešanos pie konstitucionālās kārtības un garantēt demokrātisko vērtību ievērošanu; norāda, ka civilās pārejas valdības iecelšana, tostarp iekļaujot tajā dažu opozīcijas grupu locekļus, ir pirmais solis konstitucionālās kārtības atjaunošanā; turklāt aicina PMP radīt un nodrošināt apstākļus iekļaujošam valsts mēroga dialogam starp valdības un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un pēc iespējas ātrāk nodrošināt mierīgu, civilpersonu vadītu un ātri īstenotu pāreju uz demokrātiskām, brīvām un taisnīgām vēlēšanām, kuras rezultātā demokrātiski tiktu ievēlēts prezidents un izveidota iekļaujoša valdība; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka patiesai demokrātiskai pārejai un reformām ir jābūt civilpersonu vadītām un jābūt iespējai tajās pilnībā un aktīvi iesaistīties pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sievietēm un jauniešiem, opozīcijas partijām un brīvajai presei, kam jāspēj darboties bez vardarbības, iebiedēšanas un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda demonstrācijas tiesību ierobežošanu un PMP izmantoto vardarbību pret protestētājiem; mudina PMP atbrīvot visus ieslodzītos pēc nesenajām demonstrācijām; turklāt prasa izveidot neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanas komisiju, lai izmeklētu demonstrāciju laikā izdarītos pārkāpumus un visus iespējamos cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp acīmredzamo nevajadzīga vai nesamērīga spēka izmantošanu protestu izkliedēšanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas par korupciju un nesodāmību Čadā; atzīmē, ka nespēja novērst cilvēktiesību pārkāpumus veicina to turpināšanos un vājina sabiedrības uzticību valsts iestādēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina PV/AP un ES delegāciju Čadā un ES misijas Čadā nodrošināt ES pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES Rīcības plāna cilvēktiesību un demokrātijas jomā pilnīgu īstenošanu, tostarp novērojot protestus un sniedzot prasīto atbalstu, kas ietverts pilsoniskās sabiedrības pārejas plānā virzībai uz krīzes izbeigšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina starptautisko sabiedrību atbalstīt Čadu tās virzībā uz demokrātiju; jo īpaši aicina Āfrikas Savienību un G5 grupu atbalstīt Čadu centienos īstenot iekļaujošu un sabiedrību aptverošu dialogu, kura rezultātā izdotos panākt ilgstošu un mierīgu risinājumu; atkārtoti uzsver nepieciešamību atturēties no ārējas iejaukšanās gadījumiem un aizsargāt Čadas vienotību, stabilitāti un teritoriālo integritāti; aicina Mauritānijas un Nigēras prezidentus turpināt palīdzēt Čadai kā starpniekiem šīs valsts krīzē, kamēr neizdodas panākt tās ilgstošu un mierīgu atrisinājumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst Čadas nozīmīgo lomu cīņā pret terorismu Sāhelas G5 grupas ietvaros; uzsver, ka ir svarīgi ievērot starptautiskās cilvēktiesību konvencijas; uzstāj uz Čadas teritoriālās integritātes un stabilitātes saglabāšanu reģiona nestabilajā drošības kontekstā; norāda uz vajadzību pēc humānās palīdzības Sāhelā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka reģionālās organizācijas un partnerības, tostarp Āfrikas Savienība un G5, ir galvenie dalībnieki, organizējot un uzturot Āfrikas vadītu stratēģiju ar mērķi novērst terorismu un nestabilitāti Sāhelā; atkārtoti pauž atbalstu reģionālajai daudznacionālajai apvienotajai taktiskajai grupai un nepārtrauktajam atbalstam tai ar Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda starpniecību, kura funkcijas drīzumā tiks nodotas Eiropas Miera mehānismam; aicina aizsargāt pilsoniskos dalībniekus, kuri ziņo par cilvēktiesību pārkāpumu izdarīšanu, lai viņiem nenāktos pieredzēt draudus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka klimata pārmaiņas, pārtikas trūkums, iedzīvotāju skaita pieaugums, dabas resursu pārmērīga izmantošana, nabadzība, izglītības un ekonomisko iespēju trūkums, kā arī ārvalstu džihādistu grupu vardarbīga un ideoloģiska iejaukšanās ir pamatcēloņi nestabilitātei, vardarbībai un teroristu vervēšanai visā Sāhelā; norāda, ka Covid-19 pandēmija ir saasinājusi šo spiedienu un būtiski kavējusi progresu attīstības jomā; uzsver, ka ir nepieciešama drošības, attīstības, humānās palīdzības un demokrātijas atbalsta koordinācija, lai ilgstošu ilgtspējīgu attīstību nodrošinātu visā reģionā; atbalsta pāreju uz integrētāku pieeju stabilizācijai, īpašu uzmanību pievēršot civilajai un politiskajai dimensijām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka Čada ir un tai arī turpmāk jābūt spēcīgam ES partnerim, un atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt dialogu un miermīlīgu pašreizējās politiskās krīzes risinājumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa izvērtēt reģionam piešķirto ES finansējumu ar mērķi nodrošināt, ka līdzekļi netiek izmantoti ļaunprātīgi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Čadas valdībai un Nacionālajai asamblejai, kā arī Āfrikas Savienībai un tās iestādēm. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0213.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/170

---

P9_TA(2021)0255

Ķīnas piemērotās atbildes sankcijas ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (2021/2644(RSP))

(2022/C 15/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par stāvokli Ķīnā un ES un Ķīnas attiecībām, jo īpaši 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (1) un 2020. gada 17. decembra rezolūciju par piespiedu darbu un uiguru stāvokli Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (2) (XUAR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par stāvokli Ķīnā un ES un Ķīnas attiecībām, jo īpaši 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (1) un 2020. gada 17. decembra rezolūciju par piespiedu darbu un uiguru stāvokli Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā (2) (XUAR),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējos ieteikumus attiecībā uz Honkongu, jo īpaši 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējos ieteikumus attiecībā uz Honkongu, jo īpaši 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā to, ka 2019. gada Saharova balvu piešķīra uiguru ekonomistam Ilham Tohti, kurš miermīlīgiem līdzekļiem cīnās par Ķīnas uiguru minoritātes tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2019. gada Saharova balvu piešķīra uiguru ekonomistam Ilham Tohti, kurš miermīlīgiem līdzekļiem cīnās par Ķīnas uiguru minoritātes tiesībām,

| — | ņemot vērā vadošo EP deputātu paziņojumu pēc Ķīnas varasiestāžu 2021. gada 23. marta lēmuma piemērot sankcijas Cilvēktiesību apakškomitejai un citām Eiropas vienībām un amatpersonām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vadošo EP deputātu paziņojumu pēc Ķīnas varasiestāžu 2021. gada 23. marta lēmuma piemērot sankcijas Cilvēktiesību apakškomitejai un citām Eiropas vienībām un amatpersonām,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja David Maria Sassoli, Cilvēktiesību apakškomitejas priekšsēdētājas Maria Arena un Delegācijas attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku priekšsēdētāja Reinhard Bütikofer runas 2021. gada 24. marta plenārsesijas atklāšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja David Maria Sassoli, Cilvēktiesību apakškomitejas priekšsēdētājas Maria Arena un Delegācijas attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku priekšsēdētāja Reinhard Bütikofer runas 2021. gada 24. marta plenārsesijas atklāšanā,

| — | ņemot vērā Eiropas Pētniecības institūta direktoru 2021. gada 25. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pētniecības institūta direktoru 2021. gada 25. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā PV/AP Josep Borrell runu 2021. gada 28. aprīļa Parlamenta debatēs par Ķīnas atbildes sankcijām, kas piemērotas ES struktūrām, Eiropas Parlamenta deputātiem un valstu parlamentu deputātiem, un tai sekojošās debates, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Josep Borrell runu 2021. gada 28. aprīļa Parlamenta debatēs par Ķīnas atbildes sankcijām, kas piemērotas ES struktūrām, Eiropas Parlamenta deputātiem un valstu parlamentu deputātiem, un tai sekojošās debates,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja, Beļģijas Pārstāvju palātas priekšsēdētājas, Nīderlandes Pārstāvju palātas priekšsēdētājas un Lietuvas Republikas Seima priekšsēdētājas 2021. gada 29. marta kopīgo paziņojumu par Ķīnas sankcijām pret Parlamenta deputātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja, Beļģijas Pārstāvju palātas priekšsēdētājas, Nīderlandes Pārstāvju palātas priekšsēdētājas un Lietuvas Republikas Seima priekšsēdētājas 2021. gada 29. marta kopīgo paziņojumu par Ķīnas sankcijām pret Parlamenta deputātiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. marta Īstenošanas regulu (ES) 2021/478, ar ko īsteno Regulu (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (5), un Padomes 2021. gada 22. marta Lēmumu (KĀDP) 2021/481, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. marta Īstenošanas regulu (ES) 2021/478, ar ko īsteno Regulu (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (5), un Padomes 2021. gada 22. marta Lēmumu (KĀDP) 2021/481, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (6),

| — | ņemot vērā G7 2021. gada 12. marta paziņojumu par izmaiņām Honkongas vēlēšanu procedūrā, kā arī G7 valstu ārlietu un attīstības ministru 2021. gada 5. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 2021. gada 12. marta paziņojumu par izmaiņām Honkongas vēlēšanu procedūrā, kā arī G7 valstu ārlietu un attīstības ministru 2021. gada 5. maijā,

| — | ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2021. gada 17. aprīļa paziņojumu par demokrātiju atbalstošu aktīvistu notiesāšanu Honkongā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2021. gada 17. aprīļa paziņojumu par demokrātiju atbalstošu aktīvistu notiesāšanu Honkongā,

| — | ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2020. gada 29. decembra paziņojumu par žurnālistu, advokātu un cilvēktiesību aizstāvju notiesāšanu Honkongā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2020. gada 29. decembra paziņojumu par žurnālistu, advokātu un cilvēktiesību aizstāvju notiesāšanu Honkongā,

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Ārlietu ministrijas runaspersonas 2021. gada 22. marta paziņojumu par sankcijām pret attiecīgajām ES vienībām un personālu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Ārlietu ministrijas runaspersonas 2021. gada 22. marta paziņojumu par sankcijām pret attiecīgajām ES vienībām un personālu,

| — | ņemot vērā Padomes priekšsēdētāja Charles Michel un Komisijas priekšsēdētājas Ursula von der Leyen kopīgo paziņojumu par ES interešu un vērtību aizstāvēšanu sarežģītā un vitāli svarīgā partnerībā, ko viņi sniedza pēc 2020. gada 22. jūnijā notikušā 22. ES un Ķīnas samita, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes priekšsēdētāja Charles Michel un Komisijas priekšsēdētājas Ursula von der Leyen kopīgo paziņojumu par ES interešu un vērtību aizstāvēšanu sarežģītā un vitāli svarīgā partnerībā, ko viņi sniedza pēc 2020. gada 22. jūnijā notikušā 22. ES un Ķīnas samita,

| — | ņemot vērā 21. ES un Ķīnas samita kopīgo paziņojumu 2019. gada 9. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 21. ES un Ķīnas samita kopīgo paziņojumu 2019. gada 9. aprīlī,

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005),

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem iedzīvotājiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un tās 4. pantu, kurā ir atzītas mazākumtautību tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem iedzīvotājiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un tās 4. pantu, kurā ir atzītas mazākumtautību tiesības,

| — | ņemot vērā ANO ekspertu 2020. gada 26. jūnijā izteikto aicinājumu pieņemt apņēmīgus pasākumus, lai Ķīnā aizsargātu pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ekspertu 2020. gada 26. jūnijā izteikto aicinājumu pieņemt apņēmīgus pasākumus, lai Ķīnā aizsargātu pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ķīna parakstīja 1998. gadā, bet vēl nav ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Ķīna parakstīja 1998. gadā, bet vēl nav ratificējusi,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1930. gada Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokolu, ko Ķīna nav parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1930. gada Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokolu, ko Ķīna nav parakstījusi,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskas valsts principa veicināšanai un ievērošanai arī turpmāk vajadzētu būt ES un Ķīnas ilgtermiņa partnerības centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos aizstāvēt šīs vērtības ārējās attiecībās un Ķīnas pausto interesi tās ievērot savā attīstībā un starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskas valsts principa veicināšanai un ievērošanai arī turpmāk vajadzētu būt ES un Ķīnas ilgtermiņa partnerības centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos aizstāvēt šīs vērtības ārējās attiecībās un Ķīnas pausto interesi tās ievērot savā attīstībā un starptautiskajā sadarbībā;

| B. | tā kā 2020. gada 7. decembrī Padome pieņēma Regulu (ES) 2020/1998, ar ko izveido ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, kurš ļauj ES noteikt ierobežojošus pasākumus pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, tostarp valstīm un nevalstiskiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un nelikumībām visā pasaulē, ir tajos iesaistīti vai ir saistīti ar tiem; tā kā ir svarīgi uzsvērt, ka ES ir pienākums izmantot minēto regulu smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 7. decembrī Padome pieņēma Regulu (ES) 2020/1998, ar ko izveido ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, kurš ļauj ES noteikt ierobežojošus pasākumus pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, tostarp valstīm un nevalstiskiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un nelikumībām visā pasaulē, ir tajos iesaistīti vai ir saistīti ar tiem; tā kā ir svarīgi uzsvērt, ka ES ir pienākums izmantot minēto regulu smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā;

| C. | tā kā 2021. gada 22. martā ES Ārlietu padome saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu pieņēma ierobežojošus pasākumus attiecībā uz bijušo Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona (XUAR) 13. Tautas kongresa vadītāja vietnieku Zhu Hailun, Siņdzjanas ražošanas un celtniecības korpusa (XPCC) partijas sekretāru un Ķīnas XUAR Partijas komitejas sekretāra vietnieku Wang Junzheng, XUAR partijas komitejas pastāvīgās komitejas locekli un XUAR politiskās un juridiskās komitejas sekretāru Wang Mingshan, Siņdzjanas sabiedriskās drošības biroja (XPSB) direktoru un XUAR tautas valdības priekšsēdētāja vietnieku Chen Mingguo un XPCC sabiedriskās drošības biroju, kas pārvalda Siņdzjanas aizturēšanas centrus; tā kā šīs četras personas un viena vienība ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par uiguru un citu musulmaņu etnisko minoritāšu masveida patvaļīgu aizturēšanu un pazemojošu izturēšanos pret viņiem XUAR; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2021. gada 22. martā ES Ārlietu padome saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu pieņēma ierobežojošus pasākumus attiecībā uz bijušo Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona (XUAR) 13. Tautas kongresa vadītāja vietnieku Zhu Hailun, Siņdzjanas ražošanas un celtniecības korpusa (XPCC) partijas sekretāru un Ķīnas XUAR Partijas komitejas sekretāra vietnieku Wang Junzheng, XUAR partijas komitejas pastāvīgās komitejas locekli un XUAR politiskās un juridiskās komitejas sekretāru Wang Mingshan, Siņdzjanas sabiedriskās drošības biroja (XPSB) direktoru un XUAR tautas valdības priekšsēdētāja vietnieku Chen Mingguo un XPCC sabiedriskās drošības biroju, kas pārvalda Siņdzjanas aizturēšanas centrus; tā kā šīs četras personas un viena vienība ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par uiguru un citu musulmaņu etnisko minoritāšu masveida patvaļīgu aizturēšanu un pazemojošu izturēšanos pret viņiem XUAR;

| D. | tā kā pēc pavisam neilga laika pēc ES saraksta apstiprināšanas Ķīnas Tautas Republikas Ārlietu ministrijas runaspersona paziņoja par sankciju pieņemšanu attiecībā uz pieciem EP deputātiem, proti, Reinhard Bütikofer, Raphaël Glucksmann, Ilhan Kyuchyuk un Miriam Lexmann, Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteju, 3 ES dalībvalstu deputātiem (Sjoerd Wiemer Sjoerdsma, Samuel Cogolati un Dovile Sakaliene), Eiropas Savienības Padomes Politikas un drošības komiteju, kas ietver 27 ES dalībvalstu vēstniekus, diviem akadēmisko aprindu pārstāvjiem (Adrian Zenz un Björn Jerdén) un divām ideju laboratorijām (Mercator Institute for China Studies (MERICS) Vācijā un Alliance of Democracies Foundation Dānijā) par to, ka visi minētie “nopietni apdraud Ķīnas suverenitāti un intereses un ļaunprātīgi izplata melus un dezinformāciju”; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc pavisam neilga laika pēc ES saraksta apstiprināšanas Ķīnas Tautas Republikas Ārlietu ministrijas runaspersona paziņoja par sankciju pieņemšanu attiecībā uz pieciem EP deputātiem, proti, Reinhard Bütikofer, Raphaël Glucksmann, Ilhan Kyuchyuk un Miriam Lexmann, Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteju, 3 ES dalībvalstu deputātiem (Sjoerd Wiemer Sjoerdsma, Samuel Cogolati un Dovile Sakaliene), Eiropas Savienības Padomes Politikas un drošības komiteju, kas ietver 27 ES dalībvalstu vēstniekus, diviem akadēmisko aprindu pārstāvjiem (Adrian Zenz un Björn Jerdén) un divām ideju laboratorijām (Mercator Institute for China Studies (MERICS) Vācijā un Alliance of Democracies Foundation Dānijā) par to, ka visi minētie “nopietni apdraud Ķīnas suverenitāti un intereses un ļaunprātīgi izplata melus un dezinformāciju”;

| E. | tā kā saskaņā ar runaspersonas paziņojumu presei attiecīgajiem indivīdiem un viņu ģimenēm ir aizliegts ieceļot kontinentālajā Ķīnā, Honkongā un Makao, un tā kā šīm personām un ar tām saistītajiem uzņēmumiem vai iestādēm arī ir aizliegts veikt darījumus ar Ķīnu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar runaspersonas paziņojumu presei attiecīgajiem indivīdiem un viņu ģimenēm ir aizliegts ieceļot kontinentālajā Ķīnā, Honkongā un Makao, un tā kā šīm personām un ar tām saistītajiem uzņēmumiem vai iestādēm arī ir aizliegts veikt darījumus ar Ķīnu;

| F. | tā kā dažas dienas vēlāk Ķīna pieņēma sankcijas pret parlamentu deputātiem, vienībām un ideju laboratorijām Apvienotajā Karalistē, Kanādā un ASV, kuras arī bija ieviesušas pasākumus pret cilvēktiesību pārkāpumiem Siņdzjanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā dažas dienas vēlāk Ķīna pieņēma sankcijas pret parlamentu deputātiem, vienībām un ideju laboratorijām Apvienotajā Karalistē, Kanādā un ASV, kuras arī bija ieviesušas pasākumus pret cilvēktiesību pārkāpumiem Siņdzjanā;

| G. | tā kā Ķīnas pasākumi ir uzbrukums Eiropas Savienībai un tās Parlamentam kopum, Eiropas demokrātijas kodolam un vērtībām, kā arī uzbrukums pētniecības brīvībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ķīnas pasākumi ir uzbrukums Eiropas Savienībai un tās Parlamentam kopum, Eiropas demokrātijas kodolam un vērtībām, kā arī uzbrukums pētniecības brīvībai;

| H. | tā kā ES sankcijas ir vērstas pret cilvēktiesību pārkāpumiem un ir balstītas uz leģitīmiem un samērīgiem pasākumiem, kas iestrādāti starptautiskajos tiesību aktos, savukārt Ķīnas sankcijām trūkst juridiska pamatojuma un tās ir pilnīgi nepamatotas un patvaļīgas, kā arī ir vērstas pret kritiku par šādiem cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā sankcijas nepārprotami ir mēģinājums atturēt ES no tās darba turpināšanas un vēršanās pret cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES sankcijas ir vērstas pret cilvēktiesību pārkāpumiem un ir balstītas uz leģitīmiem un samērīgiem pasākumiem, kas iestrādāti starptautiskajos tiesību aktos, savukārt Ķīnas sankcijām trūkst juridiska pamatojuma un tās ir pilnīgi nepamatotas un patvaļīgas, kā arī ir vērstas pret kritiku par šādiem cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā sankcijas nepārprotami ir mēģinājums atturēt ES no tās darba turpināšanas un vēršanās pret cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā;

| I. | tā kā ir labi zināms, ka Ķīna ir izdarījusi cilvēktiesību pārkāpumus, neievērojot savas divpusējās un daudzpusējās saistības šajās jomās, un tā kā autoritatīvos ziņojumos ir norādīts, ka cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā ir sliktākais kopš slaktiņa Tjaņaņmeņas laukumā; tā kā Ķīna ANO Cilvēktiesību padomei ir regulāri iesniegusi rezolūcijas, kas vērstas uz to, lai “suverenitāte, neiejaukšanās un savstarpēja cieņa” kļūtu par neapstrīdamiem pamatprincipiem un padarītu personu cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību par maznozīmīgu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir labi zināms, ka Ķīna ir izdarījusi cilvēktiesību pārkāpumus, neievērojot savas divpusējās un daudzpusējās saistības šajās jomās, un tā kā autoritatīvos ziņojumos ir norādīts, ka cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā ir sliktākais kopš slaktiņa Tjaņaņmeņas laukumā; tā kā Ķīna ANO Cilvēktiesību padomei ir regulāri iesniegusi rezolūcijas, kas vērstas uz to, lai “suverenitāte, neiejaukšanās un savstarpēja cieņa” kļūtu par neapstrīdamiem pamatprincipiem un padarītu personu cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību par maznozīmīgu;

| J. | tā kā 2020. gada decembrī ES un Ķīna principā vienojās par visaptverošo investīciju nolīgumu starp ES un Ķīnu (CAI), tā kā Eiropas Parlamenta spēju pienācīgi izanalizēt CAI būtiski kavē Ķīnas noteiktās sankcijas, kas, kā minimums, liedz Cilvēktiesību apakškomitejai un vairākiem EP deputātiem sadarboties ar Ķīnas ekspertiem; tā kā nav pieņemami tirdzniecības un ieguldījumu attiecības risināt ārpus vispārējā cilvēktiesību jautājumu konteksta un plašākām politiskajām attiecībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2020. gada decembrī ES un Ķīna principā vienojās par visaptverošo investīciju nolīgumu starp ES un Ķīnu (CAI), tā kā Eiropas Parlamenta spēju pienācīgi izanalizēt CAI būtiski kavē Ķīnas noteiktās sankcijas, kas, kā minimums, liedz Cilvēktiesību apakškomitejai un vairākiem EP deputātiem sadarboties ar Ķīnas ekspertiem; tā kā nav pieņemami tirdzniecības un ieguldījumu attiecības risināt ārpus vispārējā cilvēktiesību jautājumu konteksta un plašākām politiskajām attiecībām;

| K. | tā kā Ķīnas noteiktās sankcijas ir jaunākā epizode, kas liecina par ĶKP vadības pakāpenisku virzību uz konfrontācijas pieeju, cita starpā vēršoties pret ES ar dezinformāciju un kiberuzbrukumiem, savukārt ES un Ķīnas attiecības kļūst arvien saspringtākas, ņemot vērā darbības pret uiguru tautu un citām etniskajām minoritātēm, demokrātijas apspiešanu Honkongā un aizvien konfrontējošāku pieeju Taivānas šaurumā; tā kā, ņemot vērā to, ka pašreizējā ES un Ķīnas stratēģija ir parādījusi tās ierobežotās iespējas, ES un Ķīnas attiecības nedrīkst turpināties, kā ierasts; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ķīnas noteiktās sankcijas ir jaunākā epizode, kas liecina par ĶKP vadības pakāpenisku virzību uz konfrontācijas pieeju, cita starpā vēršoties pret ES ar dezinformāciju un kiberuzbrukumiem, savukārt ES un Ķīnas attiecības kļūst arvien saspringtākas, ņemot vērā darbības pret uiguru tautu un citām etniskajām minoritātēm, demokrātijas apspiešanu Honkongā un aizvien konfrontējošāku pieeju Taivānas šaurumā; tā kā, ņemot vērā to, ka pašreizējā ES un Ķīnas stratēģija ir parādījusi tās ierobežotās iespējas, ES un Ķīnas attiecības nedrīkst turpināties, kā ierasts;

| L. | tā kā Ķīnas sankcijas pret EP deputātiem sekoja Krievijas iestāžu 2021. gada 30. aprīļa lēmums piemērot sankcijas astoņiem ES valstspiederīgajiem, tostarp Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam David Sassoli un Komisijas priekšsēdētājas vietniecei Věra Jourová; |
| --- | --- |

L.

tā kā Ķīnas sankcijas pret EP deputātiem sekoja Krievijas iestāžu 2021. gada 30. aprīļa lēmums piemērot sankcijas astoņiem ES valstspiederīgajiem, tostarp Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam David Sassoli un Komisijas priekšsēdētājas vietniecei Věra Jourová;

| M. | tā kā kopš 2014. gada, kad tika sākta Ķīnas valdības kampaņa “Nelokāma cīņa pret vardarbīgu terorismu”, kas galvenokārt vērsta pret uiguru minoritāti Siņdzjanā, un vairāk nekā viens miljons cilvēku ir ieslodzīti aizturēšanas nometnēs, ko dēvē par “politiskās pāraudzināšanas” nometnēm vai “mācību” centriem un kas veido pasaulē lielāko masveida ieslodzījuma sistēmu; tā kā uiguru tauta ir cietusi no Ķīnas valdības centieniem izskaust tās unikālo identitāti un tiesības uz eksistenci kā tautai, izmantojot spīdzināšanu, piespiedu pazušanu, masveida novērošanu, kultūras un reliģijas izskaušanu, sieviešu piespiedu sterilizāciju, seksuālu vardarbību, reproduktīvo tiesību pārkāpumus un ģimeņu šķiršanu; tā kā cilvēktiesību organizācijas ir novērtējušas, ka šie noziegumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām varētu būt noziegumi pret cilvēci; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš 2014. gada, kad tika sākta Ķīnas valdības kampaņa “Nelokāma cīņa pret vardarbīgu terorismu”, kas galvenokārt vērsta pret uiguru minoritāti Siņdzjanā, un vairāk nekā viens miljons cilvēku ir ieslodzīti aizturēšanas nometnēs, ko dēvē par “politiskās pāraudzināšanas” nometnēm vai “mācību” centriem un kas veido pasaulē lielāko masveida ieslodzījuma sistēmu; tā kā uiguru tauta ir cietusi no Ķīnas valdības centieniem izskaust tās unikālo identitāti un tiesības uz eksistenci kā tautai, izmantojot spīdzināšanu, piespiedu pazušanu, masveida novērošanu, kultūras un reliģijas izskaušanu, sieviešu piespiedu sterilizāciju, seksuālu vardarbību, reproduktīvo tiesību pārkāpumus un ģimeņu šķiršanu; tā kā cilvēktiesību organizācijas ir novērtējušas, ka šie noziegumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām varētu būt noziegumi pret cilvēci;

| N. | tā kā kopš Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūcijas represijas pret politisko opozīciju Honkongā ir turpinājusi pasliktināties, taisot nesenos spriedumus, ar kuriem notiesāti demokrātijas aktīvisti, piemēram, Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai un Lester Shum par miermīlīgu iesaistīšanos protestos un dažos gadījumos pat bez pierādījumiem par aktīvu dalību nemieros; tā kā šā gada martā ir ieviestas izmaiņas Honkongas vēlēšanu sistēmā, kuras uzskatāmas par visnozīmīgākajām izmaiņām Honkongas politiskajā sistēmā, ar kurām pievienota prasība par patriotismu attiecībā uz kontinentālo Ķīnu un ieviesta varas koncentrēšanās Honkongas Vēlēšanu komisijā un tās ietekme, kas izraisīs tieši ievēloto pārstāvju īpatsvara drastisku samazināšanos Honkongas Likumdošanas padomē; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopš Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūcijas represijas pret politisko opozīciju Honkongā ir turpinājusi pasliktināties, taisot nesenos spriedumus, ar kuriem notiesāti demokrātijas aktīvisti, piemēram, Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai un Lester Shum par miermīlīgu iesaistīšanos protestos un dažos gadījumos pat bez pierādījumiem par aktīvu dalību nemieros; tā kā šā gada martā ir ieviestas izmaiņas Honkongas vēlēšanu sistēmā, kuras uzskatāmas par visnozīmīgākajām izmaiņām Honkongas politiskajā sistēmā, ar kurām pievienota prasība par patriotismu attiecībā uz kontinentālo Ķīnu un ieviesta varas koncentrēšanās Honkongas Vēlēšanu komisijā un tās ietekme, kas izraisīs tieši ievēloto pārstāvju īpatsvara drastisku samazināšanos Honkongas Likumdošanas padomē;

| O. | tā kā desmit ES dalībvalstīs joprojām ir spēkā aktīvi izdošanas līgumi ar Ķīnu, saskaņā ar kuriem uiguru tauta, Honkongas pilsoņus, tibetiešus un Ķīnas disidentus Eiropā var izdot politiskai tiesai Ķīnā; |
| --- | --- |

O.

tā kā desmit ES dalībvalstīs joprojām ir spēkā aktīvi izdošanas līgumi ar Ķīnu, saskaņā ar kuriem uiguru tauta, Honkongas pilsoņus, tibetiešus un Ķīnas disidentus Eiropā var izdot politiskai tiesai Ķīnā;

| P. | tā kā Gui Minhai, Honkongā dzīvojošs Zviedrijas pilsonis, joprojām atrodas ieslodzījumā, neraugoties uz daudziem Parlamenta aicinājumiem viņu nekavējoties atbrīvot, |
| --- | --- |

P.

tā kā Gui Minhai, Honkongā dzīvojošs Zviedrijas pilsonis, joprojām atrodas ieslodzījumā, neraugoties uz daudziem Parlamenta aicinājumiem viņu nekavējoties atbrīvot,

| 1. | iespējami visstingrākajā veidā nosoda Ķīnas iestāžu noteiktās nepamatotās un patvaļīgās sankcijas, kas ir uzskatāmas par uzbrukumu vārda brīvībai, akadēmiskajai brīvībai, starptautiskajām saistībām un izpratnei par vispārējām cilvēktiesībām; mudina Ķīnas varas iestādes pārskatīt nepamatotās atbildes sankcijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž pilnīgu solidaritāti ar Eiropas Parlamenta deputātiem, tā Cilvēktiesību apakškomiteju un visām citām personām un vienībām, kuras skar Ķīnas sankcijas, proti, Eiropas Savienības Padomes Politikas un drošības komiteju, valstu parlamentu deputātiem, Zviedrijas un Vācijas akadēmisko aprindu pārstāvjiem un ideju laboratorijām Vācijā un Dānijā; pauž pilnīgu solidaritāti ar trešo valstu parlamentu deputātiem, kuriem arī piemērotas sankcijas, piemēram, Apvienotajā Karalistē, Kanādā, ASV un Austrālijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti apstiprina, ka pamatbrīvības, vārda brīvība, brīva līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos, akadēmiskā brīvība un cilvēktiesību aizsardzība ir mūsu demokrātijas pīlāri un ka ES un Ķīnas attiecībās nekad netiks pieļauti kompromisi attiecībā uz šīm vērtībām; uzsver, ka iebiedēšanas mēģinājumi ir veltīgi un ka mēs, Eiropas Parlamenta deputāti, turpināsim aktīvi un neatlaidīgi atklāt cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko tiesību pārkāpumus un veikt darbu ar tiem saistīto jautājumu risināšanā, kā arī mudināt ES visās ārpolitikas jomās arī turpmāk ievērot cilvēktiesības; uzskata, ka šajos Ķīnas uzbrukumos izpaužas ES un Ķīnas attiecību sistēmiskā pretrunīgā dimensija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kategoriski nosoda šo Ķīnas valsts un nevalstisko dalībnieku jauno mēģinājumu un iepriekšējos mēģinājumus iejaukties Eiropas Savienības un tās dalībvalstu demokrātiskajā dzīvē un izplatīt publiskajās debatēs dezinformāciju; uzskata, ka Ķīnas sankcijas ir daļa no centieniem kontrolēt starptautisko diskusiju par šo valsti un noteikt, kāda veida izteikumi un diskusijas būtu pieļaujamas visā pasaulē, un ka šie centieni ir saistīti ar totalitāriem draudiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti pauž visnopietnākās bažas par pamattiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, cilvēka cieņas, kultūras izpausmes brīvības un reliģiskās pārliecības brīvības, kā arī vārda brīvības, mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības pārkāpumiem un jo īpaši par uiguru tautas, tibetiešu, mongoļu un citu etnisko minoritāšu, cilvēktiesību aizstāvju, sociālo kustību aktīvistu, reliģisko grupu, žurnālistu, lūgumrakstu iesniedzēju un pret netaisnību protestējošu personu vajāšanu, kā arī par aizvien pieaugošām represijām pret visiem atšķirīgajiem un opozīcijas viedokļiem, jo īpaši Honkongā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina 2020. gada 17. decembra rezolūcijā pausto nostāju, ka pārkāpumi Siņdzjanā ir uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci, un uzsver, ka arvien pieaug pierādījumu skaits par šādiem noziegumiem; mudina ES un tās dalībvalstis pastiprināt centienus, lai panāktu pietiekamu starptautisku atbalstu neatkarīgai ANO izmeklēšanai par Siņdzjanu; tālab atzinīgi vērtē to, ka ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmam ir pakļautas četras Ķīnas personas un viena vienība, kas ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā; mudina Komisiju, Padomi un dalībvalstis veikt visus vajadzīgos pasākumus un izmantot visus to rīcībā esošos līdzekļus, jo īpaši ekonomiskos līdzekļus, lai pārliecinātu Ķīnas valdību slēgt nometnes un izbeigt visus cilvēktiesību pārkāpumus Siņdzjanā un citās vietās, piemēram, Tibetā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka vairāki starptautiskie uzņēmumi, jo īpaši apģērbu un tekstilizstrādājumu nozarē, ir bijuši pakļauti plašam un plaši izplatītam boikotam pēc tam, kad viņi izteica bažas saistībā ar ziņojumiem par piespiedu darbu Siņdzjanā un pieņēma lēmumu pārtraukt piegādes ķēdes saites ar Siņdzjanu, un stingri nosoda Ķīnas valdības pret tiem vērstās agresīvās politiskās prasības; atkārtoti prasa Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam ātri pabeigt ieteikumu sagatavošanu piegādes ķēdes uzņēmumiem, sniedzot norādījumus uzņēmumiem par to pakļautību riskam, kas saistīts ar uiguru piespiedu darba izmantošanu, un nodrošinot atbalstu, lai steidzami apzinātu alternatīvus piegādes avotus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par to, ka represijas, kas vērstas pret ES un dalībvalstu iestādēm un to darbu cilvēktiesību jomā ir daļa no apzinātas stratēģijas, kuras mērķis ir starptautiskā mērogā vājināt cilvēktiesības un no jauna definēt šīs tiesības tā, lai tās rezultātā zaudētu savu sākotnējo nozīmi; pauž nožēlu par to, ka ES līdz šim izmantotā pieeja un piemērotie līdzekļi taustāmu progresu Ķīnas cilvēktiesību jomā aizvien nav devuši, jo Ķīnas cilvēktiesību situācija pēdējo desmit gadu laikā ir tikai pasliktinājusies; mudina Komisiju izstrādāt un īstenot visaptverošu ES stratēģiju, ar kuru panāktu patiesu progresu cilvēktiesību situācijas uzlabošanā Ķīnā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka Ķīnas atbildes sankcijas, kas nav pamatotas ar starptautiskajām tiesībām, rada būtisku regresu ES un Ķīnas attiecībās; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un visas tās iestādes būtu vienotas pret šo uzbrukumu Eiropas demokrātijai un aizsargājot mūsu kopējās vērtības; aicina Padomes un Komisijas priekšsēdētāju nākt klajā ar skaidru paziņojumu, ka netiks pieļautas Ķīnas sankcijas pret vēlētiem politiķiem; uzskata, ka būtu vēlams un nepieciešams, lai PV/AP un visas ES dalībvalstis pievērstu uzmanību šim jautājumam visos divpusējos kontaktos ar visu līmeņu Ķīnas partneriem un prasa, lai Parlaments tiktu pastāvīgi informēts par šiem centieniem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nostāju, ka spēkā esošo Ķīnas sankciju dēļ, visi apsvērumi par visaptverošo investīciju nolīgumu starp ES un Ķīnu (CAI), kā arī visas diskusijas par ratifikāciju Eiropas Parlamentā paliks iesaldētas; prasa Ķīnai atcelt sankcijas pirms Parlaments var pievērsties CAI sagatavošanai, neskarot CAI ratifikācijas procesa galīgo iznākumu; sagaida, ka Komisija apspriedīsies ar Parlamentu pirms jebkādu pasākumu veikšanas, lai noslēgtu un parakstītu CAI; aicina Komisiju izmantot debates par CAI kā līdzekli, lai uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību un atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai Ķīnā, un atgādina Komisijai, ka Parlaments ņems vērā cilvēktiesību stāvokli Ķīnā, tostarp Honkongā, kad tam prasīs apstiprināt CAI; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir steidzami jālīdzsvaro ES un Ķīnas attiecības, pieņemot tādu autonomu pasākumu kopumu, kas ietver: tiesību aktus, kuri vērsti pret ārvalstu subsīdiju kropļojošo ietekmi uz iekšējo tirgu, starptautiskā iepirkuma instrumentu, tiesību aktus par piegādes ķēdi ar obligātām pienācīgas pārbaudes prasībām, kas paredz arī aizliegumu importēt preces, kuru ražošanā izmantots piespiedu darbs, uzlabotu un pastiprinātu ES ārvalstu ieguldījumu izvērtēšanas regulu, efektīvu pret piespiešanu vērstu instrumentu, vajadzības gadījumā — tādus papildu pasākumus saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, lai turpinātu vērsties pret pārkāpumiem Siņdzjanā un Honkongā, kuru mērķis ir panākt, lai Ķīna pārtrauktu visus pārkāpumus, pienācīgu uzmanību Ķīnas kiberdraudiem, hibrīduzbrukumiem un civilmilitārās kodolsintēzes programmai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Ķīnas valdību ratificēt un īstenot Starptautiskā Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 29 par piespiedu darbu, Nr. 105 par piespiedu darba atcelšanu, Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un Nr. 98 par tiesībām apvienoties organizācijās un piedalīties darba koplīguma slēgšanas sarunās; mudina Ķīnu ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Ķīnas un Honkongas varas iestādes atjaunot uzticēšanos Honkongas demokrātiskajam procesam un nekavējoties izbeigt to personu vajāšanu, kuras iestājas par demokrātiskām vērtībām; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Savienības Padomē trūkst vienotības pasākumu pieņemšanā, lai vērstos pret demokrātijas apspiešanu Honkongā; mudina PV/AP un Padomi ierosināt un pieņemt secinājumus par Honkongu, neraugoties uz vienprātīga atbalsta trūkumu, un prasa apturēt dalībvalstu izdošanas līgumus ar Ķīnu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir nepieciešams izveidot sistēmu, lai pārbaudītu, vai struktūras, kas darbojas ES iekšējā tirgū, tieši vai netieši ir iesaistītas cilvēktiesību pārkāpumos Siņdzjanā, un ieviest ar tirdzniecību saistītus pasākumus, piemēram, izslēgšanu no publiskā iepirkuma un citas sankcijas; uzstāj, ka ES visos līmeņos un visās ES iestādēs būtu jānovērš tādu ekspluatējošu tehnoloģiju iepirkums, kuras tiek izmantotas cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Eiropadomi ieņemt stingru nostāju pret Ķīnas sankcijām un pieņemt secinājumus šajā jautājumā; uzskata, ka šīs sankcijas, kā arī negatīvās tendences un situācijas pasliktināšanās gan Ķīnā, gan saistībā ar Ķīnu kā starptautisku dalībnieci būtu pienācīgi jāatspoguļo un uz tām būtu jāreaģē notiekošajā kopīgā paziņojuma “ES un Ķīna stratēģiska perspektīva” pārskatīšanā, lai panāktu pārliecinošāku ES un Ķīnas stratēģiju ar mērķi saliedēt visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES pastiprināt koordināciju un sadarbību ar ASV Transatlantiskā dialoga par Ķīnu ietvaros, tostarp attiecībā uz koordinētu pieeju pasākumiem cilvēktiesību pārkāpumu risināšanai, un prasa, lai šis dialogs nodrošinātu spēcīgu parlamentāro dimensiju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka CAI ratifikācijas apturēšana nebūtu jāizmanto par sviru, lai kavētu citu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu slēgšanu ar reģionālajiem partneriem, tostarp Taivānu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0027.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0375.

(3)  OV C 369, 11.10.2018., 156. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0012.

(5)  OV L 99 I, 22.3.2021., 1. lpp.

(6)  OV L 99 I, 22.3.2021., 25. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/176

---

P9_TA(2021)0256

Lieta C-311/18 — Datu aizsardzības komisārs pret Facebook Ireland un Maximillian Schrems (“Schrems II”)

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) (2020/2789(RSP))

(2022/C 15/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk — Harta) un jo īpaši tās 7.,8., 16., 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk — Harta) un jo īpaši tās 7.,8., 16., 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited un Maximillian Schrems (Schrems II) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited un Maximillian Schrems (Schrems II) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (Schrems I) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (Schrems I) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-623/17 Privacy International pret Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs and Others (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-623/17 Privacy International pret Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs and Others (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par transatlantiskajām datu plūsmām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par transatlantiskajām datu plūsmām (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. aprīļa rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. aprīļa rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par “Facebook” lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums “Cambridge Analytica”, un ietekmi uz datu aizsardzību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par “Facebook” lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums “Cambridge Analytica”, un ietekmi uz datu aizsardzību (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. februāra Lēmumu 2010/87/ES par līguma standartklauzulām attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu trešās valstīs reģistrētiem apstrādātājiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 593) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. februāra Lēmumu 2010/87/ES par līguma standartklauzulām attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu trešās valstīs reģistrētiem apstrādātājiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 593) (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, ko nodrošina ES un ASV privātuma vairogs (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4176) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, ko nodrošina ES un ASV privātuma vairogs (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4176) (9),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (11), un jo īpaši tās V nodaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (11), un jo īpaši tās V nodaļu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par privātumu un elektroniskajiem sakariem (COM(2017)0010), Parlamenta plenārsēdē 2017. gada 25. oktobrī pieņemto lēmumu sākt iestāžu sarunas un 2021. gada 10. februārī pieņemto Padomes vispārējo pieeju (6087/21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par privātumu un elektroniskajiem sakariem (COM(2017)0010), Parlamenta plenārsēdē 2017. gada 25. oktobrī pieņemto lēmumu sākt iestāžu sarunas un 2021. gada 10. februārī pieņemto Padomes vispārējo pieeju (6087/21),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) Ieteikumus 01/2020 pasākumiem, kas papildina nosūtīšanas rīkus nolūkā nodrošināt atbilstību ES personas datu aizsardzības līmenim, un EDAK Ieteikumus 02/2020 attiecībā uz Eiropas būtiskajām garantijām uzraudzības pasākumiem, kā arī EDAK 2020. gada 19. novembra paziņojumu par E-privātuma regulu un uzraudzības iestāžu un EDAK turpmākajiem uzdevumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) Ieteikumus 01/2020 pasākumiem, kas papildina nosūtīšanas rīkus nolūkā nodrošināt atbilstību ES personas datu aizsardzības līmenim, un EDAK Ieteikumus 02/2020 attiecībā uz Eiropas būtiskajām garantijām uzraudzības pasākumiem, kā arī EDAK 2020. gada 19. novembra paziņojumu par E-privātuma regulu un uzraudzības iestāžu un EDAK turpmākajiem uzdevumiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā spēja nosūtīt personas datus pāri robežām var būt ļoti nozīmīgs inovācijas, produktivitātes un ekonomiskās konkurētspējas virzītājspēks; tā kā pašreizējās Covid-19 pandēmijas kontekstā tas ir vēl jo nozīmīgāk, jo šāda datu pārsūtīšana ir ārkārtīgi svarīga uzņēmējdarbības un valsts pārvaldes darba nepārtrauktības, kā arī sociālās mijiedarbības nodrošināšanai; tā kā datu pārsūtīšana turklāt var atbalstīt pandēmijas pārvarēšanas stratēģijas un veicināt ekonomikas atveseļošanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā spēja nosūtīt personas datus pāri robežām var būt ļoti nozīmīgs inovācijas, produktivitātes un ekonomiskās konkurētspējas virzītājspēks; tā kā pašreizējās Covid-19 pandēmijas kontekstā tas ir vēl jo nozīmīgāk, jo šāda datu pārsūtīšana ir ārkārtīgi svarīga uzņēmējdarbības un valsts pārvaldes darba nepārtrauktības, kā arī sociālās mijiedarbības nodrošināšanai; tā kā datu pārsūtīšana turklāt var atbalstīt pandēmijas pārvarēšanas stratēģijas un veicināt ekonomikas atveseļošanos;

| B. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk — ES Tiesa) ar spriedumu lietā Schrems I, pamatojoties uz saviem konstatējumiem, atzina par spēkā neesošu Komisijas lēmumu par “drošības zonām” un norādīja, ka izlūkošanas iestāžu neselektīva piekļuve elektroniskās saziņas saturam pārkāpj Hartas 7. pantā paredzētās tiesības uz komunikācijas konfidencialitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk — ES Tiesa) ar spriedumu lietā Schrems I, pamatojoties uz saviem konstatējumiem, atzina par spēkā neesošu Komisijas lēmumu par “drošības zonām” un norādīja, ka izlūkošanas iestāžu neselektīva piekļuve elektroniskās saziņas saturam pārkāpj Hartas 7. pantā paredzētās tiesības uz komunikācijas konfidencialitāti;

| C. | tā kā ES Tiesa lietā Schrems II nosprieda, ka Amerikas Savienotās Valstis (ASV) nenodrošina personām, kas nav ASV valstspiederīgie, pietiekamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret masveida novērošanu un ka tādējādi tiek pārkāptas Hartas 47. pantā noteiktās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES Tiesa lietā Schrems II nosprieda, ka Amerikas Savienotās Valstis (ASV) nenodrošina personām, kas nav ASV valstspiederīgie, pietiekamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret masveida novērošanu un ka tādējādi tiek pārkāptas Hartas 47. pantā noteiktās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību;

| D. | tā kā Vispārīgā datu aizsardzības regula (VDAR) attiecas uz visiem uzņēmumiem, kas Savienībā apstrādā datu subjektu personas datus, ja apstrādes darbības ir saistītas ar preču vai pakalpojumu piedāvāšanu šādiem datu subjektiem Savienībā vai datu subjektu uzvedības novērošanu, ciktāl tā notiek Savienībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Vispārīgā datu aizsardzības regula (VDAR) attiecas uz visiem uzņēmumiem, kas Savienībā apstrādā datu subjektu personas datus, ja apstrādes darbības ir saistītas ar preču vai pakalpojumu piedāvāšanu šādiem datu subjektiem Savienībā vai datu subjektu uzvedības novērošanu, ciktāl tā notiek Savienībā;

| E. | tā kā Eiropas iedzīvotāju dati, ko glabā un pārsūta telesakaru operatori un uzņēmumi, ir būtisks resurss, kas palīdz īstenot ES stratēģiskās intereses; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas iedzīvotāju dati, ko glabā un pārsūta telesakaru operatori un uzņēmumi, ir būtisks resurss, kas palīdz īstenot ES stratēģiskās intereses;

| F. | tā kā valsts struktūru īstenota masveida novērošana nelabvēlīgi ietekmē Eiropas iedzīvotāju, valdību un uzņēmumu uzticēšanos digitālajiem pakalpojumiem un plašākā nozīmē arī digitālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

F.

tā kā valsts struktūru īstenota masveida novērošana nelabvēlīgi ietekmē Eiropas iedzīvotāju, valdību un uzņēmumu uzticēšanos digitālajiem pakalpojumiem un plašākā nozīmē arī digitālajai ekonomikai;

| G. | tā kā patērētāju organizāciju un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju resursi ir ierobežoti un datu aizsardzības tiesību īstenošana un pienākumu izpilde nevar būt atkarīga no šo organizāciju veiktajiem pasākumiem; tā kā valstīs tiek īstenotas visai atšķirīgas procedūras un prakse un šī sadrumstalotība sarežģī VDAR paredzētā sadarbības mehānisma darbību pārrobežu sūdzību risināšanā; tā kā nav skaidri noteiktu termiņu, tiesvedību temps kopumā ir lēns, uzraudzības iestāžu rīcībā nav pietiekamu resursu, dažkārt trūkst vēlmes rīkoties vai jau piešķirtie resursi netiek izmantoti efektīvi; tā kā pašlaik sūdzības par iespējamiem lielo tehnoloģiju uzņēmumu izdarītiem pārkāpumiem koncentrējas vienā valsts iestādē, un tādējādi to izskatīšana kavējas; |
| --- | --- |

G.

tā kā patērētāju organizāciju un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju resursi ir ierobežoti un datu aizsardzības tiesību īstenošana un pienākumu izpilde nevar būt atkarīga no šo organizāciju veiktajiem pasākumiem; tā kā valstīs tiek īstenotas visai atšķirīgas procedūras un prakse un šī sadrumstalotība sarežģī VDAR paredzētā sadarbības mehānisma darbību pārrobežu sūdzību risināšanā; tā kā nav skaidri noteiktu termiņu, tiesvedību temps kopumā ir lēns, uzraudzības iestāžu rīcībā nav pietiekamu resursu, dažkārt trūkst vēlmes rīkoties vai jau piešķirtie resursi netiek izmantoti efektīvi; tā kā pašlaik sūdzības par iespējamiem lielo tehnoloģiju uzņēmumu izdarītiem pārkāpumiem koncentrējas vienā valsts iestādē, un tādējādi to izskatīšana kavējas;

| H. | tā kā tiesvedība, kuras rezultātā tika pieņemts aplūkojamais ES Tiesas spriedums, liecina arī par grūtībām, ar kurām datu subjekti un patērētāji saskaras, aizstāvot savas tiesības, un tas ierobežo viņu spēju aizstāvēt savas tiesības Īrijas datu aizsardzības komisāra priekšā; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesvedība, kuras rezultātā tika pieņemts aplūkojamais ES Tiesas spriedums, liecina arī par grūtībām, ar kurām datu subjekti un patērētāji saskaras, aizstāvot savas tiesības, un tas ierobežo viņu spēju aizstāvēt savas tiesības Īrijas datu aizsardzības komisāra priekšā;

| I. | tā kā Parlaments 2018. gada 25. oktobra rezolūcijā, norādot uz to, ka ASV nav noteiktajā termiņā, t. i., līdz 2018. gada 1. septembrim, nodrošinājušas pilnīgu atbilstību privātuma vairoga noteikumiem, jau aicināja Komisiju apturēt privātuma vairoga darbību, kamēr ASV iestādes nav nodrošinājušas atbilstību tā noteikumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments 2018. gada 25. oktobra rezolūcijā, norādot uz to, ka ASV nav noteiktajā termiņā, t. i., līdz 2018. gada 1. septembrim, nodrošinājušas pilnīgu atbilstību privātuma vairoga noteikumiem, jau aicināja Komisiju apturēt privātuma vairoga darbību, kamēr ASV iestādes nav nodrošinājušas atbilstību tā noteikumiem;

| J. | tā kā ES datu aizsardzības tiesību aktos garantētās datu subjektu tiesības būtu jāievēro neatkarīgi no riska līmeņa, kas var veidoties personas datu apstrādē, tostarp saistībā ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm; tā kā datu pārziņiem vienmēr vajadzētu būt atbildīgiem par datu aizsardzības pienākumu ievērošanu, tostarp par jebkādas datu apstrādes atbilstību neatkarīgi no tās veida, darbības jomas, konteksta, apstrādes nolūkiem un riskiem, kādiem var būt pakļauti datu subjekti; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES datu aizsardzības tiesību aktos garantētās datu subjektu tiesības būtu jāievēro neatkarīgi no riska līmeņa, kas var veidoties personas datu apstrādē, tostarp saistībā ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm; tā kā datu pārziņiem vienmēr vajadzētu būt atbildīgiem par datu aizsardzības pienākumu ievērošanu, tostarp par jebkādas datu apstrādes atbilstību neatkarīgi no tās veida, darbības jomas, konteksta, apstrādes nolūkiem un riskiem, kādiem var būt pakļauti datu subjekti;

| K. | tā kā, neraugoties uz ievērojamo ES Tiesas judikatūras attīstību pēdējo piecu gadu gaitā, kā arī efektīvu VDAR piemērošanu kopš 2018. gada 25. maija, līdz šim uzraudzības iestādes attiecībā uz personas datu nosūtīšanu nav pieņēmušas nevienu lēmumu par korektīvu pasākumu piemērošanu saskaņā ar VDAR konsekvences mehānismu; tā kā uzraudzības iestādes valstu līmenī nav pieņēmušas nevienu nozīmīgu lēmumu par korektīvu pasākumu vai naudas sodu piemērošanu saistībā ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā, neraugoties uz ievērojamo ES Tiesas judikatūras attīstību pēdējo piecu gadu gaitā, kā arī efektīvu VDAR piemērošanu kopš 2018. gada 25. maija, līdz šim uzraudzības iestādes attiecībā uz personas datu nosūtīšanu nav pieņēmušas nevienu lēmumu par korektīvu pasākumu piemērošanu saskaņā ar VDAR konsekvences mehānismu; tā kā uzraudzības iestādes valstu līmenī nav pieņēmušas nevienu nozīmīgu lēmumu par korektīvu pasākumu vai naudas sodu piemērošanu saistībā ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm;

| L. | tā kā ASV prezidents Džo Baidens savā pirmajā amata pilnvaru dienā iecēla amatā ASV Tirdzniecības ministrijas sekretāra vietnieka palīgu pakalpojumu jautājumos, kurš būs galvenais sarunu vedējs ar ES par datu pārsūtīšanu komerciālos nolūkos; tā kā ASV prezidenta virzītā kandidāte ASV tirdzniecības ministra amatam Gina Raimondo, kandidatūras apstiprināšanas procedūras ietvaros notiekot uzklausīšanai Senātā, norādīja, ka ātri pabeigt sarunas par privātuma vairoga pēctecīgas aizstāšanas nolīgumu ir viena no svarīgākajām prioritātēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā ASV prezidents Džo Baidens savā pirmajā amata pilnvaru dienā iecēla amatā ASV Tirdzniecības ministrijas sekretāra vietnieka palīgu pakalpojumu jautājumos, kurš būs galvenais sarunu vedējs ar ES par datu pārsūtīšanu komerciālos nolūkos; tā kā ASV prezidenta virzītā kandidāte ASV tirdzniecības ministra amatam Gina Raimondo, kandidatūras apstiprināšanas procedūras ietvaros notiekot uzklausīšanai Senātā, norādīja, ka ātri pabeigt sarunas par privātuma vairoga pēctecīgas aizstāšanas nolīgumu ir viena no svarīgākajām prioritātēm;

Vispārīgi konstatējumi

| 1. | pieņem zināšanai ES Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu, kurā ES Tiesa principā apstiprinājusi Lēmuma 2010/87/ES par līguma standartklauzulām — kas ir visplašāk izmantotais mehānisms starptautiskai datu nosūtīšanai — spēkā esamību; turklāt pieņem zināšanai, ka ES Tiesa atzinusi par spēkā neesošu Komisijas Lēmumu (ES) 2016/1250 par pienācīgu aizsardzību, ko nodrošina ES un ASV privātuma vairogs; norāda, ka līdz šim ES Tiesā nav ticis apstrīdēts neviens ilgtspējīgs, vienots mehānisms komerciālu personas datu likumīgas pārsūtīšanas garantēšanai starp ES un ASV; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai, ka ES Tiesa ir atzinusi līguma standartklauzulas par efektīvu mehānismu, kas ļauj nodrošināt atbilstību ES paredzētajam aizsardzības līmenim, bet prasa, lai Eiropas Savienībā reģistrētajam datu pārzinim/apstrādātājam un personas datu saņēmējam būtu pienākums pirms datu pārsūtīšanas pārbaudīt, vai attiecīgajā trešā valstī tiek ievērots ES tiesību aktos prasītais aizsardzības līmenis; atgādina, ka tas ietver tiesiskā regulējuma izvērtēšanu attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, lai nodrošinātu, ka datu subjekti un nosūtītie dati nav pakļauti riskam nonākt tādu ASV novērošanas programmu darbības sfērā, kuras ļauj masveidā ievākt personas datus; atgādina, ka ES Tiesa savā spriedumā ir noteikusi, ka tad, ja personas datu saņēmējam nav iespējams ievērot līguma standartklauzulas, datu pārzinim vai apstrādātājam ir pienākums apturēt datu pārsūtīšanu un/vai izbeigt līgumu; tomēr norāda, ka daudziem uzņēmumiem, jo īpaši MVU, nav nepieciešamo zināšanu vai spēju veikt šādu pārbaudi, un tādējādi var tikt izraisīti uzņēmējdarbības traucējumi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka ES Tiesas spriedums, kaut gan tajā galvenā uzmanība pievērsta to ES datu subjektu datu aizsardzības līmenim, kuru dati tika pārsūtīti uz ASV saskaņā ar privātuma vairoga mehānismu, ietekmē arī lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību citu trešo valstu, tostarp Apvienotās Karalistes, gadījumā; atkārtoti uzsver, ka ir vajadzīga juridiskā skaidrība un juridiskā noteiktība, jo spēja droši pārsūtīt personas datus pāri robežām kļūst arvien svarīgāka gan privātpersonām, kam rūp viņu personas datu aizsardzība un tiesības, gan visu veidu organizācijām, kas piegādā preces un sniedz pakalpojumus starptautiskā mērogā, gan uzņēmumiem — attiecībā uz tiesisko režīmu, kurā tie darbojas; tomēr uzsver — kamēr pastāvošie lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību nav atcelti vai aizstāti vai kamēr ES Tiesa tos nav pasludinājusi par spēkā neesošiem, šie lēmumi joprojām ir spēkā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž vilšanos par to, ka Īrijas Datu aizsardzības komisārs Īrijas Augstajā tiesā ierosināja tiesvedību pret Maximilian Schrems un “Facebook”, nevis savu pilnvaru ietvaros pieņēma lēmumu saskaņā ar Lēmuma 2010/87/ES 4. pantu un VDAR 58. pantu; tomēr atgādina, ka Īrijas Datu aizsardzības komisārs izmantoja likumīgo ceļu, kas ļauj datu aizsardzības iestādēm vērsties savas valsts tiesā, izsakot bažas par Komisijas īstenošanas lēmuma spēkā esamību, nolūkā iesniegt ES Tiesai lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu; pauž nopietnas bažas par to, ka Īrijas Datu aizsardzības komisārs, būdams galvenā par šiem jautājumiem atbildīgā institūcija, vēl nav pieņēmis lēmumu par vairākām privātuma aizsardzības organizāciju un patērētāju grupu 2018. gada 25. maijā — VDAR spēkā stāšanās dienā — iesniegtām sūdzībām par VDAR pārkāpumiem, kā arī citām to iesniegtām sūdzībām; pauž bažas par to, ka Īrijas Datu aizsardzības komisārs VDAR 60. panta 3. punktā minēto norādi “nekavējoties” pretēji likumdevēju nodomam interpretē tā, ka “nekavējoties” var nozīmēt arī krietni ilgāku laiku nekā dažus mēnešus; pauž bažas par to, ka uzraudzības iestādes nav proaktīvi rīkojušās saskaņā ar VDAR 61. un 66. pantu, lai panāktu, ka Īrijas Datu aizsardzības komisārs izpilda savus VDAR noteiktos pienākumus; pauž bažas arī par to, ka Īrijas Datu aizsardzības komisāram nav pietiekami daudz tehnoloģiju speciālistu un ka tiek izmantotas novecojušas sistēmas; nosoda Īrijas Datu aizsardzības komisāra neveiksmīgo mēģinājumu novirzīt tiesvedības izmaksas uz atbildētāju, jo šāda rīcība būtu varējusi radīt ārkārtīgi spēcīgu atturošu ietekmi; aicina Komisiju uzsākt pārkāpuma procedūras pret Īriju par to, ka tā nav pienācīgi īstenojusi VDAR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par VDAR nepietiekamo izpildes līmeni, jo īpaši starptautiskās datu nosūtīšanas jomā; pauž bažas par to, ka, neraugoties uz ievērojamo ES Tiesas judikatūras attīstību pēdējo piecu gadu gaitā, valstu uzraudzības iestādes nav noteikušas prioritātes un neveic vispārēju kontroli attiecībā uz personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm; pauž nožēlu par to, ka šajā sakarībā nav tikuši pieņemti nozīmīgi lēmumi un korektīvi pasākumi, un mudina EDAK un valstu uzraudzības iestādes savās revīzijas, atbilstības un izpildes stratēģijās pievērsties arī personas datu nosūtīšanai; norāda — lai nodrošinātu juridisko noteiktību un risinātu pārrobežu sūdzības, ir vajadzīgas saskaņotas un saistošas administratīvās procedūras attiecībā uz datu subjektu pārstāvību un sūdzību pieņemamību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieņem zināšanai projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par līguma standartklauzulām personas datu pārsūtīšanai uz trešām valstīm; mudina EDAK turpināt publicēt uzņēmumiem, jo īpaši MVU, adresētus norādījumus par datu starptautisku nosūtīšanu, tostarp kontrolsarakstu pārsūtīšanas novērtēšanai, instrumentus, ar ko novērtēt, vai valdībām ir atļauts vai iespējams piekļūt datiem, un informāciju par papildu pasākumiem, kas nepieciešami pārsūtīšanai, izmantojot līguma standartklauzulas; aicina EDAK apzināt arī neatkarīgu akadēmisko aprindu pārstāvju viedokli par potenciāli pretrunīgiem valsts tiesību aktiem galvenajās tirdzniecības partnervalstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka atbilstoši EDAK Pamatnostādnēm 2/2018 par Regulas (ES) 2016/679 49. pantā ietvertajām atkāpēm (12), ja datu nosūtīšana nenotiek atbilstoši lēmumiem par aizsardzības līmeņa pietiekamību vai citiem instrumentiem, kas nodrošina pienācīgas garantijas, bet gan pamatojoties uz īpašās situācijās izmantojamām atkāpēm, kas paredzētas VDAR 49. pantā, tās ir jāinterpretē ierobežoti, lai izņēmums nekļūtu par normu; tomēr norāda, ka kopš ES un ASV privātuma vairoga atzīšanas par spēkā neesošu joprojām ir saglabātas transatlantiskās datu plūsmas digitālās reklāmas nolūkos, neraugoties uz šaubām par juridisko pamatu datu pārsūtīšanai reklāmas nolūkos; aicina EDAK un datu aizsardzības iestādes nodrošināt konsekventu, EDAK pamatnostādnēm atbilstošu interpretāciju šādu atkāpju piemērošanā un kontrolē; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē starptautiskās diskusijas par VDAR un Tiesībaizsardzības direktīvai (13) atbilstošām personas datu pārrobežu plūsmām; uzsver, ka starptautiskie tirdzniecības nolīgumi nedrīkst apdraudēt VDAR, Tiesībaizsardzības direktīvu, e-privātuma noteikumus un citus pašreizējos un turpmākos pasākumus, ar kuriem tiek aizsargātas pamattiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību, un ka minētos tiesību aktus, noteikumus un pasākumus nedrīkst iekļaut starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos; mudina Komisiju rīkoties saskaņā ar ES 2018. gada horizontālo nostāju (14), neatkāpties no tās un, novērtējot aizsardzības pietiekamības līmeni trešās valstīs, ņemt vērā attiecīgās saistības, ko šīm valstīm uzliek tirdzniecības tiesību akti, tostarp attiecībā uz datu tālāku nosūtīšanu; |
| --- | --- |

8.

Līguma standartklauzulas

| 9. | pieņem zināšanai Komisijas īstenošanas lēmuma projektu un līguma standartklauzulu projektu; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir apzinājusi ieinteresēto personu atsauksmes par šo projektu, organizējot sabiedrisko apspriešanu; norāda, ka EDAK un EDAU 2021. gada 15. janvārī nāca klajā ar kopīgu atzinumu (15), kurā pozitīvi izteicās par standartklauzulu projektu, vienlaikus ierosinot dažus uzlabojumus; cer, ka Komisija pirms komitoloģijas procedūras uzsākšanas ņems vērā saņemtos ierosinājumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka līguma standartklauzulas izmanto liels skaits MVU; uzsver, ka visu veidu uzņēmumiem ir steidzami vajadzīgas skaidras pamatnostādnes un palīdzība, lai nodrošinātu juridisko noteiktību ES Tiesas sprieduma piemērošanā un interpretācijā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ņem vērā EDAK Ieteikumus 01/2020 (16) pasākumiem, kas papildina nosūtīšanas rīkus nolūkā nodrošināt atbilstību ES personas datu aizsardzības līmenim; atzinīgi vērtē to, ka EDAK ir organizējusi savu ieteikumu sabiedrisko apspriešanu; pauž bažas par iespējamiem konfliktiem starp šiem ieteikumiem un Komisijas priekšlikumu par līguma standartklauzulām; aicina Komisiju un EDAK sadarboties savu attiecīgo dokumentu galīgās redakcijas izstrādē, lai nodrošinātu juridisko noteiktību pēc ES Tiesas nolēmuma; uzskata, ka Komisijai būtu jāievēro EDAK norādījumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | īpaši atzinīgi vērtē EDAK ieteikumus par to, ka pārziņiem, novērtējot, vai trešās valsts tiesību aktos vai praksē ir kas tāds, kas var ietekmēt attiecīgo nosūtīšanas rīku atbilstošo garantiju efektivitāti, jābalstās uz objektīviem faktoriem, nevis uz tādiem subjektīviem faktoriem kā varbūtība, ka valsts iestādes iegūs piekļuvi datiem veidā, kas neatbilst ES standartiem, ko ES Tiesa ir atkārtoti noraidījusi; šajā saistībā aicina Komisiju nodrošināt, ka tās priekšlikums par līguma standartklauzulām ir pilnībā saskaņots ar piemērojamo ES Tiesas judikatūru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai ES uzņēmumi, kas nosūta personas datus uz valstīm ārpus ES, varētu izmantot stabilus mehānismus, kas atbilst ES Tiesas spriedumam; šajā saistībā uzskata, ka Komisijas pašreizējā priekšlikumā par līguma standartklauzulu modeli būtu pienācīgi jāņem vērā visi attiecīgie EDAK ieteikumi; atbalsta papildinošo pasākumu rīku kopuma izveidi, no kura varētu izvēlēties regulatoru pieņemtos pasākumus, piemēram, drošības un datu aizsardzības sertifikāciju, šifrēšanas aizsardzības pasākumus un pseidonimizāciju, kā arī publiski pieejamus resursus par ES galveno tirdzniecības partneru attiecīgajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka attiecībā uz datu pārziņiem, uz kuriem ir attiecināms ASV Ārvalstu izlūkošanas uzraudzības likums (FISA), personas datu nosūtīšana no Savienības saskaņā ar šīm līguma standartklauzulām nav iespējama, jo pastāv augsts masveida novērošanas risks; sagaida, ka, ja ar ASV ātri netiks panākta vienošanās, kas garantē būtībā līdzvērtīgu un līdz ar to pienācīgu aizsardzības līmeni tam, kas paredzēts VDAR un Hartā, šīs nosūtīšanas darbības tiks apturētas līdz brīdim, kad situācija būs atrisināta; uzsver ES Tiesas konstatējumu, ka ne FISA 702. iedaļa, ne Izpildrīkojums Nr. 12333 (E.O. 12333), lasot tos kopā ar Prezidenta politikas direktīvu Nr. 28 (PPD-28), nav saistīti ar minimālajiem aizsardzības pasākumiem, kas saskaņā ar ES tiesību aktiem izriet no proporcionalitātes principa, kā rezultātā uzraudzības programmas, kuru pamatā ir šie noteikumi, nevar uzskatīt par tādām, kas aprobežojas tikai ar to, kas ir absolūti nepieciešams; uzsver, ka ES Tiesas spriedumā konstatētās problēmas ir jārisina ilgtspējīgā veidā, lai nodrošinātu datu subjektu personas datu pienācīgu aizsardzību; atgādina, ka neviens līgums starp uzņēmumiem nevar nodrošināt nedz aizsardzību pret izlūkošanas iestāžu neselektīvu piekļuvi elektronisko sakaru saturam, nedz arī pietiekamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret masveida novērošanu; uzsver, ka šajā nolūkā ir nepieciešama ASV novērošanas tiesību aktu un prakses reforma, lai nodrošinātu, ka ASV drošības iestāžu piekļuve datiem, kas nosūtīti no ES, nepārsniedz to, kas ir nepieciešams un samērīgs, un ka Eiropas datu subjektiem ir pieejama efektīva tiesiskā aizsardzība ASV tiesās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Eiropas MVU, kā arī bezpeļņas organizācijām un asociācijām, kurām jāorientējas dažādu trešo valstu sarežģītajā tiesiskajā regulējumā, veicot obligātus trešo valstu pietiekamības novērtējumus, ir ierobežotas spējas aizstāvēt savas intereses, kā arī ierobežotas juridiskās un finansiālās spējas; mudina Komisiju un EDAK sniegt norādījumus par uzticamu papildu pasākumu praktisko izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina datu aizsardzības iestādes izpildīt savas saistības, kas uzsvērtas ES Tiesas nolēmumā, lai nodrošinātu pienācīgu un ātru VDAR izpildi, cieši uzraugot līguma standartklauzulu izmantošanu; aicina datu aizsardzības iestādes palīdzēt uzņēmumiem ievērot ES Tiesas judikatūru; mudina datu aizsardzības iestādes izmantot arī visas savas izmeklēšanas un korektīvās pilnvaras saskaņā ar VDAR 58. pantu gadījumos, kad datu nosūtītāji nosūta personas datus, neraugoties uz to, ka trešā galamērķa valstī pastāv tiesību akti, kas liedz datu saņēmējam ievērot līguma standartklauzulas, un ka trūkst efektīvu papildinošo pasākumu; atgādina, ka ES Tiesa ir konstatējusi, ka katrai uzraudzības iestādei ir “pienākums (..) izpildīt savu uzdevumu nodrošināt pilnīgu VDAR ievērošanu”; |
| --- | --- |

16.

Privātuma vairogs

| 17. | norāda, ka ES Tiesa ir konstatējusi, ka ES un ASV privātuma vairogs negarantē būtībā līdzvērtīgu un līdz ar to adekvātu aizsardzības līmeni salīdzinājumā ar VDAR un ES Pamattiesību hartā paredzēto aizsardzības līmeni, jo īpaši tāpēc, ka ASV publiskās iestādes masveidā piekļūst personas datiem, kas pārsūtīti saskaņā ar privātuma vairogu, un tas neatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, kā arī tāpēc, ka ASV tiesās vai jebkurā citā neatkarīgā iestādē, kas rīkojas kā šķīrējtiesa pret ASV iestādēm, nav paredzēta iespēja ES datu subjektiem īstenot savas tiesības; sagaida, ka pašreizējā ASV administrācija ar lielāku entuziasmu iesaistīsies to savu saistību izpildē, kuras izrietēs no iespējamiem turpmākiem nosūtīšanas mehānismiem, nekā iepriekšējās ASV administrācijas, kas izrādīja politiskās apņēmības trūkumu attiecībā uz “drošības zonas” noteikumu ievērošanu un izpildi un privātuma vairoga noteikumu izpildi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka daži uzņēmumi, reaģējot uz Schrems II lietas nolēmumu, ir steidzīgi pārskatījuši savus paziņojumus par privātumu un trešo personu līgumus, atsaucoties uz savām saistībām saskaņā ar privātuma vairogu, neizvērtējot labākos pasākumus datu likumīgai nosūtīšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz to, ka Parlaments savās 2016., 2017. un 2018. gada rezolūcijās ir vairākkārt aicinājis Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka privātuma vairogs pilnībā atbilst VDAR un Hartai, Komisija nav rīkojusies saskaņā ar VDAR 45. panta 5. punktu; pauž nožēlu par to, ka Komisija ir ignorējusi Parlamenta aicinājumus apturēt privātuma vairoga darbību līdz brīdim, kad ASV iestādes būs nodrošinājušas atbilstību tā noteikumiem, tādējādi uzsverot risku, ka ES Tiesa privātuma vairogu varētu atzīt par nederīgu; atgādina, ka 29. panta darba grupa un EDAK atkārtoti norādīja uz problēmām saistībā ar privātuma vairoga darbību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu, ka Komisijai attiecības ar ASV ir svarīgākas par ES pilsoņu interesēm un ka tādējādi uzdevumu aizsargāt ES tiesības Komisija ir atstājusi atsevišķu pilsoņu ziņā; |
| --- | --- |

20.

Masveida novērošana un tiesiskais regulējums

| 21. | mudina Komisiju proaktīvi uzraudzīt masveida novērošanas tehnoloģiju izmantošanu Amerikas Savienotajās Valstīs, kā arī citās trešās valstīs, uz kurām attiecas vai varētu attiekties konstatējums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, piemēram, Apvienotajā Karalistē; mudina Komisiju nepieņemt lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību attiecībā uz valstīm, kurās masveida novērošanas tiesību akti un programmas neatbilst ES Tiesas kritērijiem ne pēc burta, ne gara; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pieņem zināšanai, ka ASV nesen stājās spēkā Kalifornijas Patērētāju privātuma likums (CCPA); ņem vērā ar to saistītās diskusijas un tiesību aktu priekšlikumus federālā līmenī; norāda, ka līdz šim ne CCPA, ne arī kāds no federālajiem priekšlikumiem neatbilst VDAR prasībām par konstatējumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, lai gan šo pasākumu virzība ir pareiza; stingri mudina ASV likumdevēju pieņemt tiesību aktus, kas atbilst šīm prasībām, tādējādi palīdzot nodrošināt, ka ASV tiesību akti nodrošina būtībā līdzvērtīgu aizsardzības līmeni tam, kāds pašlaik tiek garantēts ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka šādi patērētāju datu aizsardzības un privātuma tiesību akti paši par sevi neatrisinās ES Tiesas konstatētās problēmas saistībā ar ASV izlūkdienestu veikto masveida novērošanu un nepietiekamu piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; mudina ASV likumdevēju grozīt FISA 702. iedaļu un ASV prezidentu grozīt Izpildrīkojumu Nr. 12333 un PPD-28, jo īpaši attiecībā uz masveida novērošanu un tāda paša līmeņa aizsardzības nodrošināšanu ES un ASV pilsoņiem; mudina ASV ieviest mehānismus, lai nodrošinātu, ka indivīdi saņem (kavētus) paziņojumus un spēj apstrīdēt neatbilstošu novērošanu saskaņā ar 702. iedaļu un Izpildrīkojumu Nr. 12333, un izveidot juridiski nostiprinātu mehānismu, lai nodrošinātu, ka personām, kas nav ASV pilsoņi, ir īstenojamas tiesības, kas pārsniedz Tiesiskās aizsardzības aktu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka dalībvalstis turpina apmainīties ar personas datiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (TFTP), nolīgumu starp ES un ASV par pasažieru datu reģistru (PDR), automātisku nodokļu informācijas apmaiņu, izmantojot starpvaldību nolīgumus, ar kuriem īsteno ASV ārvalstu konta nodokļa atbilstības aktu (FATCA), kas nelabvēlīgi ietekmē “nejaušos amerikāņus”, kā minēts Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcijā par ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem un jo īpaši uz “nejaušajiem amerikāņiem” (17); atgādina, ka ASV joprojām ir piekļuve dalībvalstu tiesībaizsardzības datubāzēm, kurās ir ES pilsoņu pirkstu nospiedumi un DNS dati; prasa Komisijai analizēt Schrems I un Schrems II lietu spriedumu ietekmi uz šo datu apmaiņu un līdz 2021. gada 30. septembrim publiski un rakstiski iesniegt Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai savu analīzi un to, kā tā plāno šo datu apmaiņu saskaņot ar spriedumiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju arī analizēt to mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēju situāciju, uz kuriem attiecas FISA 702. iedaļa un kuri nosūta datus, izmantojot līguma standartklauzulas; aicina Komisiju arī analizēt ietekmi uz tiesībām, kas piešķirtas saskaņā ar ES un ASV jumta nolīgumu, tostarp tiesībām uz tiesisko aizsardzību, ņemot vērā, ka ASV skaidri piešķir šīs tiesības tikai to izraudzīto valstu pilsoņiem, kuras atļauj datu nosūtīšanu uz ASV komerciāliem mērķiem; uzskata par nepieņemamu to, ka Komisija gadu pēc noteiktā termiņa joprojām nav publicējusi savus konstatējumus par jumta nolīguma pirmo kopīgo pārskatīšanu, un aicina Komisiju vajadzības gadījumā nekavējoties saskaņot nolīgumu ar standartiem, kas noteikti ES Tiesas spriedumos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka, ņemot vērā atzīmētos trūkumus uz Amerikas Savienotajām Valstīm nosūtīto Eiropas pilsoņu datu aizsardzībā, ir jāatbalsta ieguldījumi Eiropas datu glabāšanas līdzekļos (piemēram, mākoņpakalpojumā), lai Savienība būtu mazāk atkarīga no trešo valstu piedāvātajām uzglabāšanas spējām un lai stiprinātu Savienības stratēģisko autonomiju datu pārvaldības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

26.

Lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību

| 27. | aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ikviens jauns lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību attiecībā uz ASV pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679, Hartai un visiem ES Tiesas spriedumu aspektiem; atgādina, ka aizsardzības līmeņa pietiekamības sistēmas ievērojami atvieglo saimniecisko darbību, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, kuriem atšķirībā no lieliem uzņēmumiem bieži vien nav vajadzīgo finansiālo, juridisko un tehnisko spēju, lai izmantotu citus nosūtīšanas instrumentus; aicina dalībvalstis noslēgt nolīgumus ar ASV par nespiegošanu; aicina Komisiju izmantot kontaktus ar ASV partneriem, lai informētu, ka gadījumā, ja ASV uzraudzības tiesību akti un prakse netiks mainīti, vienīgais iespējamais risinājums, lai veicinātu turpmāku lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanu, būtu noslēgt ar dalībvalstīm nolīgumus par nespiegošanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka nevienam turpmākam Komisijas lēmumam par aizsardzības līmeņa pietiekamību nevajadzētu balstīties uz pašsertifikācijas sistēmu, kā tas bija gan attiecībā uz “drošības zonu”, gan privātuma vairogu; aicina Komisiju pilnībā iesaistīt EDAK jebkura jauna lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstības novērtēšanā un īstenošanā attiecībā uz ASV; šajā saistībā aicina Komisiju vienoties ar ASV administrāciju par pasākumiem, kas nepieciešami, lai EDAK varētu efektīvi pildīt šo uzdevumu; sagaida, ka Komisija pirms šāda lēmuma pieņemšanas nopietnāk apsvērs Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz jebkuru jaunu lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību attiecībā uz ASV; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka Komisija pašlaik pārskata visus lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK; uzsver, ka Komisijai būtu jāpiemēro stingrākie standarti, kas noteikti VDAR un ES Tiesas spriedumos Schrems I un Schrems II lietās, lai novērtētu, vai tiek nodrošināts būtībā līdzvērtīgs aizsardzības līmenis tam, kas paredzēts VDAR, tostarp attiecībā uz piekļuvi efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un aizsardzību pret trešās valsts iestāžu nepamatotu piekļuvi personas datiem; mudina Komisiju steidzami pabeigt pārskatīšanu un atsaukt vai apturēt jebkuru lēmumu, kas pieņemts pirms VDAR stāšanās spēkā, ja tā konstatē, ka attiecīgā trešā valsts nenodrošina būtībā līdzvērtīgu aizsardzības līmeni, un ja šo situāciju nav iespējams novērst; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka Baidena administrācija, ieceļot pieredzējušu privātuma jomas ekspertu par galveno sarunu vedēju privātuma vairoga pēctecīgas aizstāšanas nolīguma apspriešanā, ir izrādījusi apņemšanos prioritārā kārtā rast risinājumu komercdatu nosūtīšanai starp ES un ASV; sagaida, ka turpmākajos mēnešos starp Komisiju un tās ASV partneriem tiks pastiprināts dialogs, kas sākās uzreiz pēc ES Tiesas nolēmuma pieņemšanas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju nepieņemt nevienu jaunu lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību attiecībā uz ASV, ja vien nav ieviestas nozīmīgas reformas, jo īpaši valsts drošības un izlūkošanas nolūkos, ko var panākt ar skaidru, juridiski ilgtspējīgu, izpildāmu un nediskriminējošu ASV tiesību aktu un prakses reformu; šajā saistībā atgādina, cik svarīgi ir stingri aizsardzības pasākumi attiecībā uz valsts iestāžu piekļuvi personas datiem; aicina Komisiju īstenot tās ģeopolitiskos mērķus, lai ASV un citās trešās valstīs nodrošinātu datu aizsardzību, kas būtībā līdzīga Eiropas Savienībā spēkā esošajai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | iesaka valsts datu aizsardzības iestādēm apturēt tādu personas datu nosūtīšanu, kuriem ASV var piekļūt valsts iestādes, ja Komisija pieņemtu jebkādu jaunu lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību attiecībā uz ASV bez šādām nozīmīgām reformām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ievēro kritērijus, kas izklāstīti 29. panta darba grupas rokasgrāmatā par pietiekamības atsaucēm (18) saskaņā ar VDAR (ko apstiprinājusi EDAK) un EDAK Ieteikumos 01/2021 pietiekamības atsaucēm saskaņā ar Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā (19); uzskata, ka Komisijai, novērtējot, vai attiecībā uz trešo valsti var pieņemt lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, nevajadzētu izvirzīt mazāk stingras prasības, nekā paredzēts šajos kritērijos; pieņem zināšanai, ka EDAK nesen ir atjauninājusi savus Ieteikumus attiecībā uz Eiropas būtiskajām garantijām uzraudzības pasākumiem, ņemot vērā ES Tiesas judikatūru (20); |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Eiropadomei, Eiropas Savienības Padomei, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai, dalībvalstu parlamentiem, Amerikas Savienoto Valstu Kongresam un valdībai, kā arī Apvienotās Karalistes parlamentam un valdībai. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedums lietā C-311/18 Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited un Maximillian Schrems, ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedums lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner, ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 6. oktobra spriedums lietā C-623/17 Privacy International pret Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs and Others, ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  OV C 76, 28.2.2018., 82. lpp.

(5)  OV C 298, 23.8.2018., 73. lpp.

(6)  OV C 118, 8.4.2020., 133. lpp.

(7)  OV C 345, 16.10.2020., 58. lpp.

(8)  OV L 39, 12.2.2010., 5. lpp.

(9)  OV L 207, 1.8.2016., 1. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0337.

(11)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(12)  https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1/edpb_guidelines_2_2018_derogations_lv.pdf

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

(14)  ES priekšlikums attiecībā uz noteikumiem par datu pārrobežu plūsmām un personas datu un privātuma aizsardzību (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf).

(15)  EDAK un EDAU 2021. gada 14. janvāra Kopīgais atzinums 2/2021 par līguma standartklauzulām personas datu pārsūtīšanai uz trešām valstīm (https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/edpbedps-joint-opinion/edpb-edps-joint-opinion-22021-standard_lv).

(16)  EDAK 2020. gada 11. novembra Ieteikumi 01/2020 pasākumiem, kas papildina nosūtīšanas rīkus nolūkā nodrošināt atbilstību ES personas datu aizsardzības līmenim, https://edpb.europa.eu/our-work-tools/documents/public-consultations/2020/recommendations-012020-measures-supplement_lv

(17)  OV C 118, 8.4.2020., 141. lpp.

(18)  https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108

(19)  https://edpb.europa.eu/system/files/2021-05/recommendations012021onart.36led.pdf_lv_0.pdf

(20)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/preporki/recommendations-022020-european-essential-guarantees_lv

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/184

---

P9_TA(2021)0257

Parlamenta tiesības uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu..

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Parlamenta tiesībām uz informāciju attiecībā uz valstu atveseļošanas un noturības plānu notiekošo izvērtēšanu (2021/2703(RSP))

(2022/C 15/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM regula) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM regula) (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ANM regulu pieņēma saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANM regulu pieņēma saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru;

| B. | tā kā apmēra un finansēšanas līdzekļu ziņā ANM ir bezprecedenta instruments; |
| --- | --- |

B.

tā kā apmēra un finansēšanas līdzekļu ziņā ANM ir bezprecedenta instruments;

| C. | tā kā ANM īstenošanas demokrātiskā kontrole un parlamentārā pārbaude ir iespējama tikai tad, ja Parlamentu pilnībā iesaista visos procedūras posmos; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANM īstenošanas demokrātiskā kontrole un parlamentārā pārbaude ir iespējama tikai tad, ja Parlamentu pilnībā iesaista visos procedūras posmos;

| D. | tā kā ar ANM regulas 26. pantu ir izveidots atveseļošanas un noturības dialogs, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību un lai Komisija sniegtu Parlamentam informāciju, tostarp par dalībvalstu atveseļošanas un noturības plāniem un to novērtējumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar ANM regulas 26. pantu ir izveidots atveseļošanas un noturības dialogs, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību un lai Komisija sniegtu Parlamentam informāciju, tostarp par dalībvalstu atveseļošanas un noturības plāniem un to novērtējumu;

| E. | tā kā Parlaments var paust viedokli par jautājumiem, kas risināti atveseļošanas un noturības dialogā, tostarp rezolūcijās un saziņā ar Komisiju, un tā kā Komisijai šis viedoklis ir jāņem vērā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments var paust viedokli par jautājumiem, kas risināti atveseļošanas un noturības dialogā, tostarp rezolūcijās un saziņā ar Komisiju, un tā kā Komisijai šis viedoklis ir jāņem vērā;

| F. | tā kā Parlaments atveseļošanas un noturības dialogā var aicināt Komisiju sniegt informāciju par pašreizējo stāvokli valstu atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments atveseļošanas un noturības dialogā var aicināt Komisiju sniegt informāciju par pašreizējo stāvokli valstu atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanā;

| G. | tā kā principā dalībvalstīm savi atveseļošanas un noturības plāni bija jāiesniedz Komisijai līdz 2021. gada 30. aprīlim; |
| --- | --- |

G.

tā kā principā dalībvalstīm savi atveseļošanas un noturības plāni bija jāiesniedz Komisijai līdz 2021. gada 30. aprīlim;

| H. | tā kā līdz šim atveseļošanas un noturības plānus Komisijai ir iesniegušas 18 dalībvalstis; |
| --- | --- |

H.

tā kā līdz šim atveseļošanas un noturības plānus Komisijai ir iesniegušas 18 dalībvalstis;

| I. | tā kā Komisijai katrs valsts atveseļošanas un noturības plāns ir jāizvērtē divu mēnešu laikā pēc iesniegšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisijai katrs valsts atveseļošanas un noturības plāns ir jāizvērtē divu mēnešu laikā pēc iesniegšanas;

| J. | tā kā Komisija ir informējusi Parlamentu un Padomi par iesniegtajiem valstu atveseļošanas un noturības plāniem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir informējusi Parlamentu un Padomi par iesniegtajiem valstu atveseļošanas un noturības plāniem;

| K. | tā kā Parlaments 2021. gada 11. martā rīkoja plenārsēdes debates par partnerības principa ievērošanu valstu atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un īstenošanā un izdevumu labas pārvaldības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Parlaments 2021. gada 11. martā rīkoja plenārsēdes debates par partnerības principa ievērošanu valstu atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un īstenošanā un izdevumu labas pārvaldības nodrošināšanu;

| L. | tā kā 2021. gada 20. janvārī Reģionu komiteja un Eiropas Pašvaldību un reģionu padome publicēja rezultātus, kas gūti pēc mērķētās apspriešanas “Pašvaldību, pilsētu un reģionu iesaiste valstu atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā”, |
| --- | --- |

L.

tā kā 2021. gada 20. janvārī Reģionu komiteja un Eiropas Pašvaldību un reģionu padome publicēja rezultātus, kas gūti pēc mērķētās apspriešanas “Pašvaldību, pilsētu un reģionu iesaiste valstu atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā”,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus nodrošināt, lai strauji tiktu īstenoti attiecīgie Padomes īstenošanas lēmumi, kuri saistīti ar valstu atveseļošanas un noturības plāniem, un uzteic Komisijas pastāvīgo sadarbību ar dalībvalstīm nolūkā sniegt tām atbalstu augstas kvalitātes plānu izstrādē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju pildīt pienākumus, kas tai uzlikti ar ANM regulu, proti, sniegt Parlamentam visu attiecīgo informāciju par pašreizējo stāvokli ANM regulas īstenošanā un ņemt vērā visus elementus, kuri izriet no atveseļošanas un noturības dialogā paustajiem viedokļiem, tostarp attiecīgo komiteju un plenārsēdes rezolūcijās izteiktos viedokļus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver – lai nodrošinātu ANM īstenošanas demokrātisko pārraudzību un parlamentāro kontroli, kā arī lielāku pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību, Komisijai ir pienākums gan mutvārdos, gan rakstveidā regulāri informēt Parlamentu par valstu atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanas gaitu; uzsver, ka saskaņā ar ANM regulu Parlaments ir tiesīgs šādu informāciju saņemt atveseļošanas un noturības dialoga kontekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju sniegt visu attiecīgo pamatinformāciju un kopsavilkumu par iesniegtajos plānos izklāstītajām reformām un ieguldījumiem, kas attiecas uz darbības jomu un balstīti uz sešiem pīlāriem (ietverot vispārējos un konkrētos mērķus un horizontālos principus) un 11 novērtēšanas kritērijiem, kuri izklāstīti ANM regulā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vēlreiz norāda – Parlaments sagaida, ka informācija tiks sniegta viegli saprotamā un salīdzināmā formātā, ietverot dalībvalstu iesniegto dokumentu visus pieejamos tulkojumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka iepriekšēja apmaiņa ar plānu novērtējumiem neietekmē procedūras iznākumu; uzskata, ka šāda kārtība uzlabo atveseļošanas un noturības dialogu, jo pārsvarā valstu atveseļošanas un noturības plāni iesniegšanas brīdī ir tuvu noslēgumam un plāni, visticamāk, tiks apstiprināti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ir pārliecināts, ka Komisijai jānodrošina pilnīga pārredzamība un pārskatatbildība, lai panāktu un uzlabotu demokrātisko leģitimitāti un pilsoņu līdzdalību ANM; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka ANM regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunkts paredz, ka valstu atveseļošanas un noturības plānos jāietver “kopsavilkums par apspriešanās procesu, kas saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu veikts ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jaunatnes organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un par to, kā ieinteresēto personu ieguldījums tiek atspoguļots atveseļošanas un noturības plānā”; aicina Komisiju mudināt dalībvalstis apspriesties ar visām valsts ieinteresētajām personām un nodrošināt pilsoniskās sabiedrības un vietējo un reģionālo iestāžu līdzdalību plānu īstenošanā un jo īpaši uzraudzībā, kā arī nodrošināt apspriešanos par turpmākiem grozījumiem vai jauniem plāniem, ja tādi tiek izstrādāti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz to deleģēto aktu apstiprināšanas grafiku, kas pieņemti pēc ANM regulas, proti, attiecībā uz deleģētajiem aktiem par atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatu un metodiku ziņošanai par sociālajiem izdevumiem, tostarp tiem, kas paredzēti bērniem un jauniešiem, un aicina ņemt vērā būtiskos atveseļošanas un noturības dialoga elementus; turklāt aicina šos deleģētos aktus apstiprināt drīzumā, proti, pirms vasaras pārtraukuma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju nodrošināt, ka pirms to starpposma un galīgo mērķrādītāju izpildes izvērtēšanas, par kuriem panākta vienošanās Padomes īstenošanas lēmumā un valstu atveseļošanas un noturības plānos, Parlaments saņem sākotnējos konstatējumus par starpposma un galīgo mērķrādītāju izpildi, kā noteikts ANM regulas 25. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina Padomei, ka “Padomes sagatavošanas struktūrās notikušo diskusiju attiecīgos rezultātus paziņo Eiropas Parlamenta kompetentajām komitejām”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju visā atveseļošanas un noturības dialoga laikā turēties pie atklātas, pārredzamas un konstruktīvas pieejas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Eiropadomei un Komisijai. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/186

---

P9_TA(2021)0259

Uzņēmumu atbildība par kaitējumu videi

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par uzņēmumu atbildību par kaitējumu videi (2020/2027(INI))

(2022/C 15/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (1) (Direktīva par atbildību vides jomā jeb DAVJ), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (1) (Direktīva par atbildību vides jomā jeb DAVJ),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/99/EK (2008. gada 19. novembris) par vides krimināltiesisko aizsardzību (2) (Direktīva par noziegumiem vides jomā – ECD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/99/EK (2008. gada 19. novembris) par vides krimināltiesisko aizsardzību (2) (Direktīva par noziegumiem vides jomā – ECD),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. aprīļa ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam saskaņā ar 18. panta 2. punktu Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. aprīļa ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam saskaņā ar 18. panta 2. punktu Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (COM(2016)0204),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. un 191. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. un 191. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 37. pantu,

| — | ņemot vērā Direktīvas 2004/35/EK grozījumus, kas ir izdarīti, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/21/EK (2006. gada 15. marts) par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/30/ES (2013. gada 12. jūnijs) par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvas 2004/35/EK grozījumus, kas ir izdarīti, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/21/EK (2006. gada 15. marts) par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (2009. gada 23. aprīlis) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/30/ES (2013. gada 12. jūnijs) par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. aprīļa darba dokumentu “Direktīvas par atbildību vides jomā izvērtējums saskaņā ar REFIT” (SWD(2016)0121), kas ir pievienots Komisijas ziņojumam, kuru tā Eiropas Parlamentam un Padomei adresē saskaņā ar Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. aprīļa darba dokumentu “Direktīvas par atbildību vides jomā izvērtējums saskaņā ar REFIT” (SWD(2016)0121), kas ir pievienots Komisijas ziņojumam, kuru tā Eiropas Parlamentam un Padomei adresē saskaņā ar Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentārās Izpētes dienesta (EPRS) 2016. gada 6. jūnija apskatu presei “Direktīvas par atbildību vides jomā īstenošana – Komisijas veiktā izvērtēšanas procesa pārskats”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentārās Izpētes dienesta (EPRS) 2016. gada 6. jūnija apskatu presei “Direktīvas par atbildību vides jomā īstenošana – Komisijas veiktā izvērtēšanas procesa pārskats”,

| — | ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2020. gada 15. maija pētījumu “Uzņēmumu atbildība vides jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2020. gada 15. maija pētījumu “Uzņēmumu atbildība vides jomā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada maija pētījumu “Finansiālās drošības uzlabošana saistībā ar Direktīvu par atbildību vides jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada maija pētījumu “Finansiālās drošības uzlabošana saistībā ar Direktīvu par atbildību vides jomā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 11. decembra novērtējumu attiecībā uz Direktīvu par noziegumiem vides jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 11. decembra novērtējumu attiecībā uz Direktīvu par noziegumiem vides jomā,

| — | ņemot vērā EPRS 2020. gada oktobra informatīvo paziņojumu “Uzņēmumu atbildība vides jomā: atsevišķi iespējamie grozījumi DAVJ”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS 2020. gada oktobra informatīvo paziņojumu “Uzņēmumu atbildība vides jomā: atsevišķi iespējamie grozījumi DAVJ”,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 28. oktobra darba dokumentu attiecībā uz Direktīvas par noziegumiem vides jomā novērtējumu (SWD(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 28. oktobra darba dokumentu attiecībā uz Direktīvas par noziegumiem vides jomā novērtējumu (SWD(2020)0259),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. gada marta Eiropas Savienības rīcības, lai apkarotu noziegumus pret vidi (EFFACE), secinājumus un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. gada marta Eiropas Savienības rīcības, lai apkarotu noziegumus pret vidi (EFFACE), secinājumus un ieteikumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0112/2021),

| A. | tā kā saskaņā ar LESD 191. panta 1. punktu Savienības vides politikai palīdz sasniegt dažādus mērķus, piemēram, aizsargāt tās cilvēku veselību, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus un veicināt pasākumus starptautiskā līmenī, lai risinātu pasaules mēroga vai reģionālas vides problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LESD 191. panta 1. punktu Savienības vides politikai palīdz sasniegt dažādus mērķus, piemēram, aizsargāt tās cilvēku veselību, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus un veicināt pasākumus starptautiskā līmenī, lai risinātu pasaules mēroga vai reģionālas vides problēmas;

| B. | tā kā Hartas 37. pantā ir noteikts, ka augsts vides aizsardzības līmenis un tās kvalitātes uzlabošana ir jāintegrē Savienības rīcībpolitikā un jāgarantē saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Hartas 37. pantā ir noteikts, ka augsts vides aizsardzības līmenis un tās kvalitātes uzlabošana ir jāintegrē Savienības rīcībpolitikā un jāgarantē saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu;

| C. | tā kā koordinētā ES vides stratēģija veicina sadarbību un nodrošina ES rīcībpolitiku savstarpēju saskaņotību; tā kā Eiropas zaļais kurss nosaka nulles piesārņojuma mērķi, kas jāsasniedz, izmantojot transversālu stratēģiju, ar kuru aizsargā ES iedzīvotāju veselību no vides degradācijas un piesārņojuma, un prasa īstenot arī taisnīgu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā; |
| --- | --- |

C.

tā kā koordinētā ES vides stratēģija veicina sadarbību un nodrošina ES rīcībpolitiku savstarpēju saskaņotību; tā kā Eiropas zaļais kurss nosaka nulles piesārņojuma mērķi, kas jāsasniedz, izmantojot transversālu stratēģiju, ar kuru aizsargā ES iedzīvotāju veselību no vides degradācijas un piesārņojuma, un prasa īstenot arī taisnīgu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā;

| D. | tā kā atbildīga uzņēmējdarbības prakse nozīmē, ka uzņēmumi pienācīgi ņem vērā vides apsvērumus; tā kā atbildības par vides kaitējumu nodrošināšana ir galvenais faktors, lai ES uzņēmumus padarītu ilgtspējīgākus ilgtermiņā; tā kā šāds panākums ir cieši saistīts ar attiecīgu tiesību aktu izstrādi par uzņēmumu pienācīgu rūpību, uzņēmumu sociālo atbildību un uzņēmumu ilgtspējīgu pārvaldību; tā kā atbildībai jāparedz saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā atbildīga uzņēmējdarbības prakse nozīmē, ka uzņēmumi pienācīgi ņem vērā vides apsvērumus; tā kā atbildības par vides kaitējumu nodrošināšana ir galvenais faktors, lai ES uzņēmumus padarītu ilgtspējīgākus ilgtermiņā; tā kā šāds panākums ir cieši saistīts ar attiecīgu tiesību aktu izstrādi par uzņēmumu pienācīgu rūpību, uzņēmumu sociālo atbildību un uzņēmumu ilgtspējīgu pārvaldību; tā kā atbildībai jāparedz saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| E. | tā kā kaitējums videi, bīstamas un kaitīgas ķīmiskās vielas un klimata pārmaiņas var būtiski apdraudēt cilvēku veselību gaisa, augsnes un ūdens piesārņojuma dēļ; |
| --- | --- |

E.

tā kā kaitējums videi, bīstamas un kaitīgas ķīmiskās vielas un klimata pārmaiņas var būtiski apdraudēt cilvēku veselību gaisa, augsnes un ūdens piesārņojuma dēļ;

| F. | tā kā DAVJ ir spēkā līdzās citiem atbildības instrumentiem un normām gan ES, gan dalībvalstu līmenī; tā kā incidenti, kas izraisa DAVJ paredzētās saistības, var paralēli būt par iemeslu krimināllietu, civillietu vai administratīvu procesu ierosināšanai, radot juridisko nenoteiktību un nedrošību gan attiecīgajiem uzņēmumiem, gan potenciālajiem cietušajiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā DAVJ ir spēkā līdzās citiem atbildības instrumentiem un normām gan ES, gan dalībvalstu līmenī; tā kā incidenti, kas izraisa DAVJ paredzētās saistības, var paralēli būt par iemeslu krimināllietu, civillietu vai administratīvu procesu ierosināšanai, radot juridisko nenoteiktību un nedrošību gan attiecīgajiem uzņēmumiem, gan potenciālajiem cietušajiem;

| G. | tā kā Komisijas 2016. gada ziņojumā par atbildību vides jomā ir norādīts, ka, neraugoties uz ieguvumiem, ko sniedz DAVJ centienos uzlabot juridisko saskaņotību ES līmenī, ES joprojām saskaras ar regulējuma sadrumstalotību šajā jomā un vienveidības trūkumu juridiskā un praktiskā ziņā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas 2016. gada ziņojumā par atbildību vides jomā ir norādīts, ka, neraugoties uz ieguvumiem, ko sniedz DAVJ centienos uzlabot juridisko saskaņotību ES līmenī, ES joprojām saskaras ar regulējuma sadrumstalotību šajā jomā un vienveidības trūkumu juridiskā un praktiskā ziņā;

| H. | tā kā pašreizējās DAVJ “kaitējuma videi” un “operatora” definīcijas ir iztirzātas dažādās analīzēs, kurās tika uzsvērtas grūtības šo definīciju interpretācijā; tā kā videi nodarītā kaitējuma robežvērtības nozīmīgums tiek interpretēts un piemērots atšķirīgi, un tādēļ tas ir jāprecizē; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašreizējās DAVJ “kaitējuma videi” un “operatora” definīcijas ir iztirzātas dažādās analīzēs, kurās tika uzsvērtas grūtības šo definīciju interpretācijā; tā kā videi nodarītā kaitējuma robežvērtības nozīmīgums tiek interpretēts un piemērots atšķirīgi, un tādēļ tas ir jāprecizē;

| I. | tā kā Eiropas uzņēmumu meitasuzņēmumu, kas darbojas ārpus ES, izraisīta piesārņojuma gadījumos cietušie arvien biežāk mēģina panāk tiesvedības ierosināšanu ES tiesās pret mātesuzņēmumiem par atbildību vides jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas uzņēmumu meitasuzņēmumu, kas darbojas ārpus ES, izraisīta piesārņojuma gadījumos cietušie arvien biežāk mēģina panāk tiesvedības ierosināšanu ES tiesās pret mātesuzņēmumiem par atbildību vides jomā;

| J. | tā kā atbildības režīmi attiecībā uz difūzo piesārņojumu ES tiesību aktos ir sadrumstaloti; |
| --- | --- |

J.

tā kā atbildības režīmi attiecībā uz difūzo piesārņojumu ES tiesību aktos ir sadrumstaloti;

| K. | tā kā ar DAVJ paredz tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu atbildību vides jomā, kuras pamatā ir princips “maksā piesārņotājs”, lai novērstu un atlīdzinātu kaitējumu videi; tā kā ar DAVJ papildina galvenos ES vides tiesību aktus, ar kuriem tā ir tieši vai netieši saistīta, piemēram, Dzīvotņu direktīvu (6), Putnu direktīvu (7), Ūdens pamatdirektīvu (8), Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (9) un Atkrastes drošības direktīvu (10); |
| --- | --- |

K.

tā kā ar DAVJ paredz tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu atbildību vides jomā, kuras pamatā ir princips “maksā piesārņotājs”, lai novērstu un atlīdzinātu kaitējumu videi; tā kā ar DAVJ papildina galvenos ES vides tiesību aktus, ar kuriem tā ir tieši vai netieši saistīta, piemēram, Dzīvotņu direktīvu (6), Putnu direktīvu (7), Ūdens pamatdirektīvu (8), Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (9) un Atkrastes drošības direktīvu (10);

| L. | tā kā Komisijas 2016. gada ziņojumā par atbildību vides jomā visām dalībvalstīm tika ieteikts apņemties “reģistrēt datus par DAVJ negadījumiem un publicēt DAVJ reģistrus, ja tās to vēl nav izdarījušas” (11); tā kā, neraugoties uz to, tikai septiņās dalībvalstīs ir izveidots publiski pieejams DAVJ lietu reģistrs, savukārt četrās citās dalībvalstīs ir ieviests reģistrs, kas sabiedrībai nav pieejams; tā kā vairākas dalībvalstis vāc informāciju, uz kuru attiecas citi ES tiesību akti, bet ne konkrēti DAVJ, vai arī tām ir reģistri ar plašāku vai atšķirīgu darbības jomu, un tā kā vairākas dalībvalstis vāc datus reģionālā līmenī; tā kā 14 dalībvalstīs nav datu bāzes par vides incidentiem vai lietām, kas izriet no DAVJ; tā kā DAVJ īstenošanu raksturo ievērojams tādas elastības līmenis dalībvalstīm, kuras pamatā ir regulējuma sadrumstalotība un viendabības trūkums gan no juridiskā, gan praktiskā viedokļa; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijas 2016. gada ziņojumā par atbildību vides jomā visām dalībvalstīm tika ieteikts apņemties “reģistrēt datus par DAVJ negadījumiem un publicēt DAVJ reģistrus, ja tās to vēl nav izdarījušas” (11); tā kā, neraugoties uz to, tikai septiņās dalībvalstīs ir izveidots publiski pieejams DAVJ lietu reģistrs, savukārt četrās citās dalībvalstīs ir ieviests reģistrs, kas sabiedrībai nav pieejams; tā kā vairākas dalībvalstis vāc informāciju, uz kuru attiecas citi ES tiesību akti, bet ne konkrēti DAVJ, vai arī tām ir reģistri ar plašāku vai atšķirīgu darbības jomu, un tā kā vairākas dalībvalstis vāc datus reģionālā līmenī; tā kā 14 dalībvalstīs nav datu bāzes par vides incidentiem vai lietām, kas izriet no DAVJ; tā kā DAVJ īstenošanu raksturo ievērojams tādas elastības līmenis dalībvalstīm, kuras pamatā ir regulējuma sadrumstalotība un viendabības trūkums gan no juridiskā, gan praktiskā viedokļa;

| M. | tā kā šķiet, ka lielākā daļa dalībvalstu savos tiesību aktos obligātus finansiālā nodrošinājuma instrumentus neparedz, bet vairākas valstis tos pieprasa (12); tā kā, ja šie instrumenti tiek īstenoti, tie acīmredzot ir pierādījuši savu lietderību un parādījuši nepieciešamību novērtēt obligātās finansiālās drošības sistēmas ieviešanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā šķiet, ka lielākā daļa dalībvalstu savos tiesību aktos obligātus finansiālā nodrošinājuma instrumentus neparedz, bet vairākas valstis tos pieprasa (12); tā kā, ja šie instrumenti tiek īstenoti, tie acīmredzot ir pierādījuši savu lietderību un parādījuši nepieciešamību novērtēt obligātās finansiālās drošības sistēmas ieviešanu;

| N. | tā kā, lai gan lielākajā daļā tirgu ir pieejams pietiekams apdrošināšanas segums, tostarp papildinošas un kompensējošas sanācijas segums, pieprasījums kopumā ir zems paziņoto incidentu trūkuma, nepietiekamas izpildes kontroles un lēnākas attīstības dēļ jaunietekmes tirgos (13); tā kā tas pats par sevi nav šķērslis obligātu finanšu garantiju ieviešanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai gan lielākajā daļā tirgu ir pieejams pietiekams apdrošināšanas segums, tostarp papildinošas un kompensējošas sanācijas segums, pieprasījums kopumā ir zems paziņoto incidentu trūkuma, nepietiekamas izpildes kontroles un lēnākas attīstības dēļ jaunietekmes tirgos (13); tā kā tas pats par sevi nav šķērslis obligātu finanšu garantiju ieviešanai;

| O. | tā kā operatoru maksātnespēja, ko izraisa smagi negadījumi, Eiropas Savienībā joprojām ir problēma; tā kā Komisijai būtu jāanalizē spēkā esošais valsts un tiesiskais regulējums un jāpieņem saskaņota ES pieeja, lai aizsargātu nodokļu maksātājus no uzņēmuma maksātnespējas sekām; |
| --- | --- |

O.

tā kā operatoru maksātnespēja, ko izraisa smagi negadījumi, Eiropas Savienībā joprojām ir problēma; tā kā Komisijai būtu jāanalizē spēkā esošais valsts un tiesiskais regulējums un jāpieņem saskaņota ES pieeja, lai aizsargātu nodokļu maksātājus no uzņēmuma maksātnespējas sekām;

| P. | tā kā kopš DAVJ pieņemšanas ir ievērojami palielinājusies finansiālā nodrošinājuma instrumentu pieejamība; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopš DAVJ pieņemšanas ir ievērojami palielinājusies finansiālā nodrošinājuma instrumentu pieejamība;

| Q. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 25. novembra Direktīva (ES) 2020/1828 par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai (14), ar ko atceļ Direktīvu 2009/22/EK, ir pieņemta un dalībvalstis to piemēros no 2023. gada 25. jūnija; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 25. novembra Direktīva (ES) 2020/1828 par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai (14), ar ko atceļ Direktīvu 2009/22/EK, ir pieņemta un dalībvalstis to piemēros no 2023. gada 25. jūnija;

| R. | tā kā, lai gan dažos gadījumos uzņēmumu valdes locekļi ir informēti par darbībām, kas rada lielu vides kaitējuma risku, bet, pieņemot lēmumus, tie galvenokārt orientējas uz peļņu tā vietā, lai rīkotos atbildīgi un neapdraudētu vidi; |
| --- | --- |

R.

tā kā, lai gan dažos gadījumos uzņēmumu valdes locekļi ir informēti par darbībām, kas rada lielu vides kaitējuma risku, bet, pieņemot lēmumus, tie galvenokārt orientējas uz peļņu tā vietā, lai rīkotos atbildīgi un neapdraudētu vidi;

| S. | tā kā, pārskatot DAVJ, noteikti jācenšas panākt līdzsvaru starp uzņēmumu interesēm un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

S.

tā kā, pārskatot DAVJ, noteikti jācenšas panākt līdzsvaru starp uzņēmumu interesēm un vides aizsardzību;

| T. | tā kā Eiropas Parlaments pēdējos gados ir aktīvi centies panākt, lai tiktu izveidots atbildības režīms par kaitējumu videi un cilvēktiesībām, kas nodarīts trešās valstīs, jo īpaši pieņemot 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (15); |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Parlaments pēdējos gados ir aktīvi centies panākt, lai tiktu izveidots atbildības režīms par kaitējumu videi un cilvēktiesībām, kas nodarīts trešās valstīs, jo īpaši pieņemot 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (15);

| U. | tā kā ar pilnvarojumu Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek izpildīti noteikumi par vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveidi vai saglabāšanu vides jautājumos ES tirdzniecības nolīgumos, ja šie noteikumi ir daļa no šāda nolīguma; |
| --- | --- |

U.

tā kā ar pilnvarojumu Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek izpildīti noteikumi par vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveidi vai saglabāšanu vides jautājumos ES tirdzniecības nolīgumos, ja šie noteikumi ir daļa no šāda nolīguma;

| V. | tā kā Eiropas Vides aģentūra pēta to, kā vides riski un ieguvumi ir izplatīti sabiedrībā; tā kā 2015. gada Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām ir uzsvērts, cik svarīgi ir ņemt vērā neaizsargātu cilvēku tiesības; tā kā ANO Augstais cilvēktiesību komisārs nesen publicēja pamatprincipus par cilvēktiesībām un vidi, kas precizē valstu saistības cilvēktiesību jomā attiecībā uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi; tā kā turklāt Apvienoto Nāciju Organizācijā patlaban tiek apspriesta uzņēmumu atbildības sistēma par cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Vides aģentūra pēta to, kā vides riski un ieguvumi ir izplatīti sabiedrībā; tā kā 2015. gada Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām ir uzsvērts, cik svarīgi ir ņemt vērā neaizsargātu cilvēku tiesības; tā kā ANO Augstais cilvēktiesību komisārs nesen publicēja pamatprincipus par cilvēktiesībām un vidi, kas precizē valstu saistības cilvēktiesību jomā attiecībā uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi; tā kā turklāt Apvienoto Nāciju Organizācijā patlaban tiek apspriesta uzņēmumu atbildības sistēma par cilvēktiesību pārkāpumiem;

| W. | tā kā kaitējums videi un noziedzīgi nodarījumi vides jomā negatīvi ietekmē ne tikai bioloģisko daudzveidību un klimatu, bet arī cilvēktiesības un jo īpaši cilvēku veselību; tā kā pārskatā būtu jāņem vērā riski, kas saistīti ar videi nodarītā kaitējuma, smagas organizētās noziedzības un korupcijas pārrobežu raksturu, kā arī riski cilvēktiesībām un videi; |
| --- | --- |

W.

tā kā kaitējums videi un noziedzīgi nodarījumi vides jomā negatīvi ietekmē ne tikai bioloģisko daudzveidību un klimatu, bet arī cilvēktiesības un jo īpaši cilvēku veselību; tā kā pārskatā būtu jāņem vērā riski, kas saistīti ar videi nodarītā kaitējuma, smagas organizētās noziedzības un korupcijas pārrobežu raksturu, kā arī riski cilvēktiesībām un videi;

| X. | tā kā saskaņā ar Stokholmas deklarācijas 21. principu un Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 2. principu ir atzīts, ka valstīm ir suverēnas tiesības izmantot savus dabas resursus saskaņā ar to vides politiku, bet tādā pašā mērā arī atbildība nodrošināt, lai to darbība neradītu kaitējumu videi citās valstīs vai teritorijās ārpus to valstiskās jurisdikcijas robežām, |
| --- | --- |

X.

tā kā saskaņā ar Stokholmas deklarācijas 21. principu un Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 2. principu ir atzīts, ka valstīm ir suverēnas tiesības izmantot savus dabas resursus saskaņā ar to vides politiku, bet tādā pašā mērā arī atbildība nodrošināt, lai to darbība neradītu kaitējumu videi citās valstīs vai teritorijās ārpus to valstiskās jurisdikcijas robežām,

Vispārīgi konstatējumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus novērtēt un novērst DAVJ un Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīvas (ECD) īstenošanas nepilnības visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka DAVJ noteiktās rīcības brīvības pilnvaras, informētības un informācijas trūkums par DAVJ, nepietiekami resursi un zinātība un vājie atbilstības un efektīvas pārvaldības nodrošināšanas mehānismi valsts, reģionālā un vietējā līmenī ir radījuši īstenošanas nepilnības, ievērojamas dalībvalstu atšķirības attiecībā uz DAVJ prasību izpildi un atbilstības līmeņiem tai un jo īpaši uzsākto lietu skaitu, kā arī nevienlīdzīgus konkurences apstākļus operatoriem; pauž nožēlu par to, ka šādi trūkumi ietekmē arī DAVJ īstenošanu; tādēļ uzskata, ka ir vajadzīgi papildu centieni, lai nodrošinātu standartizāciju regulatīvajā jomā ES un palielinātu sabiedrības uzticēšanos ES tiesību aktu efektivitātei, lai efektīvāk novērstu un atlīdzinātu kaitējumu videi un panāktu pareizo līdzsvaru starp uzņēmumu interesēm un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka, reaģējot uz Komisijas 2018. gada rīcības plānu, ir izveidots Atbilstības prasībām vides jomā un pārvaldības forums, kurš apvieno profesionāļus, kas ir atbildīgi par vides prasību ievērošanas nodrošināšanu, kā arī 2020.–2022. gada darba programmu (16), kuras izveides mērķis ir uzlabot vides prasību ievērošanu un pārvaldību un kuru forums apstiprināja 2020. gada februārī (17); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs finanšu krīzes dēļ vides inspekciju budžeti ir nemainīgi vai ir samazinājušies un ka pat lielām iestādēm, kurām ir pietiekami resursi, var būt grūti neatkarīgi noskaidrot labākos veidus, kā nodrošināt atbilstību; tādēļ uzskata, ka ir vajadzīgs lielāks atbalsts ES līmenī, piemēram, izmantojot pieejamus informācijas portālus, plaši lietotus tīklus (ES tīklus praktizējošiem speciālistiem), informāciju un norādījumus par paraugpraksi, papildu apmācības programmām, mācību materiālus un norādījumus par prasmēm, jo minētās darbības varētu vides tiesību aktus neievērojošus uzņēmumus piespiest darboties likumīgi un nākt par labu uzņēmumiem, kas tiesību aktus ievēro, kā arī tādējādi dot iespēju ieinteresētajām personām, operatoriem un sabiedrībai labāk apzināties vides aizsardzības sistēmu un tādējādi uzlabot to; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka noziegumi pret vidi ir vieni no visvairāk ienākumus nesošajiem transnacionālas noziedzīgas darbības veidiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt pienācīgus finanšu resursus un cilvēkresursus, lai nepieļautu noziegumus pret vidi, tos izmeklētu un sauktu pie atbildības tajos vainojamās personas, un palielināt iesaistīto iestāžu, tostarp prokuroru un tiesnešu, kvalifikāciju, lai efektīvāk sauktu pie atbildības un sodītu par noziegumiem pret vidi; aicina dalībvalstis attiecīgajos līmeņos izveidot vai pastiprināt valsts policijas dienestos jau izveidotās specializētās vienības, kuras izmeklē noziedzīgus nodarījumus pret vidi; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visās dalībvalstīs ir pienācīgas vides krīzes pārvarēšanas procedūras gan valsts, gan starptautiskā līmenī, un mudina dalībvalstis izmantot kopējas izmeklēšanas grupas un informācijas apmaiņu transnacionālu noziegumu pret vidi gadījumos, kas atvieglo paralēli vairākās dalībvalstīs veicamu izmeklēšanas darbību un kriminālvajāšanas koordināciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka viens no DAVJ nepietiekamas saskaņošanas dažādajiem cēloņiem ir arī nespēja nodrošināt standarta administratīvās procedūras piemērošanu, lai kompetentajām iestādēm paziņotu par vides tūlītēja kaitējuma draudiem vai faktisku šādu kaitējumu; tādēļ pauž nožēlu par to, ka nav pienākuma publicēt šādu paziņojumu vai informāciju par to, kā attiecīgais gadījums ir ticis risināts; konstatē, ka dažas dalībvalstis ir atklājušas šo trūkumu savos tiesību aktos un attiecīgi ir izveidojušas datu bāzes, kurās reģistrē paziņojumus, negadījumus un lietas; tomēr norāda, ka dalībvalstu prakse lielā mērā atšķiras un ir diezgan ierobežota; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka ES DAVJ darba grupas uzraudzībā būtu jāvāc ticami dati par vides incidentiem, kuru rezultātā tiek piemērota DAVJ vai citi administratīvi, civiltiesiski vai krimināltiesību instrumenti, un attiecīgie dati būtu jādara publiski pieejami; aicina Komisiju pienācīgi novērtēt situāciju, vai izmantojot dažādu juridisko instrumentu kombināciju, varētu pienācīgi reaģēt uz kaitējumu videi un vai joprojām pastāv nopietni trūkumi, kas ir jānovērš; uzstāj, ka DAVJ jāīsteno pareizi, mudinot dalībvalstis reģistrēt datus par DAVJ pārkāpumiem, publicēt DAVJ reģistrus un vākt datus, kas vajadzīgi, lai dokumentētu direktīvas efektīvu un rezultatīvu piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī nolūkā palielināt uzticēšanos DAVJ sistēmai un uzlabot īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka gandrīz visās uzsāktajās lietās, kas uzsāktas, pamatojoties uz DAVJ, operatori sadarbojas ar administratīvajām iestādēm, lai panāktu sanāciju; tomēr konstatē, ka sanācijas pasākumu vidējās izmaksas ir 42 000 EUR (18), bet dažos nozīmīgos gadījumos izmaksas bija ievērojami augstākas; tādēļ pauž nožēlu par to, ka šādos gadījumos izmaksu atgūšana nebija iespējama operatora maksātnespējas dēļ un ka tādēļ izmaksas bija jāsedz valstij un netieši arī nodokļu maksātājiem, no kā nākotnē ir jāizvairās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka vides lietās kriminālvajāšanai pakļauto uzņēmumu skaits visās dalībvalstīs ir neliels, lai gan ir pierādāms, ka kriminālpārkāpumi ECD nozīmē notiek; šajā sakarībā norāda, ka Komisija vai dalībvalstis vēl nav visaptveroši analizējušas vai izskaidrojušas šīs situācijas cēloņus; |
| --- | --- |

9.

Ieteikumi

| 10. | prasa DAVJ pārskatīt pēc iespējas drīz un pārveidot to par pilnībā saskaņotu regulējumu; tikmēr uzsver, ka ir nepieciešams atjaunināt un saskaņot DAVJ ar citiem ES tiesību aktiem, kas izstrādāti, lai aizsargātu vidi, tostarp ar ECD; uzsver, ka atšķirības ES noteikumu īstenošanā un piemērošanā attiecībā uz uzņēmumu atbildību par kaitējumu videi pašlaik nenodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES rūpniecībai, kas kropļo ES iekšējā tirgus pienācīgu darbību; aicina pielikt lielākas pūles, lai saskaņotu DAVJ īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina atjaunināt ECD pēc rūpīga ietekmes novērtējuma, kurā cita starpā būtu jāizvērtē direktīvas darbības joma, vienlaikus ņemot vērā jaunus noziegumu pret vidi veidus un modeļus; turklāt uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu efektīvu izpildi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pieņem zināšanai dalībvalstu pieaugošo apņemšanos strādāt pie ekocīda atzīšanas par noziegumu valsts un starptautiskā līmenī; aicina Komisiju izpētīt ekocīda atbilstību ES tiesību aktiem un ES diplomātijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju sniegt kompetentajām valsts iestādēm un prokuroriem papildu skaidrojumus un norādījumus par galvenajiem ECD juridiskajiem terminiem un izstrādāt saskaņotu klasifikāciju noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver ieteikuma tiesību instrumentu, piemēram, norāžu dokumentu par direktīvās izmantoto juridisko terminu interpretāciju gan DAVJ, gan ECD, kaitējuma novērtējuma vai informācijas un sankciju prakses salīdzināšanas dalībvalstīs, svarīgo nozīmi direktīvu īstenošanas efektivitātes uzlabošanā; uzsver, ka dalībvalstīs ir jāievieš daudz savlaicīgāki un stingrāki reglamentējoši pasākumi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka būtu jāsaskaņo izpildes kontrole un ka būtu jāizveido ES DAVJ īpašo uzdevumu grupa, kuras sastāvā būtu augsti kvalificēti eksperti un Komisijas amatpersonas, lai pēc pieprasījuma atbalstītu dalībvalstis direktīvas īstenošanā un izpildes kontrolē, no vienas puses, un lai atbalstītu un konsultētu no videi nodarītā kaitējuma cietušos par pieejamām tiesvedības iespējām ES līmenī, no otras puses (salīdzināms ar SOLVIT); |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka pārskatītajā regulējumā būtu jānodrošina uzlabota ES mēroga datu vākšana, informācijas apmaiņa, pārredzamība un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm, ko atbalsta ES DAVJ darba grupa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ierosina, ka topošā ES DAVJ darba grupa atbalstīs visaptverošas uzraudzības sistēmas īstenošanu, lai kompetentajām iestādēm nodrošinātu efektīvu instrumentu kopumu, ar ko uzraudzīt un panākt vides tiesību aktu ievērošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis, kuras atbalsta ES DAVJ darba grupa, izveidot no videi nodarītā kaitējuma cietušo personu aizsardzības un atbalsta shēmas un nodrošināt viņiem pilnīgu piekļuvi tiesu iestādēm un iespējas saņemt informāciju un kompensāciju; uzsver vides NVO būtisko nozīmi izpratnes veicināšanā un iespējamo ES un dalībvalstu tiesību aktu pārkāpumu konstatēšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju novērtēt ātro prasību mehānismu efektivitāti, lai nodrošinātu ātru kompensāciju cietušajiem maksātnespējas gadījumos, kas var radīt papildu zaudējumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Direktīvas (ES) 2020/1828 pieņemšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīst, ka pašlaik tiek pārskatīta Orhūsas regula (19); atkārtoti norāda, ka Orhūsas regula nodrošina piekļuvi informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un tādējādi nodrošina sabiedrības kontroli pār ES tiesību aktiem, kas ietekmē vidi; uzsver, ka Orhūsas regula ietver DAJV; |
| --- | --- |

21.

| 22. | īpaši uzsver, cik būtiska nozīme ir vides cilvēktiesību aktīvistiem, kas cīnās par tiesībām un pamatbrīvībām, jo tās ir saistītas ar drošas, veselīgas un ilgtspējīgas vides izmantošanu, un stingri nosoda jebkādu pret viņiem vērstu vardarbību, apdraudējumu, ļaunprātīgu izturēšanos vai iebiedēšanu, tostarp, ja šo darbības mērķis ir graut viņu centienus saukt pie juridiskas atbildības tos, kas izraisa kaitējumu videi; aicina dalībvalstis nodrošināt šādu izpausmju pienācīgu un efektīvu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atbalsta spēkā esošās prasības ziņot arī par nefinansiāliem jautājumiem; tomēr norāda, ka šāda ziņošana līdz šim ir bijusi tikai lielo uzņēmumu juridisks pienākums; aicina Komisiju gaidāmajā Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvas (NFRD) (20) pārskatīšanā īpašu uzmanību pievērst minēto ziņošanas prasību piemērošanai neizpildes gadījumā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka lielākā daļa DAVJ definīciju, jo īpaši “kaitējums videi” un “operators”, būtu papildus jāprecizē un attiecīgajā gadījumā jāpaplašina, lai direktīva būtu taisnīga un saprotama visām ieinteresētajām personām un lai tās regulējums neatpaliktu no piesārņojošo vielu straujās attīstības; tādēļ atzinīgi vērtē pašreizējos centienus izstrādāt kopīgas izpratnes dokumentu (KID) ar galvenajām DAVJ definīcijām un jēdzieniem; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija un DAVJ valdības ekspertu grupas nav panākušas vienošanos par minētā dokumenta formātu, kas nozīmē, ka KID joprojām ir uzskatāms par dokumentu, kas ir sagatavots, sniedzot konsultāciju pakalpojumus, kurus Komisija iegādājās, lai atbalstītu DAVJ daudzgadu darba programmas 2017.–2020. gadam īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka DAVJ pārskatīšana būtu jāsaskaņo ar Parīzes klimata nolīgumu, lai aizsargātu gan ES iedzīvotāju, gan vides intereses; atzīst vides un ekosistēmu patieso vērtību un to tiesības uz efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka atbildības režīmi attiecībā uz difūzo piesārņojumu ES tiesību aktos ir sadrumstaloti; aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā difūzā piesārņojuma jautājums tiek risināts dažādos ES atbildības režīmos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka DAVJ I pielikuma kritēriju atšķirīga interpretācija un piemērošana, kurā ir precizēta jēdziena “kaitējums videi” definīcija, kā noteikts DAVJ 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir viens no iemesliem direktīvas nekonsekventai piemērošanai; tādēļ aicina saistībā ar DAVJ konsekventāk piemērot “būtiska kaitējuma” robežvērtību un sniegt papildu precizējumus un norādījumus par kritērijiem un to, kas tiek uzskatīts par “nozīmīgu kaitējumu” saskaņā ar DAVJ; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju novērtēt, vai DAVJ un tās III pielikumā norādīto pasākumu darbības jomas paplašināšana varētu ierobežot īstermiņa un ilgtermiņa kaitējumu videi, cilvēku veselībai un gaisa kvalitātei; turklāt aicina Komisiju novērtēt, vai piesardzības principa pieeja pienācīgi un efektīvi paredz potenciāli bīstamus riskus vai sekas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Komisiju un Padomi par prioritāti uzskatīt noziegumus pret vidi; aicina Komisiju pilnībā izmantot LESD 83. panta 2. punktu un apsvērt iespēju pieņemt vispārēju pamatdirektīvu par nodarījumiem pret vidi un efektīvām un samērīgām sankcijām, nosakot sodāmo rīcību, pārkāpumu smagumu, pārkāpumu veidus, atlīdzināšanas režīmus, atjaunošanas pasākumus un minimālās sankcijas, tostarp juridisko un fizisko personu vispārējo atbildību; aicina Komisiju izvērtēt iespēju noziedzīgus nodarījumus pret vidi iekļaut to noziedzīgo nodarījumu kategoriju klāstā, kas ir uzskaitītas LESD 83. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž uzskatu, ka visaptveroši un efektīvi nepieļaušanas pasākumi un atturošas un samērīgas kriminālsankcijas ir svarīgi faktori, kas neļauj nodarīt kaitējumu videi; pauž nožēlu par to, ka noziegumu pret vidi un videi nodarītā kaitējuma atklāšanas, izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un notiesāšanas līmenis ir ļoti zems; turklāt uzskata, ka saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” uzņēmumiem būtu jāsedz visas izmaksas par kaitējumu videi, ko tie tieši nodara, lai nodrošinātu, ka tiem ir stimuls internalizēt ārējo ietekmi uz vidi un izvairīties no šādu izmaksu eksternalizācijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka kaitējums videi saskaņā ar ne bis in idem principu būtu jāattiecina uz atbildīgo uzņēmumu administratīvo, civiltiesisko un kriminālatbildību; norāda, ka šie atbildības veidi pastāv līdzās citiem atbildības režīmiem uzņēmējdarbības tiesībās, piemēram, patērētāju tiesībām vai konkurences tiesībām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž bažas par noziedzīgu nodarījumu pret vidi lielo izplatību, jo ESAO, ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC), ANO Vides programmas (UNEP) un Interpola kopējās aplēses par visu noziedzīgo nodarījumu pret vidi naudā izteikto vērtību liecina, ka tā ir ceturtā lielākā starptautisko noziegumu kategorija; atzīst tiešu vai netiešu saikni starp noziedzīgiem nodarījumiem vides jomā un transnacionālo organizēto noziedzību un korupciju (21); aicina Eiropolu atjaunināt 2015. gadā veikto pētījumu (22) un regulāri sniegt jaunāko informāciju; norāda, ka noziedzīgi iegūtu līdzekļu, tostarp noziegumu pret vidi, iesaldēšana un konfiskācija ir uzskatāmi par būtiskiem organizētās noziedzības apkarošanas līdzekļiem, un uzsver, ka ir svarīgi izmantot šos līdzekļus arī sociāliem mērķiem, lai novērstu nodarīto kaitējumu un uzlabotu vidi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju pēc tam, kad Eiropas Prokuratūra (EPPO) būs izveidota un darbosies ar pilnu jaudu, noskaidrot iespēju paplašināt tās pilnvaras, lai EPPOdarbības jomā ietvertu arī pret vidi izdarītus pārkāpumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Eiropolu un Eurojust pastiprināt ar vidi saistīto noziedzīgu nodarījumu dokumentēšanu un izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; aicina Komisiju, Eiropolu un Eurojust nodrošināt turpmāku atbalstu un efektīvāku un institucionalizētāku struktūru esošajiem speciālistu tīkliem, pārrobežu tiesībaizsardzības iestādēm, vides aģentūrām un specializētiem prokuroriem, piemēram, Eiropas Prokuroru tīklam vides jomā (ENPE) un Eiropas Savienības Tiesnešu forumam vides jomā (EUFJE); |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, cik svarīga ir tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku (e-)apmācība noziedzīgu nodarījumu pret vidi jomā, un aicina CEPOL to pastiprināt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt Eiropola vides noziedzības apkarošanas tīklu (ENVICrimeNet) valstu un Eiropas līmenī, lai varētu veikt neatkarīgu un efektīvu izmeklēšanu nolūkā apkarot noziegumus pret vidi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ES atbildības režīmā vides jomā jāievēro politikas saskaņotība attīstībai un ar principu “nekaitēt”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju izvērtēt sekundāras atbildības režīma ieviešanu, proti, mātesuzņēmuma un ķēdes atbildību par kaitējumu, kas nodarīts cilvēku veselībai un videi (23), un izvērtēt to meitasuzņēmumu pašreizējo atbildību, kuri darbojas ārpus ES, tostarp iespējamos uzlabojumus videi nodarītā kaitējuma gadījumos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tās priekšlikumā par uzņēmumu pienācīgu rūpību un uzņēmumu atbildību tiks iekļauts atbildības režīms, un uzskata – lai cietušie varētu saņemt efektīvu tiesisko aizsardzību, uzņēmumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu jāsauc pie atbildības par kaitējumu, ko to kontrolē esošie uzņēmumi ir nodarījuši vai veicinājuši darbības vai bezdarbības dēļ, kad tie ir izdarījuši cilvēktiesību pārkāpumus vai ir nodarījuši kaitējumu videi, ja vien uzņēmums nevar pierādīt, ka tas ir veicis nepieciešamos pasākumus saskaņā ar pienācīgas rūpības pienākumiem un veicis visus saprātīgos pasākumus, lai novērstu šādu kaitējumu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka fakultatīvā atļauja būtu jāatstāj spēkā un modernākie aizsardzības pasākumi saskaņā ar DAVJ būtu jāīsteno arī turpmāk tikai tad, ja uzņēmums var pierādīt, ka tas nav varējis zināt par savas darbības bīstamību (apgrieztais pierādīšanas pienākums); tādēļ aicina pārskatītajā vides atbildības režīmā ierobežot atļauju piemērošanas jomu un modernākos aizsardzības līdzekļus, lai padarītu to efektīvāku saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju pārbaudīt iespēju saskaņot DAVJ ar tiesību aktiem par uzņēmumu valžu civiltiesisko atbildību gadījumos, kad var noteikt cēloņsakarību starp uzņēmuma valdes darbību vai bezdarbību un kaitējumu videi, kā paredzēts DAVJ, tostarp arī tad, ja šāds kaitējums rodas piesārņojošu darbību rezultātā, lai maksimāli palielinātu uzņēmuma peļņu un valdes locekļu prēmijas (24); |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka videi nodarītā kaitējuma izmaksas nodokļu maksātājiem un atbildīgajiem operatoriem varētu ievērojami samazināt, izmantojot finansiālā nodrošinājuma instrumentus; tomēr norāda, ka DAVJ neparedz obligātu finansiālā nodrošinājuma sistēmu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prasa Komisijai novērtēt obligātas finansiālā nodrošinājuma sistēmas ieviešanu (apdrošināšana, banku garantijas, uzņēmumu kopfondi un obligācijas vai fondi), nosakot maksimālo robežvērtību katram gadījumam, lai novērstu to, ka nodokļu maksātājiem ir jāsedz izmaksas, kas rodas no videi nodarītā kaitējuma atlīdzināšanas; papildus tam aicina Komisiju izstrādāt saskaņotu ES metodiku, ar ko aprēķina maksimālo atbildības robežvērtību, ņemot vērā attiecīgo darbību un ietekmi uz vidi; uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt finansiālas kompensācijas saņemšanu pat atbildīgā operatora maksātnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju sagatavot pētījumu par DAVJ finanšu kompensācijas shēmas ieviešanu ES vai valstu līmenī gadījumos, kad pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir nepietiekami, ņemot vērā kaitējuma apmēru; uzsver, ka saistītajās diskusijās cita starpā būtu jāpievēršas iespējamiem veidiem, kā aprēķināt videi nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka, tā kā DAVJ mērķis ir novērst un atlīdzināt kaitējumu videi, jauns regulējums (Regula par atbildību vides jomā) būtu jāpiemēro attiecībā uz visiem uzņēmumiem, kas darbojas Eiropas Savienībā, neatkarīgi no tā, kur tie ir reģistrēti vai kur tie atrodas, un ka ir jāīsteno holistiska pieeja un savstarpīgums, lai apmierinātu uzņēmumu vajadzības pasaules ekonomikā; turklāt uzskata, ka gaidāmās regulas piemērošana būtu jāattiecina uz visām struktūrām, kas saņem ES, valstu vai reģionālos fondus un kas savas darbības laikā rada vai var radīt kaitējumu videi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž gandarījumu par to, ka arvien lielāks skaits ES uzņēmumu cenšas radīt ilgtspējīgu vērtību, un aicina visus uzņēmumus tiekties uz trīskāršu rezultātu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzīst, ka pārkārtošanās uz ilgtspējīgākām un videi draudzīgākām ražošanas metodēm var būt laikietilpīga un dārga, un norāda, ka skartajiem uzņēmumiem svarīga ir juridiskā un administratīvā noteiktība; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka ES būtu jāveicina augsta līmeņa vides aizsardzība savā teritorijā un jādara viss iespējamais, lai novērstu kaitējumu videi, ko trešās valstīs rada ES dalībvalstīs reģistrēti uzņēmumi; atgādina arī, ka nav neviena ES tiesību instrumenta, kas ļautu sākt kriminālprocesu pret Eiropas uzņēmumiem ārvalstīs par noziegumiem pret vidi vai darbībām, kuras nodara kaitējumu videi; aicina ES mudināt mātesuzņēmumus sadarbībā ar trešām valstīm izmantot ilgtspējīgas un atbildīgas pieejas saskaņā ar starptautiskiem cilvēktiesību un vides standartiem un atturēties no ieguldījumu stratēģijām, kas tieši izraisa bīstamus rezultātus; mudina Komisiju radīt stimulus uzņēmumiem, kuru ilgtspējas politika brīvprātīgi paredz augstākus standartus nekā tiesību aktos noteiktie vides un bioloģiskās daudzveidības standarti, lai izvērtētu šādu politiku, izkristalizētu no tās paraugpraksi un sniegtu to kā piemēru citiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju nodrošināt visos tās tirdzniecības nolīgumos iekļauto bioloģiskās daudzveidības noteikumu pilnīgu īstenošanu un izpildes panākšanu, tostarp ar galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga starpniecību; uzskata, ka Komisijai būtu labāk jānovērtē tirdzniecības nolīgumu ietekme uz bioloģisko daudzveidību, tostarp vajadzības gadījumā veicot turpmākus pasākumus, lai nostiprinātu spēkā esošo un turpmāko nolīgumu bioloģiskās daudzveidības noteikumus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek izpildīti noteikumi par vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveidi vai saglabāšanu vides jautājumos ES tirdzniecības nolīgumos, ja šie noteikumi ir daļa no šāda nolīguma; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata – lai novērstu iepriekš definētu ārkārtīgi plaši izplatītu piesārņojumu, ir jāpiemēro ne tikai atbildības vides jomā instrumenti, bet arī vesela virkne instrumentu, tostarp administratīvie pasākumi, finansiālas sankcijas un dažos gadījumos – kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju nodrošināt saskaņā ar ECD noteikto sankciju piemērošanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju šajā sakarībā nodrošināt, ka publiskā iepirkuma līgumos un valsts līdzekļu sadalē tiek ņemta vērā uzņēmumu sociālā atbildība par videi nodarītā kaitējuma novēršanu un korektīvajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju nekavējoties nākt klajā ar priekšlikumu par vides inspekcijām ES līmenī, kā to ierosināja Vides atbilstības un pārvaldības forums tās darba programmas devītajā pasākumā, taču uzskata, ka ar ieteikumu noteikt minimālos vides inspekciju kritērijus nepietiek; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju veicināt ES, tās dalībvalstu un starptautiskās sabiedrības rīcību, ar ko tiktu pastiprināti centieni apkarot noziedzīgus nodarījumus pret vidi; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot informētību un veicināt risinājumus starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ierosina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa ieteikums (25), kurā sniegts detalizēts skaidrojums par to, kā jāveic vides inspekcijas, vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina un jātransponē saistošā dokumentā vai regulā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina ES ombudu vairāk koncentrēties uz jautājumiem, kas saistīti ar vides acquis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzskata, ka uzņēmumiem, kas sodīti par noziegumiem pret vidi, nevajadzētu ļaut gūt labumu no pasākumiem, kas paredzēti Pārredzamības reģistrā iekļautajām struktūrām atbilstošu, bet ierobežotu laikposmu; šajā nolūkā ierosina pārskatīt Pārredzamības reģistra darbības jomu un rīcības kodeksu, lai tajā iekļautu noteikumus par to uzņēmumu pagaidu izņemšanu no reģistra, kuri ir sodīti par noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda, ka ar rūpniecisko darbību ietekmi saistītas informācijas konfidencialitāte apvienojumā ar grūtībām, kas saistītas ar tādu darbību novērošanu un identificēšanu kā vielu vai atkritumu nelikumīga izgāšana jūrā, kuģu degazēšana un naftas izgāšana, var izraisīt ar ūdens piesārņojumu saistīto tiesību aktu pārkāpumu skaita palielināšanos; tādēļ uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpublisko attiecīgā informācija, lai atvieglotu iespējamās cēloņsakarības novērtēšanu starp rūpnieciskām darbībām un kaitējumu videi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atbalsta ANO aicinājumu globāli atzīt tiesības uz veselīgu un ilgtspējīgu vidi ANO līmenī; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atgādina, ka noziedzības pret vidi pieaugums pasaulē arvien vairāk apdraud ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanu un ka cilvēki jaunattīstības valstīs ir tieši atkarīgi no vides, lai iegūtu pārtiku, gādātu par veselību un ekonomisko drošību; pauž nožēlu par to, ka bioloģiskās daudzveidības degradācija noziedzības pret vidi un no tās izrietošā resursu zuduma dēļ palielina šo cilvēku neaizsargātību; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina palielināt atbalstu jaunattīstības valstu vietējām pašvaldībām un valdībām, lai saskaņotu vietējos tiesību aktus un politiku ar starptautiskajiem vides standartiem; uzsver, ka ir jāatbalsta pilsoniskā sabiedrība un vietējie dalībnieki trešās valstīs un jaunattīstības valstīs, lai valdības iestādes tiktu sauktas pie atbildības par privātu un valsts īpašumā esošu uzņēmumu radītu kaitējumu videi, ko valsts ir pieļāvusi vai atļāvusi; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.

(2)  OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.

(3)  OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.

(4)  OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.

(5)  OV L 178, 28.6.2013., 66. lpp.

(6)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/30/ES (2013. gada 12. jūnijs) par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā (OV L 178, 28.6.2013., 66. lpp.).

(11)  COM(2016)0204, 10. lpp.

(12)  Vides ģenerāldirektorāts, Konkrētā līguma “Atbalsts REFIT darbībām saistībā ar Direktīvu par noziegumiem vides jomā – 2. posms, rezultāti”, Eiropas Komisija, Brisele, 2019., 17. lpp.

(13)  Direktīvas par atbildību vides jomā REFIT novērtējums, 47. lpp.

(14)  OV L 409, 4.12.2020., 1. lpp.

(15)  OV C 215, 19.6.2018., 125. lpp.

(16)  Komisijas 2018. gada 18. janvāra paziņojums “Par ES rīcību vidiskās atbilstības un pārvaldības uzlabošanai” COM(2018)0010.

(17)  Vides atbilstības un pārvaldības forums, Apstiprināta darba programma 2020.–2022. gadam, lai uzlabotu vidisko atbilstību un pārvaldību, Eiropas Komisija, Brisele, 2020. gads.

(18)  Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, Uzņēmumu atbildība vides jomā, Eiropas Parlaments, Brisele, 2020. gads, 110. lpp.

(19)  Komisijas 2020. gada 14. oktobra priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2020)0642).

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

(21)  Sk. EFFACE ziņojumu “Organised Crime and Environmental Crime: Analysis of International Legal Instruments” (2015. g.) (Organizētā noziedzība un noziedzīgi nodarījumi pret vidi: starptautisko juridisko instrumentu analīze” vai pētījums “Transnational environmental crime threatens sustainable development” (Transnacionālie noziedzīgie nodarījumi pret vidi apdraud ilgtspējīgu attīstību) (2019. g.).

(22)  Eiropols, “Report on Environmental Crime in Europe” (Ziņojums par noziegumiem pret vidi Eiropā), 2015. gada 5. jūnijs.

(23)  Sk., piemēram, Tiesas 2009. gada 10. septembra spriedumu Akzo Nobel NV un citi/Eiropas Kopienu Komisija, C-97/08 B, ECLI:EU:C:2009:536.

(24)  piemēram, ar dīzeļdegvielu darbināmo automobiļu skandāls un uzņēmuma Volkswagen izpilddirektora lieta.

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa ieteikums, ar ko paredz minimālos kritērijus vides inspekcijai dalībvalstīs (OV L 118, 27.4.2001., 41. lpp.).

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/196

---

P9_TA(2021)0260

Jaunas pieejas likumīgai darbaspēka migrācijai

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par jaunām pieejām likumīgai darbaspēka migrācijai (2020/2010(INI))

(2022/C 15/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. panta 2. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 79. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. panta 2. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 79. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un jo īpaši tās 4. protokola 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un jo īpaši tās 4. protokola 2. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 45. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 13. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 5., 6., 10., 12., un 16. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 5., 6., 10., 12., un 16. principu,

| — | ņemot vērā starptautiskos darba standartus attiecībā uz darbaspēka migrāciju, kas pieņemti Starptautiskās Darba organizācijas Starptautiskajā darba konferencē, un Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1990. gada 18. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskos darba standartus attiecībā uz darbaspēka migrāciju, kas pieņemti Starptautiskās Darba organizācijas Starptautiskajā darba konferencē, un Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1990. gada 18. decembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumu “Eiropas programma migrācijas jomā” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumu “Eiropas programma migrācijas jomā” (COM(2015)0240),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumu “Ceļā uz kopējās Eiropas patvēruma sistēmas reformu un labākām iespējām likumīgai nokļūšanai Eiropā” (COM(2016)0197) un 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Līdzsvarotas un vispusīgas migrācijas politikas sastāvdaļa – likumīgu ceļu uz Eiropu nostiprināšana” (COM(2018)0635), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumu “Ceļā uz kopējās Eiropas patvēruma sistēmas reformu un labākām iespējām likumīgai nokļūšanai Eiropā” (COM(2016)0197) un 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Līdzsvarotas un vispusīgas migrācijas politikas sastāvdaļa – likumīgu ceļu uz Eiropu nostiprināšana” (COM(2018)0635),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumu par jaunu Migrācijas un patvēruma paktu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumu par jaunu Migrācijas un patvēruma paktu (COM(2020)0609),

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas Valletas samitā par migrāciju 2015. gada 11. un 12. novembrī pieņemto rīcības plānu un politisko deklarāciju, jo īpaši to attiecīgās daļas par likumīgu migrāciju un mobilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas Valletas samitā par migrāciju 2015. gada 11. un 12. novembrī pieņemto rīcības plānu un politisko deklarāciju, jo īpaši to attiecīgās daļas par likumīgu migrāciju un mobilitāti,

| — | ņemot vērā 2018. gada 10. decembra globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 10. decembra globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju,

| — | ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai,

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. janvāra darba dokumentu par pienācīgu likumīgas ekonomiskās migrācijas ceļu izveidi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. janvāra darba dokumentu par pienācīgu likumīgas ekonomiskās migrācijas ceļu izveidi (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. novembra paziņojumu “Rīcības plāns par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam” (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. novembra paziņojumu “Rīcības plāns par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam” (COM(2020)0758),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas aizsardzību pārrobežu un sezonālajiem darba ņēmējiem saistībā ar Covid-19 krīzi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas aizsardzību pārrobežu un sezonālajiem darba ņēmējiem saistībā ar Covid-19 krīzi (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1149, ar ko izveido Eiropas Darba iestādi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1149, ar ko izveido Eiropas Darba iestādi (4),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo lietu politikas departamenta 2015. gada septembra pētījumu par darbaspēka migrācijas uz Eiropas Savienību reglamentēšanas jaunu veidu noskaidrošanu un 2015. gada oktobra pētījumu par ES sadarbību ar trešām valstīm migrācijas jomā, kā arī EPRS 2019. gada marta pētījumu par Eiropas integrācijas trūkuma radītajām izmaksām likumīgas migrācijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo lietu politikas departamenta 2015. gada septembra pētījumu par darbaspēka migrācijas uz Eiropas Savienību reglamentēšanas jaunu veidu noskaidrošanu un 2015. gada oktobra pētījumu par ES sadarbību ar trešām valstīm migrācijas jomā, kā arī EPRS 2019. gada marta pētījumu par Eiropas integrācijas trūkuma radītajām izmaksām likumīgas migrācijas jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. marta ziņojumu par ES tiesību aktu likumīgas migrācijas jomā atbilstības pārbaudi (“atbilstības pārbaude”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. marta ziņojumu par ES tiesību aktu likumīgas migrācijas jomā atbilstības pārbaudi (“atbilstības pārbaude”),

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2020. gada 23. aprīļa pētījumu “Svarīgākie darba ņēmēji, kuri ir imigranti, — viņu ieguldījums Eiropas reakcijā uz Covid-19” un tā 2020. gada 19. maija tehnisko ziņojumu “Neaizsargāts darbaspēks — migrējošie darba ņēmēji Covid-19 pandēmijas laikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2020. gada 23. aprīļa pētījumu “Svarīgākie darba ņēmēji, kuri ir imigranti, — viņu ieguldījums Eiropas reakcijā uz Covid-19” un tā 2020. gada 19. maija tehnisko ziņojumu “Neaizsargāts darbaspēks — migrējošie darba ņēmēji Covid-19 pandēmijas laikā”,

| — | ņemot vērā Eiropas migrācijas tīkla pētījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas migrācijas tīkla pētījumus,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas pētījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas pētījumus,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos darbu un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos darbu un ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes darbu, ziņojumus un rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes darbu, ziņojumus un rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas darbu un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas darbu un ziņojumus,

| — | ņemot vērā ES acquis likumīgas darbaspēka migrācijas jomā, kas izstrādāts laikā no 2004. līdz 2016. gadam un reglamentē trešo valstu darba ņēmēju ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus un tiesības, tostarp: |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES acquis likumīgas darbaspēka migrācijas jomā, kas izstrādāts laikā no 2004. līdz 2016. gadam un reglamentē trešo valstu darba ņēmēju ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus un tiesības, tostarp:

| — | Padomes Direktīvu 2009/50/EK (2009. gada 25. maijs) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (5) (Zilās kartes direktīva), |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīvu 2009/50/EK (2009. gada 25. maijs) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (5) (Zilās kartes direktīva),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/98/ES (2011. gada 13. decembris) par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi (6) (Vienotās atļaujas direktīva), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/98/ES (2011. gada 13. decembris) par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi (6) (Vienotās atļaujas direktīva),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/36/ES (2014. gada 26. februāris) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem nodarbinātības kā sezonas darbiniekiem nolūkā (7) (Sezonas darbinieku direktīva), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/36/ES (2014. gada 26. februāris) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem nodarbinātības kā sezonas darbiniekiem nolūkā (7) (Sezonas darbinieku direktīva),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/66/ES (2014. gada 15. maijs) par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros (8) (“ICT direktīva”), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/66/ES (2014. gada 15. maijs) par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros (8) (“ICT direktīva”),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (9), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos (COM(2016)0378) un attiecīgās nostājas, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos (COM(2016)0378) un attiecīgās nostājas, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2017. gadā,

| — | ņemot vērā direktīvas, kas reglamentē citu vispārīgāku trešo valstu valstspiederīgo kategoriju ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus un tiesības, piemēram, direktīvas par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (10) un par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā direktīvas, kas reglamentē citu vispārīgāku trešo valstu valstspiederīgo kategoriju ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus un tiesības, piemēram, direktīvas par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (10) un par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (11),

| — | ņemot vērā direktīvas, kas reglamentē to trešo valstu valstspiederīgo kategoriju ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus, kas nav ieceļojuši ES, lai strādātu, bet kam ir atļauts to darīt, piemēram, direktīvas, ar kurām starptautiskās aizsardzības saņēmējiem pēc viņu statusa atzīšanas piešķir tiesības uz piekļuvi nodarbinātībai un pašnodarbinātībai vai starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem nodrošina piekļuvi darba tirgum ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā direktīvas, kas reglamentē to trešo valstu valstspiederīgo kategoriju ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus, kas nav ieceļojuši ES, lai strādātu, bet kam ir atļauts to darīt, piemēram, direktīvas, ar kurām starptautiskās aizsardzības saņēmējiem pēc viņu statusa atzīšanas piešķir tiesības uz piekļuvi nodarbinātībai un pašnodarbinātībai vai starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem nodrošina piekļuvi darba tirgum ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0143/2021),

| A. | tā kā pašreizējais Savienības tiesiskais regulējums par likumīgu darbaspēka migrāciju ir sadrumstalots, ietverot nozaru direktīvas, kurās paredzēti ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi konkrētām trešo valstu valstspiederīgo kategorijām; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējais Savienības tiesiskais regulējums par likumīgu darbaspēka migrāciju ir sadrumstalots, ietverot nozaru direktīvas, kurās paredzēti ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi konkrētām trešo valstu valstspiederīgo kategorijām;

| B. | tā kā neviendabīgu noteikumu kopums, kuru pamatā ir 27 valstu pieejas, padara Savienību un tās dalībvalstis par nepievilcīgu likumīgas migrācijas galamērķi; |
| --- | --- |

B.

tā kā neviendabīgu noteikumu kopums, kuru pamatā ir 27 valstu pieejas, padara Savienību un tās dalībvalstis par nepievilcīgu likumīgas migrācijas galamērķi;

| C. | tā kā, neraugoties uz Eiropas programmā migrācijas jomā pausto nodomu īstenot visaptverošu pieeju, likumīga migrācija kopš 2015. gada ES migrācijas politikas izstrādē gandrīz nav bijusi iekļauta; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz Eiropas programmā migrācijas jomā pausto nodomu īstenot visaptverošu pieeju, likumīga migrācija kopš 2015. gada ES migrācijas politikas izstrādē gandrīz nav bijusi iekļauta;

| D. | tā kā jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā nav iekļauti konkrēti priekšlikumi par likumīgu darbaspēka migrāciju, neraugoties uz to, ka likumīga darbaspēka migrācija ir neaizstājama visaptverošai migrācijas un patvēruma politikai; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā nav iekļauti konkrēti priekšlikumi par likumīgu darbaspēka migrāciju, neraugoties uz to, ka likumīga darbaspēka migrācija ir neaizstājama visaptverošai migrācijas un patvēruma politikai;

| E. | tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums ir vērsts uz nodarbinātību vai nu daudznacionālos uzņēmumos (ICT direktīva), vai tiem darbiniekiem, kuri strādā augsti kvalificētos vai augsti apmaksātos Savienības darba tirgus sektoros (Zilās kartes direktīva), un tikai viena direktīva attiecas uz mazāk apmaksātu migrāciju (Sezonas darbinieku direktīva); |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums ir vērsts uz nodarbinātību vai nu daudznacionālos uzņēmumos (ICT direktīva), vai tiem darbiniekiem, kuri strādā augsti kvalificētos vai augsti apmaksātos Savienības darba tirgus sektoros (Zilās kartes direktīva), un tikai viena direktīva attiecas uz mazāk apmaksātu migrāciju (Sezonas darbinieku direktīva);

| F. | tā kā ES trūkst darbaspēka konkrētiem prasmju līmeņiem, nozarēm un profesijām, tostarp mazkvalificētām profesijām (12); tā kā Komisijas 2018. gada paziņojumā par likumīgu ceļu uz Eiropu nostiprināšanu ir atzīts, ka darbaspēka trūkums ietver “kvalificētus profesionāļus” un “tādas profesijas, kurās vajadzīgs mazāk formālu prasmju”; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES trūkst darbaspēka konkrētiem prasmju līmeņiem, nozarēm un profesijām, tostarp mazkvalificētām profesijām (12); tā kā Komisijas 2018. gada paziņojumā par likumīgu ceļu uz Eiropu nostiprināšanu ir atzīts, ka darbaspēka trūkums ietver “kvalificētus profesionāļus” un “tādas profesijas, kurās vajadzīgs mazāk formālu prasmju”;

| G. | tā kā Covid-19 pandēmija ir parādījusi mūsu intensīvo paļaušanos uz priekšplāna darbiniekiem un migrējošo darba ņēmēju būtisko nozīmi vissvarīgāko pakalpojumu sniegšanā ES, kur iedzīvotāji strauji noveco un kur vidēji 13 % no galvenajiem darba ņēmējiem ir imigranti (13); tā kā Covid-19 ir būtiski ietekmējis migrantus, viņu ģimenes, uzņēmējkopienas un piederības valstis, kā arī ir saasinājis pašreizējo neaizsargātību, ar ko saskaras migrējošie darba ņēmēji un viņu ģimenes visā ES, radot šķēršļus viņu mobilitātei, piekļuvei darba tirgum, tiesībām uz pienācīgiem darba apstākļiem un piekļuvei sociālajai un veselības aprūpei; |
| --- | --- |

G.

tā kā Covid-19 pandēmija ir parādījusi mūsu intensīvo paļaušanos uz priekšplāna darbiniekiem un migrējošo darba ņēmēju būtisko nozīmi vissvarīgāko pakalpojumu sniegšanā ES, kur iedzīvotāji strauji noveco un kur vidēji 13 % no galvenajiem darba ņēmējiem ir imigranti (13); tā kā Covid-19 ir būtiski ietekmējis migrantus, viņu ģimenes, uzņēmējkopienas un piederības valstis, kā arī ir saasinājis pašreizējo neaizsargātību, ar ko saskaras migrējošie darba ņēmēji un viņu ģimenes visā ES, radot šķēršļus viņu mobilitātei, piekļuvei darba tirgum, tiesībām uz pienācīgiem darba apstākļiem un piekļuvei sociālajai un veselības aprūpei;

| H. | tā kā globālais pakts par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju uzlabo sadarbību migrācijas jomā un atzīst visu valstu kopīgo atbildību risināt katras valsts vajadzības un bažas par migrāciju, kā arī vispārējo pienākumu ievērot, aizsargāt un īstenot visu migrantu cilvēktiesības neatkarīgi no viņu migrācijas statusa, vienlaikus veicinot visu kopienu drošību un labklājību, |
| --- | --- |

H.

tā kā globālais pakts par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju uzlabo sadarbību migrācijas jomā un atzīst visu valstu kopīgo atbildību risināt katras valsts vajadzības un bažas par migrāciju, kā arī vispārējo pienākumu ievērot, aizsargāt un īstenot visu migrantu cilvēktiesības neatkarīgi no viņu migrācijas statusa, vienlaikus veicinot visu kopienu drošību un labklājību,

| 1. | vadās pēc principa, ka migrācija ir normāla parādība un ka cilvēki pastāvīgi pārvietojas; atzīst trešo valstu valstspiederīgo ieguldījumu mūsu sabiedrībā, ekonomikā un kultūrā un uzsver, ka migrācija ir jāpārvalda drošā, sakārtotā un likumīgā veidā; uzskata, ka, lai izveidotu jaunas pieejas likumīgai darbaspēka migrācijai, ES būtu jānosaka vērienīgi un nākotnes prasībām atbilstoši mērķi, vienlaikus efektīvi izmantojot un uzlabojot spēkā esošo tiesisko un politisko regulējumu; |
| --- | --- |

1.

Pašreizējais ES tiesiskais regulējums

| 2. | norāda, ka LESD 79. pants paredz likumīgas migrācijas pārvaldību Savienības līmenī un uzliek dalībvalstīm saistības izstrādāt kopēju imigrācijas politiku, tostarp kopīgus noteikumus par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem un to tiesību definīciju, kuras viņi var izmantot, ja likumīgi uzturas Savienībā, tostarp nosacījumus, kas reglamentē pārvietošanās brīvību un uzturēšanos citās dalībvalstīs; atzīst, ka LESD 79. panta 5. punkts saglabā dalībvalstu tiesības noteikt apjomu, kādā uzņemami trešo valstu valstspiederīgie, kas ierodas to teritorijā, lai meklētu darbu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Komisija ir konstatējusi atbilstības pārbaudē ES regulējuma pozitīvo ietekmi uz likumīgo darbaspēka migrāciju; norāda, ka pastāv zināma saskaņotība attiecībā uz nosacījumiem, procedūrām un tiesībām, kā arī lielāka juridiskā noteiktība trešo valstu valstspiederīgajiem, darba devējiem un vietējām, reģionālajām un valsts pārvaldes iestādēm; turklāt norāda uz ieguvumiem, ko šī saskaņošana sniedz konkurencei ES darba tirgos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES pieeja likumīgai darbaspēka migrācijai automātiski neizslēdz valstu tiesisko regulējumu nepieciešamību; tomēr atgādina, ka spēkā esošais Savienības regulējums, kas reglamentē likumīgo migrāciju uz Savienību, ir sadrumstalots, tajā galvenā uzmanība pievērsta konkrētām darba ņēmēju kategorijām, galvenokārt darba ņēmējiem, kas strādā augsta atalgojuma nozarēs, tajā nav paredzēta vienāda attieksme pret minētajām darba ņēmēju kategorijām, tostarp paredzot dažādus tiesību līmeņus, un tiek atļauta paralēlu valsts tiesisko regulējumu pastāvēšana; uzsver, ka, kaut gan pašreizējais asimetriskais valstu un ES tiesību aktu kopums atspoguļo atšķirības starp valstu darba tirgiem, tomēr tas rada konkurenci valstu tiesisko regulējumu vīdu un ar Savienības regulējumu, kas pēc analoģijas nozīmē birokrātiskas procedūras gan potenciālajiem darba ņēmējiem, gan darba devējiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka šāda pieeja kalpo tikai īstermiņa vajadzībām un neatbilst Savienības mērķim par visaptverošu pieeju migrācijas politikai; uzskata, ka labi izstrādāta un labi pārvaldīta likumīga darbaspēka migrācija var būt labklājības, inovācijas un izaugsmes avots gan nosūtītājvalstīm, gan uzņemošajām valstīm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka Komisija atbilstības pārbaudē ir nonākusi pie līdzīga secinājuma un konstatējusi vajadzību novērst neatbilstības, nepilnības un trūkumus, izmantojot plašu pasākumu klāstu, tostarp likumdošanas pasākumus; turklāt norāda, ka jaunā pieeja likumīgai migrācijai palīdz samazināt neatbilstīgu migrāciju, kas apdraud trešo valstu valstspiederīgos, kuri meklē darbu Savienībā, un kurai var būt negatīva ietekme uz dalībvalstu darba tirgiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ir informēts, ka pašreizējais Savienības likumīgas migrācijas tiesiskais regulējums tika daļēji izstrādāts, lai novērstu darbaspēka ekspluatāciju un aizsargātu trešo valstu valstspiederīgo darba ņēmēju tiesības; tomēr norāda, ka spēkā esošajām direktīvām ir bijusi tikai ierobežota ietekme uz darbaspēka ekspluatācijas novēršanu un ka migrējošie darba ņēmēji joprojām saskaras ar nevienlīdzīgu attieksmi un darbaspēka ekspluatāciju; prasa Savienībai saskaņoti rīkoties, lai novērstu šādu nevienlīdzīgu attieksmi un ekspluatāciju; uzskata, ka termiņuzturēšanās atļauju izmantošana ekspluatācijas gadījumos ir laba prakse, kas būtu jāveicina visā Savienībā; uzsver, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai uzlabotu darbavietu uzraudzības pieejamību un efektivitāti; uzsver, ka ir jāievieš efektīvi sūdzību iesniegšanas mehānismi, lai aizsargātu visus migrējošos darba ņēmējus pret ekspluatāciju saskaņā ar 2009. gada Direktīvas par sankcijām pret darba devējiem (14), kam jo īpaši būtu jāgarantē tiesu iestāžu un tiesiskās aizsardzības līdzekļu efektīva pieejamība, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

7.

Vienkāršotas pieejas pieņemšana

| 8. | norāda, ka pašreizējais tiesiskais regulējums un spēkā esošo direktīvu atšķirīgā īstenošana dalībvalstīs ir iemesls daudzām neatbilstībām attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem tādos jautājumos kā vienlīdzīga attieksme, nosacījumi par ieceļošanu un atkārtotu ieceļošanu valstī, darba atļaujas, uzturēšanās statuss, ES iekšējā mobilitāte, sociālais nodrošinājums, kvalifikāciju atzīšana un ģimenes atkalapvienošanās; norāda, ka šīs neatbilstības var kavēt integrāciju; turklāt uzsver, ka šīs neatbilstības rada grūtības arī uzņēmumiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos (15), un vietējām iestādēm, kas sniedz integrācijas pakalpojumus; prasa valsts līmenī izplatīt uzņēmumiem attiecīgu informāciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver pievienoto vērtību, ko sniedz visaptverošs Savienības likumīgas migrācijas tiesiskais regulējums kā daļa no holistiskas pieejas migrācijai, jo tas sniedz iespējas, izmantojot likumīgus un drošus ceļus ar darbu saistītai migrācijai, uzlabo trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi Savienības darba tirgum, veicina sakārtotāku migrāciju, piesaista darba ņēmējus, studentus un uzņēmumus, kas ir vajadzīgi ES un valstu darba tirgos, palīdz vājināt kontrabandistu un cilvēku tirgotāju noziedzīgo uzņēmējdarbības modeli, nodrošina, ka tiek ievērotas trešo valstu valstspiederīgo darba ņēmēju pamattiesības, tiek uzlabota piekļuve pienācīgiem darba apstākļiem, kā arī tiek veicināta vienlīdzīga sieviešu un vīriešu integrācija; uzskata, ka šāda holistiska pieeja dod labumu trešo valstu valstspiederīgo darba ņēmējiem un viņu ģimenēm, uzņēmējkopienām un piederības valstīm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti uzsver, ka pašreizējā tiesiskā regulējuma labāka un konsekventāka īstenošana, spēkā esošajās direktīvās paredzēto tiesību ievērošanas uzlabošana un labāka informācijas izplatīšana izpratnes veicināšanai par piemērojamām procedūrām ir pirmie praktiskie pasākumi, kas jāveic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | iesaka vienkāršot un saskaņot tiesisko regulējumu, saskaņojot spēkā esošajās likumīgas migrācijas direktīvās ietvertos noteikumus par pieteikšanās procedūrām, uzņemšanas un atteikuma iemesliem, procesuālajām garantijām, vienlīdzīgu attieksmi, piekļuvi darba tirgum, tostarp tiesībām mainīt darba devēju, ģimenes atkalapvienošanos saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un ES iekšējo mobilitāti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas plānoto Vienotās atļaujas direktīvas pārskatīšanu; ierosina paplašināt direktīvas darbības jomu un piemērošanu, lai aptvertu plašāku darba ņēmēju kategoriju; turklāt atzinīgi vērtē Komisijas plānoto Pastāvīgo iedzīvotāju direktīvas pārskatīšanu, kas sniedz iespēju uzlabot mobilitāti un vienkāršot un saskaņot procedūras; ar nepacietību gaida plānoto Komisijas īstenošanas ziņojumu par Sezonas darba ņēmēju direktīvu, kurā būtu sīki jāapskata noteikumi par uzturēšanās statusu, vienlīdzīgu attieksmi un maksimālo uzturēšanās ilgumu; aicina Komisiju apsvērt minētās direktīvas leģislatīvu pārskatīšanu pēc tās novērtēšanas; aicina Komisiju ierosināt atbilstošus likumdošanas pasākumus, lai uzlabotu spēkā esošās direktīvas, saskaņojot tās ar vislabvēlīgākajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

12.

ES iekšējās mobilitātes uzlabošana

| 13. | uzsver, ka trešo valstu valstspiederīgo ES iekšējā mobilitāte ir ES likumīgas migrācijas politikas būtiska sastāvdaļa, jo tā nodrošina skaidru pievienoto vērtību, ko nav iespējams sasniegt dalībvalstu līmenī; atgādina, ka darba ņēmēju brīva pārvietošanās palīdz saskaņot ES darba tirgu pieprasījumu ar piedāvājumu un var arī veicināt darba tirgus pielāgošanu un vispārējo ekonomikas izaugsmi krīzes laikā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis uzlabot koordināciju starp valstu iestādēm saistībā ar shēmām par trešo valstu valstspiederīgo mobilitāti ES iekšienē; norāda, ka ir jāatvieglo datu, statistikas un pierādījumu vākšana, jāuzlabo informācijas apmaiņa, koordinācija un sadarbība starp valstu iestādēm, lai uzlabotu acquis efektivitāti un lietderību un pēc iespējas pilnīgāk izmantotu ES pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saskaņotāki un elastīgāki noteikumi, kas veicina ES iekšējo mobilitāti, darbotos kā pamudinājums trešo valstu valstspiederīgajiem, pozitīvi ietekmētu darba devējus un palīdzētu dalībvalstīm novērst nepilnības darba tirgū un sekmēt ekonomisko izaugsmi; turklāt uzsver, ka lielāka ES iekšējā mobilitāte ļautu uzlabot to trešo valstu valstspiederīgo integrācijas izredzes, kuri jau atrodas Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka nesen pieņemtās direktīvas par studentiem, pētniekiem un uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem piešķir trešo valstu valstspiederīgajiem plašākas mobilitātes tiesības nekā agrāk pieņemtās likumīgas migrācijas direktīvas, piemēram, sākotnējā Zilās kartes un Pastāvīgo iedzīvotāju direktīva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kā pirmo soli vienkāršošanas virzienā iesaka spēkā esošajās likumīgas migrācijas direktīvās paplašināt tiesības uz ES iekšējo mobilitāti; atkārtoti uzsver, ka Komisijai būtu jāierosina atbilstoši likumdošanas pasākumi; |
| --- | --- |

17.

Talantu kopfonda izveide

| 18. | uzsver, ka ir vajadzīgi jauni instrumenti, lai palīdzētu darba devējiem atrast potenciālos darba ņēmējus, novērst darbaspēka trūkumu darba tirgū un atvieglot trešo valstu kvalifikāciju un prasmju atzīšanu Savienības līmenī; uzsver, ka darba devējiem un trešo valstu valstspiederīgajiem ir vajadzīga pilnīgāka informācija par likumīgu migrāciju uz ES un ka ir jāpaplašina strukturēts un jēgpilns dialogs par likumīgu migrāciju ar attiecīgām trešām valstīm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ierosina izveidot ES talantu kopfondu un atbilstošu platformu, kas darbotos kā vienas pieturas aģentūra trešo valstu darba ņēmējiem, ES darba devējiem un valstu administrācijām; norāda, ka Komisija plāno izpētīt iespēju šāda talantu kopfonda izveidei; iesaka kopfondam aptvert visas mazkvalificētu, vidēji un augsti kvalificētu darba ņēmēju nodarbinātības nozares, kā arī algotu un pašnodarbinātu darbaspēku, tostarp mazos un vidējos uzņēmumos un jaunizveidotos uzņēmumos; norāda, ka valsts nodarbinātības dienestu iesaistīšana šādā platformā gan ES, gan izcelsmes valstīs, tostarp vietējā līmenī, varētu palīdzēt uzlabot partnerības un veidot uzticēšanos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, radīt investīcijām labvēlīgu vidi un atbilstošāk reaģēt uz nodarbinātības vajadzībām vai darbaspēka trūkumu; iesaka veicināt trešo valstu dalību šādā talantu kopfondā, piemēram, tiešsaistē vai ar ES un dalībvalstu diplomātisko pārstāvniecību starpniecību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka šāds ES talantu kopfonds varētu būt svarīgs jauns instruments, lai saskaņotu un pārvaldītu prasmju piedāvājumu ar valstu darba tirgiem, un ka ES varētu būt nozīmīga loma šāda instrumenta izveidē, uzraudzībā un pārraudzībā, tostarp izmantojot finansējumu un zināšanu apmaiņu; iesaka platformu izmantot, lai precizētu un labāk saskaņotu izglītības un apmācības prasības starp iesaistītajām dalībvalstīm un trešām valstīm; uzskata, ka saskaņota ES līmeņa sistēma pieteikumiem, pamatojoties uz šo talantu kopfondu, palīdzētu samazināt birokrātiju dalībvalstu līmenī; uzskata, ka ES var būt svarīga loma kandidātu kvalifikācijas, valodu līmeņa un prasmju iepriekšējas pārbaudes veikšanā; uzsver — lai trešās valstīs un iesaistītajās dalībvalstīs popularizētu talantu kopfondu un darbinieku piemeklēšanas platformu, būtu svarīgi mērķtiecīgi izplatīt informāciju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | iesaka atvieglot, paātrināt, padarīt taisnīgāku un racionalizēt diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju, tostarp trešās valstīs formālā un neformālā ceļā iegūtu prasmju, novērtēšanu, savstarpēju atzīšanu un sertificēšanu dalībvalstīs, īstenojot paātrinātas procedūras un sekmējot informācijas pieejamību; uzskata, ka tas stiprinātu ES iekšējo mobilitāti; uzsver, ka Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra nodrošina labu pamatu, lai trešo valstu kvalifikācijas sistēmas sasaistītu ar vienotu ES atsauces sistēmu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka dalībvalstīm nekavējoties jāievieš mehānismi un pasākumi profesionālās pieredzes un neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai saskaņā ar Padomes 2012. gada ieteikumu (16); uzsver, ka valstu iestādēm ir jāapmainās ar paraugpraksi; uzskata, ka ir svarīgi iesaistīt attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālos partnerus un diasporas tīklus un pašus trešo valstu valstspiederīgos darba ņēmējus, kā arī vietējās iestādes un starptautiskās organizācijas (jo īpaši Starptautisko Migrācijas organizāciju (IOM), Starptautisko Darba organizāciju (SDO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO)) diskusijās par prasmju definīciju, kurā būtu jāiekļauj apmācība darbavietā, neformālā kvalifikācija un darba pieredze; |
| --- | --- |

22.

Attiecību ar trešām valstīm stiprināšana un likumīgu migrācijas ceļu veicināšana

| 23. | uzsver, ka, ņemot vērā ES iedzīvotāju novecošanu un darbaspēka samazināšanos, darbaspēka mobilitātes shēmas var stimulēt ES darba tirgus un veicināt ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atbalsta globālu un reģionālu sadarbību migrācijas jomā, kas ir veids kā stiprināt likumīgu migrācijas ceļu pieejamību un elastību; joprojām uzskata, ka atbilstošu likumīgas migrācijas kanālu stiprināšana palīdzētu mazināt neatbilstīgu migrāciju, vājinātu noziedzīgu kontrabandistu uzņēmējdarbības modeli, mazinātu cilvēku tirdzniecību un darbaspēka ekspluatāciju, uzlabotu vienlīdzīgas iespējas visiem darba ņēmējiem un piedāvātu likumīgu ceļu tiem, kas apsver migrēšanu uz Savienību; šajā sakarībā aicina Komisiju, iespējams, ar Eiropas Darba iestādes starpniecību reglamentēt visu darbā pieņemšanas aģentūru darbību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka plašāks migrācijas dialogs, piemēram, regulāri samiti starp ES un daudzām trešām valstīm, varētu veicināt ES darba tirgu vajadzību apmierināšanu un līdzsvarotu partnerību izveidi, tostarp pēc uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas, kas var palīdzēt sagatavoties trešo valstu valstspiederīgo integrācijai galamērķa valsts darba tirgū un var veicināt iegūto prasmju ilgtspējīgu pārnesi starp izcelsmes un galamērķa valstīm; uzsver, ka varētu smelties iedvesmu spēkā esošajos uz prasmēm balstītajos nolīgumos par talantu partnerību izveidi, kas ļauj galamērķa valstij tieši iesaistīties to trešo valstu valstspiederīgo prasmju kopuma veidošanā, kurus potenciāli interesē migrācija uz ES, tostarp izveidojot apmācības iespējas un programmas trešām valstīm, un pievērsties nepieciešamībai nodrošināt pārredzamību partnerībās ar trešām valstīm, tostarp iesaistot sociālos partnerus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, cik svarīga nozīme ir naudas pārvedumiem un priekšrocībām, ko gan sūtītājām, gan saņēmējām valstīm sniedz droša, likumīga un sakārtota migrācija; atbalsta centienus risināt intelektuālā darbaspēka emigrācijas un imigrācijas problēmas, turpinot izstrādāt instrumentus, kas veicina cirkulāro migrāciju; šajā sakarībā aicina Komisiju analizēt citu valstu izmantoto modeļu priekšrocības un trūkumus, piemēram, uz punktiem balstītu sistēmu un uz interešu izpausmi balstītus modeļus; lai atvieglotu cirkulāro migrāciju, iesaka ieviest vēlamo mobilitāti un piekļuvi atjaunojamām atļaujām, atkārtotas ieceļošanas tiesības un pagarināt trešo valstu valstspiederīgo atļauto prombūtnes periodu, lai viņi varētu atgriezties savā izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

26.

ES tiesiskā regulējuma uzlabošana

| 27. | atgādina, ka ES pašlaik atpaliek globālajā sacensībā par talantiem; norāda, ka vienīgais priekšlikums par likumīgu darbaspēka migrāciju, ko iesniedza iepriekšējā Komisija, bija pārskatīt Zilās kartes direktīvu; joprojām tiecas panākt Zilās kartes direktīvas jēgpilnu un būtisku pārskatīšanu, lai nodrošinātu pievienoto vērtību saskaņotības, prasmju atzīšanas, procedūru vienkāršošanas un ES iekšējās mobilitātes veicināšanas ziņā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka, apsverot ES tiesiskā regulējuma turpmāko attīstību, ir vajadzīgs strukturēts dialogs un apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sociālajiem partneriem un diasporas tīkliem, pašiem trešo valstu valstspiederīgajiem darba ņēmējiem un vietējām iestādēm, kā arī starptautiskām organizācijām (jo īpaši IOM, SDO un ESAO); |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka ES un valstu likumīgas migrācijas politikai būtu jāpievērš uzmanība darbaspēka un prasmju trūkumam darba tirgū; šajā nolūkā aicina Komisiju analizēt nepilnības darba tirgus testos un darbaspēka migrācijas shēmās, kas neapmierina reālās darba tirgus vajadzības; iesaka Savienībai izstrādāt tiesisko regulējumu, kas lielākā mērā aptvertu trešo valstu valstspiederīgos, kuri meklē mazkvalificētu vai vidēji kvalificētu darbu (17); |
| --- | --- |

29.

| 30. | šajā saistībā norāda, ka trešo valstu valstspiederīgie bieži tiek nodarbināti mājas aprūpes un mājsaimniecības pakalpojumu jomā (18); norāda, ka šajā nozarē lielākā daļa darba ņēmēju ir sievietes; aicina ES un tās dalībvalstis ratificēt SDO Konvenciju Nr. 189 par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām un nodrošināt nodarbinātības standartu pilnīgu piemērošanu; turklāt aicina Komisiju apsvērt likumdošanas pasākumus šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju izstrādāt ES mēroga shēmu, lai atvieglotu pašnodarbinātu personu, uzņēmēju un jaunuzņēmumu (lai sekmētu inovācijas), kā arī gados jaunāku trešo valstu valstspiederīgo, kuri nav ieguvuši oficiālu kvalifikāciju, pārrobežu darbību un piesaistītu tos, izmantojot, piemēram, darba meklēšanas un apmācības vīzes, ņemot vērā Europass platformas pakalpojumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/646 (19); |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīst, ka nozaru direktīvas nav panaceja ne attiecībā uz ES darba tirgus vajadzībām, ne likumīgas migrācijas jautājumu kopumā, vienlaikus atzīstot, ka lielākajā daļā dalībvalstu ir valstu shēmas darbaspēka migrantu piesaistīšanai; uzskata, ka vidējā termiņā ES ir jāatkāpjas no nozaru pieejas un jāpieņem imigrācijas kodekss, kurā būtu izklāstīti plaši noteikumi, kas reglamentētu visu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos, kuri meklē darbu Savienībā, un saskaņotu šo trešo valstu valstspiederīgo un viņu ģimeņu tiesības; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka šāds visaptverošs tiesību akts novērstu pašreizējo neviendabīgo procedūru jautājumu, atceltu dalībvalstīs noteiktās atšķirīgās prasības un nodrošinātu tik ļoti vajadzīgo noteikumu vienkāršošanu un saskaņošanu, nediskriminējot nevienu nodarbinātības sektoru, ne arī darba ņēmēju kategoriju; turklāt uzskata, ka šāds instruments atvieglotu sadarbību starp dalībvalstīm un starp ES un trešām valstīm; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  OV C 58, 15.2.2018., 9. lpp.

(2)  PE573.223v01-00.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0176.

(4)  OV L 186, 11.7.2019., 21. lpp.

(5)  OV L 155, 18.6.2009., 17. lpp.

(6)  OV L 343, 23.12.2011., 1. lpp.

(7)  OV L 94, 28.3.2014., 375. lpp.

(8)  OV L 157, 27.5.2014., 1. lpp. Uzņēmuma ietvaros pārceltus darbiniekus uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību ārpus ES, norīko darbā uzņēmumā, kurš pieder tai pašai uzņēmumu grupai un veic uzņēmējdarbību ES.

(9)  OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.

(10)  Padomes Direktīva 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.).

(11)  Padomes Direktīva 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.).

(12)  Politikas departamenta C pētījumi par jaunu tiesību aktu izstrādāšanas iespējām darbaspēka migrācijas jomā uz ES un par ES sadarbību ar trešām valstīm migrācijas jomā.

(13)  F. Fasani un J. Mazza, Immigrant Key Workers: their Contribution to Europe's COVID-19 Response (Svarīgākie darba ņēmēji, kuri ir imigranti, viņu ieguldījums Eiropas reakcijā uz Covid-19), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020. g.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/52/EK (2009. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 168, 30.6.2009., 24. lpp.).

(15)  Atbilstības pārbaudē tika identificētas šādas galvenās jomas, kurās ir visvairāk iekšējās saskaņotības problēmu: pieteikšanās procedūras, uzņemšanas un uzturēšanās nosacījumi (tostarp noraidīšanas un atsaukšanas iemesli), vienlīdzīgas attieksmes nosacījumi, ES iekšējā mobilitāte un ģimenes atkalapvienošanās.

(16)  Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.).

(17)  Sk., piemēram, Eiropas migrācijas tīkls, Determining labour shortages and the need for labour migration from third countries in the EU (Darbaspēka iztrūkuma un vajadzības pēc darbaspēka migrācijas no trešām valstīm Eiropas Savienībā noteikšana), Eiropas Komisija, Brisele, 2015. gads.

(18)  Sk. arī EPRS, The cost of non-Europe in the area of legal migration (Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas likumīgas migrācijas jomā), Eiropas Parlaments, Brisele, 2019.g., 21.-22. lpp.

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/646 (2018. gada 18. aprīlis) par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) (OV L 112, 2.5.2018., 42. lpp.).

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/204 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/204

---

P9_TA(2021)0261

Eiropas digitālā nākotne: digitālais vienotais tirgus un mākslīgā intelekta izmantošana Eiropas patērētājiem

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu: šķēršļu novēršana digitālā vienotā tirgus darbībā un mākslīgā intelekta izmantošanas uzlabošana Eiropas patērētājiem (2020/2216(INI))

(2022/C 15/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020)0067),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra balto grāmatu “Mākslīgais intelekts. Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra balto grāmatu “Mākslīgais intelekts. Eiropiska pieeja — izcilība un uzticēšanās” (COM(2020)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra“Ziņojumu par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā” (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra“Ziņojumu par mākslīgo intelektu, lietu internetu un robotiku drošuma un atbildības aspektā” (COM(2020)0064),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Vienotā tirgus šķēršļu apzināšana un mazināšana” (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Vienotā tirgus šķēršļu apzināšana un mazināšana” (COM(2020)0093),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Ilgtermiņa rīcības plāns vienotā tirgus noteikumu labākai īstenošanai un izpildei” (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Ilgtermiņa rīcības plāns vienotā tirgus noteikumu labākai īstenošanai un izpildei” (COM(2020)0094),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 13. novembra paziņojumu “Jaunā patērētāju tiesību aizsardzības programma — Patērētāju noturības stiprināšana, lai panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos” (COM(2020)0696), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 13. novembra paziņojumu “Jaunā patērētāju tiesību aizsardzības programma — Patērētāju noturības stiprināšana, lai panāktu ilgtspējīgu atveseļošanos” (COM(2020)0696),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237),

| — | ņemot vērā pēc Komisijas pasūtījuma McKinsey & Company 2020. gada februārī sagatavoto darba dokumentu “Shaping the digital transformation in Europe” (“Digitālās pārveides gatavošana Eiropā”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pēc Komisijas pasūtījuma McKinsey & Company 2020. gada februārī sagatavoto darba dokumentu “Shaping the digital transformation in Europe” (“Digitālās pārveides gatavošana Eiropā”) (1),

| — | ņemot vērā digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksa (DESI) 2020. gada ziņojumus un Eirobarometra īpašos rezultātus “Attieksme pret digitalizācijas ietekmi uz ikdienas dzīvi” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksa (DESI) 2020. gada ziņojumus un Eirobarometra īpašos rezultātus “Attieksme pret digitalizācijas ietekmi uz ikdienas dzīvi” (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. februāra paziņojumu “Eiropas Datu stratēģija” (COM(2020)0066),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (“Vispārīgā datu aizsardzības regula”) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (“Vispārīgā datu aizsardzības regula”) (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 28. februāra Regulu (ES) 2018/302, ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ un groza Regulas (EK) Nr. 2006/2004 un (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 28. februāra Regulu (ES) 2018/302, ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ un groza Regulas (EK) Nr. 2006/2004 un (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 2. oktobra Regulu (ES) 2018/1724, ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 2. oktobra Regulu (ES) 2018/1724, ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīvu (ES) 2019/2161, ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES attiecībā uz Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīvu (ES) 2019/2161, ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/6/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES attiecībā uz Savienības patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/790 par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/790 par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1150 par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1150 par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (16),

| — | ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par automatizētiem lēmumu pieņemšanas procesiem: patērētāju aizsardzības un preču un pakalpojumu brīvas aprites nodrošināšana (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par automatizētiem lēmumu pieņemšanas procesiem: patērētāju aizsardzības un preču un pakalpojumu brīvas aprites nodrošināšana (17),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par digitālo pakalpojumu tiesību aktu: vienotā tirgus darbības uzlabošana (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par digitālo pakalpojumu tiesību aktu: vienotā tirgus darbības uzlabošana (18),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesībām saistībā ar mākslīgā intelekta tehnoloģiju attīstību (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesībām saistībā ar mākslīgā intelekta tehnoloģiju attīstību (19),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (20),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgajam intelektam piemērojamo civiltiesiskās atbildības režīmu (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgajam intelektam piemērojamo civiltiesiskās atbildības režīmu (21),

| — | ņemot vērā tā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par vienotā tirgus stiprināšanu: pakalpojumu brīvas aprites nākotne (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par vienotā tirgus stiprināšanu: pakalpojumu brīvas aprites nākotne (22),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0149/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0149/2021),

| A. | tā kā vienotajā tirgū joprojām pastāv šķēršļi un tie ir jānovērš, lai pilnībā īstenotu tā potenciālu, un tā kā vienotai antropocentriskai ES pieejai ir būtiska nozīme tā sekmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā vienotajā tirgū joprojām pastāv šķēršļi un tie ir jānovērš, lai pilnībā īstenotu tā potenciālu, un tā kā vienotai antropocentriskai ES pieejai ir būtiska nozīme tā sekmīgā īstenošanā;

| B. | tā kā digitalizācija var radīt ievērojamu pievienoto vērtību vienotajam tirgum kopumā un ir svarīga gan Eiropas patērētājiem, gan tradicionālajām un netradicionālajām nozarēm, kā arī var sniegt konkurences priekšrocības globālajā tirgū; |
| --- | --- |

B.

tā kā digitalizācija var radīt ievērojamu pievienoto vērtību vienotajam tirgum kopumā un ir svarīga gan Eiropas patērētājiem, gan tradicionālajām un netradicionālajām nozarēm, kā arī var sniegt konkurences priekšrocības globālajā tirgū;

| C. | tā kā digitālais vienotais tirgus tradicionālajiem tirgiem rada dažādas problēmas, būtu jāievēro princips “kas ir nelikumīgs bezsaistē, ir nelikumīgs tiešsaistē”; |
| --- | --- |

C.

tā kā digitālais vienotais tirgus tradicionālajiem tirgiem rada dažādas problēmas, būtu jāievēro princips “kas ir nelikumīgs bezsaistē, ir nelikumīgs tiešsaistē”;

| D. | tā kā uz MI zināmā mērā jau attiecas spēkā esošās tiesību aktu prasības; |
| --- | --- |

D.

tā kā uz MI zināmā mērā jau attiecas spēkā esošās tiesību aktu prasības;

| E. | tā kā ir jāveido sabiedrības uzticēšanās MI, automātiski paredzot pilnībā ievērot cilvēktiesības, datu aizsardzību un drošību, un veicinot inovāciju Eiropā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir jāveido sabiedrības uzticēšanās MI, automātiski paredzot pilnībā ievērot cilvēktiesības, datu aizsardzību un drošību, un veicinot inovāciju Eiropā;

| F. | tā kā Baltajā grāmatā par mākslīgo intelektu lauksaimniecība ir atzīta par vienu no nozarēm, kurās MI var palielināt efektivitāti, un viens no turpmākās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vispārējiem mērķiem ir veicināt viedu lauksaimniecību; tā kā MI pētniecībai un darbam lauksaimniecības un zootehnikas jomā ir potenciāls palielināt nozares pievilcību jauniešiem un uzlabot lauksaimniecības rādītājus apgabalos ar dabas ierobežojumiem, kā arī dzīvnieku labturību un produktivitāti; tā kā stratēģija “No lauka līdz galdam” un biodaudzveidības stratēģija, kas izstrādāta, lai palīdzētu lauksaimniekiem kultivēt kvalitatīvu produkciju un līdz 2030. gadam samazināt barības vielu zudumus un pesticīdu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Baltajā grāmatā par mākslīgo intelektu lauksaimniecība ir atzīta par vienu no nozarēm, kurās MI var palielināt efektivitāti, un viens no turpmākās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vispārējiem mērķiem ir veicināt viedu lauksaimniecību; tā kā MI pētniecībai un darbam lauksaimniecības un zootehnikas jomā ir potenciāls palielināt nozares pievilcību jauniešiem un uzlabot lauksaimniecības rādītājus apgabalos ar dabas ierobežojumiem, kā arī dzīvnieku labturību un produktivitāti; tā kā stratēģija “No lauka līdz galdam” un biodaudzveidības stratēģija, kas izstrādāta, lai palīdzētu lauksaimniekiem kultivēt kvalitatīvu produkciju un līdz 2030. gadam samazināt barības vielu zudumus un pesticīdu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu;

| G. | tā kā digitālā pārkārtošanās prasa lielākas investīcijas digitālās ekonomikas galvenajos veicinātājos un koordināciju ar zaļās pārkārtošanās politikām; |
| --- | --- |

G.

tā kā digitālā pārkārtošanās prasa lielākas investīcijas digitālās ekonomikas galvenajos veicinātājos un koordināciju ar zaļās pārkārtošanās politikām;

| H. | tā kā MI sniedz daudzus ieguvumus, bet rada arī konkrētus riskus; |
| --- | --- |

H.

tā kā MI sniedz daudzus ieguvumus, bet rada arī konkrētus riskus;

| I. | tā kā ES dalībvalstīm un ES iestādēm saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju ir pienākums nodrošināt, ka, izmantojot jaunas un topošas tehnoloģijas, netiek nepamatoti ierobežotas nevienas personas tiesības uz privātumu, datu aizsardzību, vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, kā arī diskriminācijas aizliegums, cieņa un citas pamattiesības; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES dalībvalstīm un ES iestādēm saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju ir pienākums nodrošināt, ka, izmantojot jaunas un topošas tehnoloģijas, netiek nepamatoti ierobežotas nevienas personas tiesības uz privātumu, datu aizsardzību, vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, kā arī diskriminācijas aizliegums, cieņa un citas pamattiesības;

| J. | tā kā MI izmantošana arī rada riskus un bažas par persondatu vākšanas, izmantošanas un izplatīšanas ētiskumu, apmēru un pārredzamību; |
| --- | --- |

J.

tā kā MI izmantošana arī rada riskus un bažas par persondatu vākšanas, izmantošanas un izplatīšanas ētiskumu, apmēru un pārredzamību;

1. daļa: šķēršļu novēršana digitālā vienotā tirgus darbībā

| 1. | uzskata, ka ES digitālajai politikai būtu jārada vai jāatbalsta galvenie pamati, kas nepieciešami, lai Eiropas publiskais un privātais sektors kļūtu par pasaules līderiem uzticamas un antropocentriskas digitālās inovācijas jomā; uzskata, ka digitālais vienotais tirgus ir viens no šādiem pamatiem un tā mērķis ir pilnībā nodrošināt jauno tehnoloģiju potenciālu, likvidējot nepamatotus valstu šķēršļus, nodrošinot juridisko skaidrību patērētājiem un uzņēmumiem, sniedzot labumu Eiropas iedzīvotājiem un stiprinot konkurenci; uzskata, ka labāk organizēta un vienota Eiropas pieeja tirgus integrācijai un saskaņošanai var veicināt šo rezultātu; uzskata, ka, lai to panāktu, ir vajadzīgi turpmāki pasākumi gan dalībvalstu, gan ES līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, cik svarīgs ir pilnībā funkcionējošs digitālais vienotais tirgus, kas nodrošina priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem, un prasa, lai MVU tiktu atbalstīti to digitālajā pārveidē, un sagaida, ka Komisija pirms tiesību aktu ierosināšanas ieviesīs MVU atbilstības pārbaudi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka ES pieejai digitalizācijai ir pilnībā jāatbilst pamattiesībām, patērētāju aizsardzībai, tehnoloģiskajai neitralitātei, tīkla neitralitātei un datu aizsardzības noteikumiem, iekļautībai un nediskriminācijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka digitalizācija un jaunās tehnoloģijas, piemēram, MI, var palīdzēt sasniegt ES industriālās stratēģijas un zaļā kursa mērķus un pārvarēt dažas no Covid-19 krīzes radītajām grūtībām; turklāt uzskata, ka savstarpēji pastiprinoša politikas pieeja attiecībā uz zaļo kursu, rūpniecības stratēģiju un digitalizāciju varētu palīdzēt gan sasniegt to mērķus, gan arī veicināt ES līderību tehnoloģiju jomā; norāda uz digitālo risinājumu, piemēram, tāldarba un MI lietotņu, potenciālu atbalstīt personu ar invaliditāti dalību digitālajā vienotajā tirgū; uzskata, ka Covid-19 krīze arī sniedz iespēju paātrināt digitalizāciju un ka digitalizācijai ir jākalpo sabiedrības interesēm kopumā; uzskata, ka digitālā pārkārtošanās varētu palīdzēt apmierināt ES pilsētu, lauku un izolētu reģionu vajadzības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē jauno tehnoloģiju potenciālu pārejā uz aprites un ilgtspējīgu ekonomiku, atvieglojot aprites uzņēmējdarbības modeļu ieviešanu, veicinot datu apstrādes un uzglabāšanas sistēmu energoefektivitāti, palīdzot veidot ilgtspējīgākas vērtības ķēdes un optimizējot resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju zaļā kursa īstenošanā veicināt un atbalstīt ilgtspējīgu tehnoloģiju ieviešanu un attīstību, tostarp novērtējot datu koplietošanas ietekmi uz vidi, un infrastruktūru, kas nepieciešama, lai nodrošinātu ilgtspējīgu digitālo izvēršanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver — lai pilnībā atraisītu Zaļā kursa potenciālu, izšķiroša nozīme būs apmaiņas iespējamībai ar būtiskiem un precīzi definētiem datu kopumiem un piekļuvei tiem; aicina Komisiju novērtēt, kuras datu kopas ir būtiskas šim nolūkam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka būtu jāizbeidz prakse, kas apdraud patērētāju tiesības, datu aizsardzību un darba tiesības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Komisijai vajadzētu izvēlēties līdzsvarotu, atbilstošu nākotnes vajadzībām un uz pierādījumiem balstītu pieeju likumdošanai, kuras pamatā būtu subsidiaritātes princips, kas rada digitālo vienoto tirgu, kurš nodrošina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir konkurētspējīgs, pieejams, tehnoloģiski neitrāls, inovācijai labvēlīgs, antropocentrisks un uzticams un kurš veido drošu datu sabiedrību un ekonomiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka attiecībā uz nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai un tradicionālajai ekonomikai būtu jādominē vienlīdzīgiem nosacījumiem, meklējot kopīgu izpratni par to, kur tiek radīta vērtība; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka attiecīgos gadījumos MVU un citi ekonomikas dalībnieki varētu gūt labumu, izmantojot sadarbības modeļus, piemēram, atvērto pirmkodu un atvērtās programmatūras, atkarībā no dažādām situācijām vai konteksta, ņemot vērā potenciālās priekšrocības, kiberdrošību, privātumu un datu aizsardzību un neskarot piemērojamos tiesību aktus; uzskata, ka tas var palīdzēt sasniegt Eiropas stratēģisko autonomiju digitālajā jomā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos ievērot tās vadošos principus un novērst digitālā vienotā tirgus sadrumstalotību, likvidēt jebkādus nepamatotus šķēršļus un nevajadzīgas administratīvās prasības, atbalstīt inovāciju, jo īpaši attiecībā uz MVU, un izmantot atbilstīgus stimulus, kas rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus un vienlīdzīgu piekļuvi investīciju iespējām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa Komisijai nodrošināt gan pašreizējo, gan visu jauno tiesību aktu prasību efektīvu un lietderīgu izpildi; uzskata, ka izpildei ir efektīvi jādarbojas pāri robežām un starp nozarēm, ciešāk sadarbojoties iestādēm un pienācīgi ņemot vērā katras iestādes speciālās zināšanas un attiecīgo kompetenci; uzskata, ka Komisijai būtu jāizstrādā norādes, kas nodrošinātu koordināciju attiecībā uz visām jaunajām regulatīvajām prasībām MI jomā vai ar to saistītajās jomās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, virzīties uz inovācijām un patērētājiem draudzīgu regulatīvo vidi, stiprinot finansiālo un institucionālo atbalstu Eiropas digitālajai ekonomikai, izmantojot šādus pasākumus: investīcijas izglītībā, pētniecībā un izstrādē, atbalsts inovācijām Eiropā, apjomīgāka un plašāka piekļuve viegli nolasāmiem un sadarbspējīgiem augstas kvalitātes rūpniecības un publiskajiem datiem, digitālās infrastruktūras attīstīšana, digitālo prasmju vispārējas pieejamības labāka nodrošināšana iedzīvotājiem, tehnoloģiskās līderības veicināšana uzņēmējdarbības vidē un samērīgas un saskaņotas normatīvās vides izveide; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka vieds publiskais iepirkums, piemēram, Eiropas GovTech platforma, var palīdzēt atbalstīt digitālo attīstību visā ES; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka MI un citu svarīgu jauno tehnoloģiju jomā ir nepieciešamas ievērojamas investīcijas un publiskā un privātā sektora partnerības; atzinīgi vērtē ES finansējuma programmu izmantošanu mūsu sabiedrības un rūpniecības digitalizācijas atbalstam, ciktāl tās balstās uz efektivitātes, pārredzamības un iekļautības principiem; prasa saskaņoti izmantot dažādus fondus, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp programmām; ierosina noteikt stratēģiskas prioritātes attiecībā uz fondiem nepieciešamās digitālās infrastruktūras izveidei; prasa NextGenerationEU, kā arī publiskajiem un privātajiem finansētājiem palielināt investīcijas, kas atbilstu ES mērķim kļūt par pasaules tehnoloģiju līderi, padziļināt pētniecību un zināšanas un pilnībā izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības visiem sabiedrības locekļiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka MI ir īpašs izaicinājums MVU un ka nevajadzīgas sarežģītās normatīvās prasības var nesamērīgi ietekmēt to konkurētspēju; uzskata, ka pārejai uz MI risinājumiem vajadzētu dot labumu šiem uzņēmumiem, un jaunajiem tiesību aktiem par MI izmantošanu nevajadzētu radīt nepamatotu birokrātisku slogu, kas apdraud to konkurētspēju tirgū; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju nodrošināt plašāku investīciju koordināciju NextGenerationEU atveseļošanas plānā; aicina Komisiju šajā plānā ierosināt konkrētus pasākumus, lai Eiropas Savienībā atbalstītu ļoti ietekmīgas tehnoloģijas un infrastruktūru, piemēram, mākslīgo intelektu, augstas veiktspējas datošanu, kvantisko datošanu, mākoņa infrastruktūru, platformas, viedās pilsētas, 5G un optiskās šķiedras infrastruktūru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka MVU ir Eiropas ekonomikas pamats un tiem ir vajadzīgs īpašs atbalsts no ES finansēšanas programmām, lai īstenotu digitālo pārkārtošanos; aicina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt atbalstu jaunuzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU), izmantojot Vienotā tirgus programmu, digitālās inovācijas centrus un Atveseļošanas un noturības mehānismu digitālo tehnoloģiju izstrādē un piemērošanā, lai turpinātu virzīt digitālo pārveidi un tādējādi ļautu tiem pilnībā attīstīt savu digitālo potenciālu un konkurētspēju izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka salīdzinājumā ar citiem tirgiem Eiropai ievērojami trūkst riska un sagatavošanas kapitāla, kā arī privātā kapitāla finansējuma; uzskata, ka tas bieži vien liek Eiropas jaunuzņēmumiem izvērst darbību trešo valstu tirgos, nevis ES; uzskata, ka tas liedz plašākai Eiropas ekonomikai gūt pēc iespējas lielāku papildu labumu no riska kapitāla, kura izcelsme ir Eiropā; uzsver publisko struktūru neproporcionāli lielo nozīmi pašreizējā inovācijas un pētniecības finansēšanā un būtiskās atšķirības jaunuzņēmumu ekosistēmās un pieejamajā finansējumā starp dalībvalstīm; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt visaptverošu Eiropas pieeju, lai paplašinātu kapitāla avotus investīcijām tehnoloģiju jomā ES, tostarp atbalsta iniciatīvas komerceņģeļu investīciju, ko veiktu Eiropas privātā sektora līderi, kā arī lai nodrošinātu un atvieglotu riska un sagatavošanas kapitāla pieejamību Eiropas uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka programma “Digitālā Eiropa”, kā arī programmas “Apvārsnis Eiropa” un Eiropas infrastruktūras savienošanas programma ir nepieciešamas, lai virzītu Eiropas digitālo pārveidi, un tām būtu jāsaņem pienācīgs finansējums; mudina Komisiju nodrošināt, ka šīs programmas tiek īstenotas pēc iespējas drīz; atgādina, ka dalībvalstīm saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ir jāpilda savas saistības 3 % no IKP investēt pētniecībā un izstrādē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju strādāt pie tā, lai ES ieņemtu līderpozīcijas jauno tehnoloģiju pieņemšanas un standartizācijas procesā, nodrošinot MI antropocentriskumu atbilsmi Eiropas vērtībām, pamata cilvēktiesībām un normām; uzsver, ka ir jāsadarbojas ar standartizācijas organizācijām, nozari un arī ar starptautiskajiem partneriem globālo standartu noteikšanā, ņemot vērā līderības tehnoloģiju jomā un attīstības globālo raksturu; apsver Eiropas Standartizācijas komitejas darbnīcas nolīgumu izmantošanu konkrētās jomās, piemēram, MI un jaunu topošo tehnoloģiju jomā, kā iespēju palielināt efektivitāti saskaņotu standartu izstrādē; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atbalsta Komisijas mērķi palielināt nepersondatu pieejamību un kopīgošanu, lai stiprinātu Eiropas ekonomiku; uzskata, ka, īstenojot šo mērķi, būtu jāņem vērā riski, kas saistīti ar plašāku piekļuvi nepersondatiem, piemēram, deanonimizācijas rezultātā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka ir nepieciešams stimulēt MVU piekļuvi lielākam datu daudzumam, un prasa nodrošināt, lai stimuli, kas paredzēti MVU piekļuves uzlabošanai nepersondatiem, kurus brīvprātīgā un savstarpēji izdevīgā procesā sagatavojušas citas privātas ieinteresētās personas, atbilstu visiem nepieciešamajiem aizsardzības pasākumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, kā arī tiesiskajam regulējumam par intelektuālā īpašuma tiesībām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka, sniedzot sabiedriskos pakalpojumus vai slēdzot publiskā iepirkuma līgumus, publiski uzņēmumi rada, vāc un apstrādā ievērojamu daudzumu nepersondatu, kuru komerciāla atkalizmantošana būtu ļoti vērtīga un sniegtu labumu sabiedrībai; mudina Komisiju un dalībvalstis padarīt šādus datus plašāk pieejamus atkalizmantošanai vispārējās interesēs, tādējādi sekmējot Atvērto datu direktīvas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka mums ir vajadzīga datu ekonomika, kas darbojas visā ES, jo tā ir galvenais digitalizācijas veicinātājs; uzskata, ka augsta līmeņa datu aizsardzība uzticamam MI, varētu palīdzēt uzlabot patērētāju uzticēšanos; uzskata, ka ir svarīgi, lai ES garantētu augstu pircēju un attiecīgā gadījumā patērētāju savu datu kontroles līmeni, vienlaikus nodrošinot visaugstāko standartu saglabāšanu attiecībā uz persondatu aizsardzību ar skaidriem un līdzsvarotiem noteikumiem par cita starpā intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT), taču uzskata, ka ir svarīgi saglabāt atvērtību attiecībā uz trešām valstīm un ka ir svarīga nepersondatu brīva pārrobežu plūsma; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ņem vērā digitālo pakalpojumu aktu un digitālo tirgu aktu un uzskata, ka tiem būtu jāpalīdz atbalstīt inovāciju, garantējot augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un lietotāju tiesību, uzticēšanās un drošības tiešsaistē uzlabošanu; uzsver, ka ir jānodrošina, lai Eiropas tirgus arī turpmāk būtu aktīvs un ļoti konkurētspējīgs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka patērētāju aizsardzībai vajadzētu ieņemt svarīgu vietu digitālo pakalpojumu tiesību aktā, un ir pārliecināts, ka labāka pārredzamība un uzticamības pārbaude tiešsaistes tirdzniecības vietām uzlabotu produktu drošumu un tādējādi stiprinātu patērētāju uzticēšanos tiešsaistes tirdzniecības vietām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tāpēc uzsver, ka ir nepieciešama skaidra atbildība par tiešsaistes tirdzniecības vietām, pamatojoties uz proporcionalitātes principu; norāda, ka būtu jāprecizē satura mitināšanas platformu atbildība par tajās pārdotajām vai reklamētajām precēm, lai novērstu juridisko plaisu, kuras dēļ pircēji nevar apmierināt savas leģitīmās prasības saskaņā ar tiesību aktiem vai preču piegādes līgumu, piemēram, tāpēc, ka nav iespējams identificēt primāro pārdevēju, piemēram, uzņēmējdarbības princips “pazīsti savu klientu”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto Jauno patērētāju tiesību aizsardzības programmu un mudina Komisiju vajadzības gadījumā atjaunināt tiesību aktus patērētāju tiesību aizsardzības jomā, lai labāk ņemtu vērā jauno tehnoloģiju ietekmi un iespējamo kaitējumu patērētājiem, īpaši visneaizsargātākajām grupām, kā arī apsverot Covid–19 pandēmijas ietekmi; uzskata, ka Eiropas patērētājiem vajadzētu būt iespējai aktīvi piedalīties digitālajā pārejā un ka patērētāju uzticēšanās un digitālo tehnoloģiju pieņemšana ir atkarīga no viņu tiesību aizsardzības jebkuros apstākļos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka nepamatota tiešsaistes pakalpojumu ģeobloķēšana ir būtisks šķērslis vienotajam tirgum un nepamatota Eiropas patērētāju diskriminācija; norāda uz Komisijas pirmo ģeobloķēšanas regulas īstermiņa pārskatīšanu un mudina Komisiju turpināt tās novērtēšanu un iesaistīties ieinteresēto personu dialogā, ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu pēc pārrobežu piekļuves audiovizuālajiem pakalpojumiem, lai veicinātu kvalitatīva satura apriti visā ES; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina ES pamattiesības uz privātumu un persondatu aizsardzību, tostarp skaidri formulētu informētu piekrišanu, kā noteikts VDAR regulā; norāda, ka piekrišanas pamatā vajadzētu būt saprotamai un viegli pieejamai informācijai par to, kā persondati tiks izmantoti un apstrādāti, un ka tas būtu jāievēro arī tad, ja izmanto algoritmus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē jauno ES kiberdrošības stratēģiju digitālajai desmitgadei, kas ir neaizstājama, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticēšanos un pilnībā gūtu labumu no inovācijas, savienojamības un automatizācijas digitalizācijas rezultātā, vienlaikus aizsargājot pamattiesības, un aicina efektīvi un ātri īstenot izklāstītos pasākumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot Eiropas Piekļūstamības aktu, lai efektīvi likvidētu šķēršļus iedzīvotājiem ar invaliditāti un nodrošinātu piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem, kā arī to sniegšanas nosacījumu piemērotību nolūkā izveidot pilnībā iekļaujošu un pieejamu digitālo vienoto tirgu, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi un personu ar invaliditāti iekļaušanu; mudina dalībvalstis paplašināt Direktīvas par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu pieejamību piemērošanu jomās, kas ir atvērtas publiskai lietošanai, jo īpaši veselības, transporta, pasta vai telekomunikāciju nozarē (23); |
| --- | --- |

34.

2. daļa: MI labāka izmantošana Eiropas patērētāju labā

| 35. | ir pārliecināts, ka MI, ja tas izstrādāts saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, spēj uzlabot konkrētas jomas Eiropas iedzīvotājiem un sniedz būtiskus ieguvumus un vērtību ekonomikai, drošumam, drošībai, izglītībai, veselības aprūpei, transportam un videi; uzskata, ka ir jānodrošina uz MI balstītu produktu un pakalpojumu drošums, drošība, iekļautība, nediskriminācija, pieejamība un taisnīgums, jo īpaši attiecībā uz patērētāju grupām, kuras uzskata par neaizsargātām, lai neviens netiktu atstāts novārtā un lai to priekšrocības būtu pieejamas visā sabiedrībā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst, ka, lai gūtu labumu no MI, visiem — Komisijai, dalībvalstīm, privātajam sektoram, pilsoniskajai sabiedrībai un zinātniskajām aprindām — ir efektīvi jāsadarbojas un jārada drošam antropocentriskam MI paredzēta ekosistēma, no kā labumu gūs visa sabiedrība; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda — lai gan MI ir labs potenciāls, tas var radīt arī konkrētus lielus riskus tādu problēmu dēļ kā aizspriedumainu datu izmantošana un melnās kastes efekts; uzskata, ka šie riski var izpausties atkarībā no konkrētā konteksta un MI izmantošanas gadījumiem; prasa nodrošināt uz MI balstītu sistēmu izsekojamības procesu pārredzamību un iespēju tos pārskatīt konstatētas diskriminācijas gadījumā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka papildus dažiem šķēršļiem, kas kavē digitālo tehnoloģiju izstrādi, pieņemšanu un efektīvu regulējumu ES, patērētāju uzticēšanās un paļāvības trūkums var kavēt MI plašo ieviešanu; vērš uzmanību uz to, ka iedzīvotājiem trūkst izpratne par procesiem, ar kuriem progresīvās algoritmiskās un mākslīgā intelekta sistēmas pieņem lēmumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka patērētājiem ir vajadzīgs skaidrs un paredzams tiesiskais regulējums produktu nepareizas darbības gadījumā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastāvīgi uzlabot valsts pārvaldes daļu, kas būs atbildīga par turpmāko MI tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas Balto grāmatu par MI un aicina Komisiju izstrādāt kopēju ES tiesisko MI regulējumu, kas būtu antropocentrisks, balstīts uz risku, skaidrs un nākotnes prasībām atbilstošs; uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai pārraudzītu automatizētas lēmumu pieņemšanas sistēmas, un tam būtu jāpapildina spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz MI, un jānodrošina, ka tie ir samērīgi ar riska līmeni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver vajadzību nodrošināt pienācīgu cilvēka kontroles līmeni pār algoritmu lēmumu pieņemšanu un pienācīgu un efektīvu tiesiskās aizsardzības mehānismu ieviešanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt patērētājiem pamatapmācību un prasmes MI jomā, kas ļautu viņiem gūt lielāku labumu no šīm tehnoloģijām un vienlaikus pasargāt sevi no jebkādiem iespējamiem apdraudējumiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka, kaut gan uz MI dažādā mērā jau attiecas spēkā esošie Eiropas tiesību akti, MI izvirza jaunus, līdz šim neatrisinātus juridiskos jautājumus, kas ietekmē patērētājus, un tālab aicina Komisiju sniegt skaidrus norādījumus par pašreizējo piemērojamo tiesību aktu un ierosināto jauno pasākumu darbību un sinerģiju, lai novērstu juridisko vakuumu un izveidotu samērīgu un konsekventu tiesisko regulējumu; uzskata, ka digitālā vienotā tirgus stiprināšanā svarīga ir dalībvalstu sadarbība; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis tiesiskā regulējuma īstenošanā nodrošināt ciešu sadarbību, lai novērstu vienotā tirgus sadrumstalotību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka, MI ir strauji mainīga tehnoloģija, kurai, pamatojoties uz principiem un samērīgumu, vajadzīgi efektīvi tiesību akti, ne tikai pamatnostādnes; uzskata, ka tā sasniegšanai MI ir jādefinē plaši, lai visi regulatīvie pasākumi dažādās nozarēs arī turpmāk varētu būt elastīgi un pielāgojami un lai ņemtu vērā turpmāko attīstību un pienācīgi pievērstos MI izmantošanas dažādajiem riska līmeņiem, kas sīkāk jādefinē nozaru sistēmās; uzskata, ka turpmākajā regulējumā ir pienācīgi jāatspoguļo tas, cik lielā mērā MI subjektīvie riski praksē rodas dažādos MI izmantošanas un piemērošanas veidos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka pašmācības algoritmu izmantošana ļauj uzņēmumiem gūt visaptverošu priekšstatu par patērētāju personīgajiem apstākļiem un uzvedības modeļiem; tādēļ aicina Komisiju visaptveroši regulēt MI tehnoloģijas, lai novērstu šādu sistēmu negodīgu vai ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka MI tiesiskā regulējuma mērķim vajadzētu būt iekšējā tirgus izveidei uzticamiem un drošiem MI produktiem, lietotnēm un pakalpojumiem un ka tas būtu jābalsta uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver patērētāju tiesības saņemt pienācīgu un savlaicīgu un viegli pieejamu informāciju par MI sistēmu esamību un iespējamo iznākumu, kā arī par to, kā sistēmas lēmumus var pārbaudīt, jēgpilni apstrīdēt un labot; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prasa, lai obligāti būtu jāsniedz informācija par patērētāju mijiedarbību ar MI sistēmām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka izskaidrojamība un pārredzamība ir ļoti svarīga, lai veidotu un saglabātu lietotāju uzticēšanos MI sistēmām; uzskata, ka tas nozīmē, ka procesiem jābūt pārredzamiem, par MI sistēmu spējām un mērķi atklāti jāpaziņo un lēmumiem jābūt izskaidrojamiem tiem, kas ir skarti tieši; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka tiesiskajam regulējumam ir jāatbalsta uzticamu MI sistēmu izstrāde un būtu jānodrošina augsti patērētāju aizsardzības standarti nolūkā nostiprināt patērētāju uzticēšanos produktiem, kuri ir iespējami, pateicoties MI; uzskata, ka ir nepieciešama pakāpeniskāka risku noteikšana un atbilstošas juridiskās prasības un aizsardzības pasākumi pret kaitējumu patērētājiem; uzskata arī, ka tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina pārredzamība, atbildība un gan patērētāju, gan regulatīvo iestāžu skaidra informēšana par attiecīgajām prasībām, kā arī proaktīvi jāstimulē MI izstrādātāji un izmantotāji ieviest uzticamu MI; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju veicināt ar algoritmiskām sistēmām saistītas informācijas apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm un atbalstīt vienotas izpratnes veidošanu par algoritmiskām sistēmām vienotajā tirgū, sniedzot norādījumus, atzinumus un speciālās zināšanas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzskata, ka šāda regulējuma pamatā vajadzētu būt ētiskai, antropocentriskai un uz pamattiesībām balstītai pieejai visā MI produktu projektēšanas, izstrādes un aprites ciklā, pamatojoties uz pamattiesību un pārredzamības, izskaidrojamības (attiecīgā gadījumā), pārskatatbildības principu saglabāšanu, kā arī uz tiesībām un no VDAR izrietošām saistībām, tostarp par datu minimizēšanu, nolūka ierobežojumu un integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzskata, ka jauno regulatīvo prasību darbības joma būtu jāpaplašina tā, lai uz MI lietotnēm to īpašajā kontekstā, kuras rada vislielāko risku, attiektos visstingrākās regulatīvās prasības un kontroles, tostarp iespēja aizliegt kaitīgas vai diskriminējošas prakses; aicina Komisiju izstrādāt objektīvu metodiku kaitējuma riska aprēķināšanai papildus tam, kas jau ir paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos patērētāju tiesību aizsardzības jomā; uzskata, ka šajā metodikā būtu jāizvairās no ierobežojošas, bināras pieejas, kas varētu ātri novecot, un tā vietā galvenā uzmanība būtu jāpievērš MI kontekstam, piemērošanai un izmantošanai specifiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka ES mēroga MI standartizācijai būtu jāveicina inovācija un sadarbspēja, kā arī jāgarantē augsts patērētāju aizsardzības līmenis; atzīst — lai gan jau pastāv ievērojams skaits standartu, ir jāturpina veicināt un pilnveidot kopējus MI standartus, piemēram, tos, kas piemērojami komponentu daļām un lietojumiem kopumā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka, tiklīdz būs ieviesti skaidri juridiski noteikumi un izpildes mehānismi, varētu apsvērt brīvprātīga uzticama MI marķējuma nozīmi, vienlaikus paturot prātā, ka algoritmiskās mācīšanās sistēmām raksturīgā informācijas asimetrija padara marķēšanas sistēmu lomu ļoti sarežģītu; uzskata, ka šāds marķējums varētu uzlabot uz MI balstītu tehnoloģiju pārredzamību; uzsver, ka jebkurai šādai marķēšanas sistēmai ir jābūt saprotamai patērētājiem un jāpierāda, ka tā izmērāmi uzlabo patērētāju informētību par atbilstīgiem MI lietojumiem, ļaujot viņiem veikt apzinātu izvēli, pretējā gadījumā tā nepanāks pietiekamu lietošanas līmeni reālos apstākļos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ir pārliecināts, ka jaunajām normatīvajām prasībām un novērtējumiem jābūt gan saprotamiem, gan īstenojamiem, kā arī, ja iespējams, tie būtu jāiestrādā spēkā esošajās nozaru prasībās un proporcionāli jāsamazina administratīvais slogs; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot inovatīvus regulatīvos instrumentus, piemēram, ar piesardzības principu saderīgas “regulatīvās smilškastes”, lai palīdzētu piedāvāt skaidru izaugsmes ceļu jaunuzņēmumiem un maziem uzņēmumiem; uzskata, ka šiem instrumentiem būtu jāpalīdz veicināt inovāciju, ja tos izmanto kontrolētā vidē; norāda, ka saskaņotas vides izveide inovatīvu produktu testēšanai un validēšanai, pamatojoties uz tādām tehnoloģijām kā MI, palīdzēs Eiropas uzņēmumiem pārvarēt vienotā tirgus sadrumstalotību un izmantot izaugsmes potenciālu visā ES; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda, ka visefektīvākais veids, kā samazināt aizspriedumus, ir nodrošināt MI sistēmu apmācībā izmantoto datu kopu kvalitāti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka augsta riska kontekstā MI izmantošana būtu jāierobežo līdz konkrētiem mērķiem, pilnībā ievērojot piemērojamos tiesību aktus un pārredzamības pienākumus; uzsver, ka tikai skaidram un juridiski noteiktam tiesiskajam regulējumam būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu drošumu un drošību, datu un patērētāju aizsardzību, sabiedrības uzticēšanos un atbalstu šādu tehnoloģiju ieviešanas nepieciešamībai un proporcionalitātei; aicina Komisiju rūpīgi apsvērt, vai ir konkrēti lietošanas gadījumi, situācijas vai prakse, attiecībā uz kuru būtu jāpieņem īpaši tehniskie standarti, tostarp pamatā esošie algoritmi; uzskata, ka gadījumā, ja šādi tehniskie standarti tiktu pieņemti, kompetentajām iestādēm tie būtu regulāri jāpārskata un atkārtoti jāizvērtē, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības straujo tempu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzskata, ka MI produktu un pakalpojumu pārskatīšanas padomju izveide, ko veic organizācijas un uzņēmumi, lai novērtētu potenciālos ieguvumus un kaitējumu, jo īpaši potenciālo sociālo ietekmi, ko rada augsta riska un ietekmīgi MI projekti, var būt noderīgs instruments, lai palīdzētu organizācijām pieņemt atbildīgus lēmumus par MI produktiem un pakalpojumiem, jo īpaši, ja tajos ir iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver izglītības un pētniecības nozīmi MI jomā; uzsver, ka ES ir jāveido savas digitālās spējas, mudinot vairāk cilvēku turpināt karjeru ar IKT saistītās nozarēs, apmācot vairāk datu speciālistu MI jomā, kā arī speciālistus saistītās jaunās jomās, piemēram, investēšanā mākslīgajā intelektā un MI drošumā; prasa veikt būtiskas investīcijas Eiropas mākslīgā intelekta izcilības centru tīklā un izveidot paneiropas universitāšu un pētniecības tīklus, kuros galvenā uzmanība pievērsta MI; uzskata, ka šim tīklam būtu jāpalīdz stiprināt zināšanu apmaiņu par MI, jāatbalsta ar MI saistītie talanti ES un jāpiesaista jauni talanti, jāveicina sadarbība starp inovatīviem uzņēmumiem, augstākās izglītības iestādēm, pētniecības iestādēm un MI izstrādātājiem, kā arī jānodrošina specializēta apmācība un attīstība regulatīvajām iestādēm ar mērķi nodrošināt šo tehnoloģiju pareizu izmantošanu un aizsargāt Eiropas iedzīvotājus no iespējamiem riskiem un kaitējuma to pamattiesībām; turklāt uzsver, cik svarīgi ir pasākumi un informācijas kanāli, lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem efektīvi digitalizēties un pāriet uz “rūpniecību 5.0”; atzīst, ka MI lietotņu komponentu koplietošana un atkārtota izmantošana palielina MI risinājumu izmantošanu un izplatību; uzsver, cik svarīgi ir fundamentālie pētījumi par MI pamatu; uzsver nepieciešamību nodrošināt visaptverošu pētniecību par visiem MI lietojumiem un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina veikt ietekmes novērtējumus par digitālās plaisas ietekmi uz cilvēkiem un konkrēti rīkoties, lai to pārvarētu; prasa mazināt negatīvo ietekmi, izmantojot izglītību, pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu; uzsver, ka ir jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts, ņemot vērā sieviešu nepietiekamo pārstāvību STEM un digitālos uzņēmumos; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš MI pratības programmām; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju atjaunināt spēkā esošo produktu drošuma un atbildības regulējumu, lai risinātu jaunas problēmas, ko rada tādas jaunās strauji attīstošās digitālās tehnoloģijas kā MI; un mudina Komisiju cita starpā atjaunināt Produktu vispārējas drošības direktīvu un Produktatbildības direktīvu, jo īpaši apsverot iespēju mainīt jēdzienu “pierādīšanas pienākums” attiecībā uz kaitējumu, ko nodarījušas jaunās digitālās tehnoloģijas, skaidri noteiktos gadījumos un pēc pienācīgas novērtēšanas, un pielāgojot terminus “produkts”, “kaitējums” un “defekts”, lai tie atspoguļotu jauno tehnoloģiju sarežģītību, tostarp produktus ar tajos iestrādātu MI, lietu internetu un robotiku, atsevišķu programmatūru un programmatūru vai atjauninājumus, kas ietver būtisku produkta pārveidošanu, faktiski nozīmējot jauna produkta radīšanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka MI, tāpat kā jebkuras jaunas tehnoloģijas īstenošanai, būtu jāattīsta atbilstoša savienojamība, tostarp demogrāfiski vai ekonomiski problemātiskos reģionos; prasa ņemt vērā nevienlīdzīgo piekļuvi tehnoloģijām lauku apvidos, jo īpaši tad, kad Savienības līdzekļi tiek izmantoti 5G tīklu izvēršanai, lai samazinātu zonas, kur nav pārklājuma, un savienotības infrastruktūrai kopumā; prasa izstrādāt ES komunikācijas stratēģiju, kas ES pilsoņiem nodrošinātu uzticamu informāciju, kā arī prasa rīkot izpratnes veicināšanas kampaņas par 5G; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju izvērtēt sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, tostarp blokķēdes tehnoloģijas, proti, viedlīgumu izstrādi un izmantošanu digitālajā vienotajā tirgū, un sniegt norādījumus un apsvērt iespēju izstrādāt atbilstošu tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu juridisko noteiktību uzņēmumiem un patērētājiem, jo īpaši jautājumu par likumību, viedlīgumu izpildi pārrobežu situācijās un attiecīgā gadījumā notariālas apstiprināšanas prasības; |
| --- | --- |

67.

| 68. | prasa pabeigt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) daudzpusējās sarunas par e-komerciju, tajās panākot līdzsvarotu rezultātu; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt pirmkoda klauzulas ietekmi, tostarp uz patērētāju tiesībām, ko pašlaik apspriež e-komercijas sarunās par nākotnes ES MI tiesību aktiem PTO līmenī, un šajā izvērtēšanā iesaistīt Eiropas Parlamentu; pauž nožēlu par to, ka, nepastāvot globāliem noteikumiem, ES uzņēmumi digitālajā tirdzniecībā var būt pakļauti ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, piemēram, nepamatotai ģeogrāfiskajai bloķēšanai, datu lokalizācijai un obligātām tehnoloģiju nodošanas prasībām; norāda, ka šie šķēršļi ir īpaši sarežģīti uzveicami mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); uzsver, ka globālie digitālās tirdzniecības noteikumi varētu vēl vairāk uzlabot patērētāju aizsardzību; atbalsta PTO moratoriju attiecībā uz elektroniskās nosūtīšanas pastāvīgumu un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt skaidru elektroniskās nosūtīšanas definīciju; prasa pilnībā īstenot PTO Informācijas tehnoloģiju nolīgumu, tā paplašināšanu un PTO telekomunikāciju pakalpojumu atsauces dokumentu, kā arī panākt to plašāku pieņemšanu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzīst mērķi padarīt ES par pasaules līderi MI izstrādē un piemērošanā; prasa ES ciešāk sadarboties ar partneriem, piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un PTO, lai noteiktu globālus MI standartus nolūkā samazināt tirdzniecības šķēršļus un veicināt uzticamu MI atbilstīgi ES vērtībām; atbalsta ESAO valstu sadarbību starptautisko noteikumu jomā un cita veida sadarbību digitālās ekonomikas jomā, tostarp globālo partnerību mākslīgā intelekta jomā; mudina ES pastiprināt sadarbību ar ANO un starptautiskajām standartizācijas struktūrām šajā jomā; norāda uz noteikumos balstītā Āzijas reģionālās visaptverošās ekonomiskās partnerības (RCEP) nolīguma noslēgšanu, kas veidoja pamatu pasaulē lielākajam ekonomikas integrācijas projektam; uzskata, ka ES būtu jāveicina digitālie noteikumi, kas ir saskaņā ar demokrātijas principiem, cilvēktiesībām un ilgtspējīgu attīstību; šajā sakarā atbalsta priekšlikumu izveidot ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | šajā sakarā atbalsta darbu pie transatlantiska MI nolīguma, kura mērķis ir panākt spēcīgāku un plašāku vienprātību par ētiskas MI un datu pārvaldības principiem un šo principu ietvaros veicināt inovāciju un datu kopīgošanu MI izstrādes nolūkā, palīdzēt atvieglot tirdzniecību un saderīgu digitālās tirdzniecības noteikumu un standartu izstrādi, nodrošinot ES vienu no galvenajām lomām šādu standartu noteikšanā; uzsver, ka šādā transatlantiskā MI nolīgumā būtu jāiekļauj arī nodaļa par datu drošību un lietotāju un patērētāju datu aizsardzību, lai nodrošinātu ES noteikumu aizsardzību; aicina Komisiju turpināt sadarboties ar ASV, Japānu un citām līdzīgi domājošām partnervalstīm, lai reformētu PTO noteikumus cita starpā attiecībā uz subsīdijām, tehnoloģiju piespiedu nodošanu un valsts uzņēmumiem; uzsver ES BTN nozīmi ES uzņēmumu, patērētāju un darba ņēmēju interešu un vērtību veicināšanā globālajā digitālajā ekonomikā un uzskata tos par konkurētspējīgu digitālo vienoto tirgu papildinošu faktoru; norāda, ka īpaši izšķiroša nozīme ir sadarbībai ar Apvienoto Karalisti, kurai ir svarīga loma globālajā digitālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mudina dalībvalstis savos atveseļošanas plānos iekļaut transporta digitalizācijas projektus; uzsver, ka ir jānodrošina stabils un pienācīgs finansējums transporta un IKT infrastruktūras izveides procesam intelektisku transporta sistēmu (ITS) vajadzībām, tostarp 5G tīklu drošai izvēršanai, 6G un nākotnes bezvadu tīklu izstrādei, lai pilnībā attīstītu digitalizētā transporta potenciālu, vienlaicīgi nodrošinot augstus transporta drošības standartus; šajā sakarā uzsver nepieciešamību gan attīstīt jaunu infrastruktūru, gan modernizēt esošo infrastruktūru; aicina dalībvalstis nodrošināt drošu, noturīgu un ļoti kvalitatīvu transporta infrastruktūru, kas atvieglotu satīklotu un automatizētu mobilitātes pakalpojumu ieviešanu; norāda, ka ir jāpaātrina attiecīgās transporta un digitālās infrastruktūras modernizācija Eiropas transporta tīklā (TEN-T); tādēļ aicina Komisiju, pārskatot TEN-T regulu un Dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru regulu, ierosināt mehānismus, lai to nodrošinātu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver MI milzīgo potenciālu transporta nozarē un tā spēju palielināt automatizāciju autotransporta, dzelzceļa, ūdens un gaisa transporta jomā; uzsver MI nozīmi multimodalitātes un pārejas uz citiem transporta veidiem veicināšanā, kā arī viedo pilsētu attīstīšanā, uzlabojot visu iedzīvotāju ceļošanas pieredzi ar to, ka transporta, loģistikas un satiksmes plūsmas tiktu padarītas efektīvākas, drošākas un videi draudzīgākas, tiktu saīsināts braucienu ilgums, samazināti sastrēgumi, kaitīgas emisijas un izmaksas; uzsver MI izmantojošo sistēmu transporta nozarē milzīgo potenciālu attiecībā uz drošību un “nulles vīzijā” izklāstīto mērķu sasniegšanu; uzsver, ka MI veicinās netraucētu dažādu veidu transportu, ievērojot mobilitātes kā pakalpojuma (MaaS) koncepciju; aicina Komisiju izpētīt, kā veicināt MaaS līdzsvarotu attīstību, jo īpaši pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzinīgi vērtē Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības (SESAR) kopuzņēmuma panākumus un aicina pastiprināt pētniecību un investīcijas, lai maksimāli palielinātu MI potenciālu aviācijas nozarē attiecībā uz patērētājiem, uzlabojot aviosabiedrību tirgvedību, pārdošanu, izplatīšanu, cenu noteikšanas procesus, kā arī uzlabojot apkalpošanu uz zemes (drošības pārbaudes utt.); norāda, ka MI var izstrādāt automatizēto navigāciju tāljūras un tuvsatiksmes kuģošanā un iekšējos ūdensceļos un uzlabot jūras uzraudzību saistībā ar pieaugošo kuģu satiksmi; aicina ieviest MI un panākt augstāku digitalizācijas līmeni plašā mērogā visās Eiropas ostās, lai panāktu lielāku efektivitāti un konkurētspēju, uzsver digitalizācijas, MI un robotikas būtisko nozīmi tūrisma nozarē, tādējādi ilgtermiņā veicinot nozares ilgtspēju; norāda, ka ir vajadzīgs pienācīgs finansējums un stimuli tūrisma uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai tie spētu gūt labumu no digitalizācijas un modernizēt savu piedāvājumu patērētājiem; norāda, ka tas palīdzēs veicināt ES digitālo līderību ilgtspējīgā tūrismā, izmantojot pētniecību un izstrādi, kopuzņēmumus un publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina, ka MI var radīt aizspriedumus un tādējādi arī dažāda veida diskrimināciju saistībā ar dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskām īpašībām, valodu, ticību vai pārliecību, politiskajiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību nacionālajai minoritātei, īpašumu, piedzimšanas apstākļiem, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju; šajā sakarā atgādina, ka ir jānodrošina ikvienas personas tiesību pilnīga aizsardzība un ka MI iniciatīvas nedrīkst nekādā veidā būt diskriminējošas; uzsver, ka šādus aizspriedumus un diskrimināciju var radīt jau sākotnēji aizspriedumainu datu kopas, kas atspoguļo sabiedrībā pastāvošo diskrimināciju; uzsver, ka MI ir jāizvairās no aizspriedumiem, kas noved pie aizliegtas diskriminācijas, un tas nedrīkst reproducēt diskriminācijas procesus; uzsver nepieciešamību ņemt vērā šos riskus MI tehnoloģiju izstrādē, kā arī to, cik svarīgi ir sadarboties ar MI tehnoloģiju pakalpojumu sniedzējiem, lai novērstu pastāvīgās nepilnības, kas veicina diskrimināciju; iesaka, ka komandām, kas izstrādā un attīsta MI, būtu jāatspoguļo sabiedrības daudzveidība; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt algoritmu pārredzamību, lai pilnībā aizsargātu pamattiesības; uzsver, ka likumdevējiem, ņemot vērā galvenās ētiskās un juridiskās sekas, ir jāapsver sarežģītais jautājums par atbildību, jo īpaši par kaitējumu personām un īpašumam, un ka atbildība visos MI lietojumos vienmēr jāuzņemas fiziskai vai juridiskai personai; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka MI ir jādara plaši pieejams kultūras un radošajām nozarēm un industrijām (CCSI) visā Eiropā, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci visām ieinteresētajām personām un tirgus dalībniekiem Eiropā; uzsver MI tehnoloģiju potenciālu šīm nozarēm — sākot no labākas auditorijas pārvaldības, informēšanas un iesaistes līdz uz MI balstīta satura pārvērtēšanai kultūras arhīvos, kā arī uz MI balstītai faktu pārbaudei un datu žurnālistikai; uzsver, ka ir jāpiedāvā mācību un apmācības iespējas, lai Eiropas sabiedrība varētu gūt izpratni par MI izmantošanu, iespējamiem riskiem un iespējām; šajā sakarā atkārtoti pauž viedokli, ka MI un robotikas inovācija ir jāintegrē izglītības plānos un apmācības programmās; atgādina par profesionālās izglītības un apmācības (PIA) īpašajām vajadzībām attiecībā uz MI un aicina Eiropas līmenī īstenot uz sadarbību balstītu pieeju, kuras mērķis ir palielināt MI potenciālu PIA visā Eiropā; uzsver, ka Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (24) (AVMPD) transponēšanai valstu tiesību aktos ir izšķiroša nozīme tāda patiesa digitālā vienotā tirgus izveidē, kas veicina kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, ka trūkst Eiropas riska kapitāla finansējuma, finansējuma pieejamības un datu, turklāt atzīst ārējos un iekšējos šķēršļus MI tehnoloģiju ieviešanai, jo īpaši mazāk attīstītās nozarēs un MVU; prasa Savienībā īstenot visaptverošu pieeju, kuras pamatā būtu uzņēmējdarbības veicināšana, izmantojot investoriem draudzīgu regulējumu, lai daudzsološiem Eiropas jaunuzņēmumiem visos izaugsmes posmos nodrošinātu finansējuma pieejamību; aicina kopīgi censties novērst jaunu daudzsološu Eiropas uzņēmumu, kas bieži vien nesaņem finansējumu uzreiz pēc ienākšanas tirgū, aiziešanu no tirgus un atturēt viņus no šāda soļa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atgādina, ka pašreizējos Savienības tiesību aktos nav paredzētas obligātas kiberdrošības prasības produktiem un pakalpojumiem kopumā; prasa izstrādes posmā iekļaut būtiskas prasības (integrētā drošība), kā arī izmantot atbilstīgus kiberdrošības standartus un procesus gan produktu un pakalpojumu aprites ciklā, gan to piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

78.

| 79. | norāda, ka ceturtā industriālā revolūcija cita starpā būs atkarīga no piekļuves izejvielām, piemēram, litijam un retzemju metāliem, un ka Savienībai ir jāsamazina atkarība no to importa, ierobežojot absolūto patēriņu un izmantojot savu vidiski atbildīgo ieguves un aprites ekonomiku; uzskata, ka stingrāka aprites ekonomikas rīcībpolitika, ko piemēro digitālajām ierīcēm un pusvadītājiem, varētu vienlaikus veicināt Savienības rūpniecisko suverenitāti un novērst ar izejvielām saistīto ieguves darbību negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | prasa izstrādāt Eiropas digitālās inovācijas centru skaidrāku stratēģiju, lai veicinātu to, ka MVU, uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu un jaunuzņēmumi plaši ievieš jaunas tehnoloģijas; norāda, ka Eiropas digitālās inovācijas centru tīklam būtu jānodrošina plašs ģeogrāfiskais pārklājums visā Eiropā, tostarp attālos, lauku un salu apgabalos, kā arī jāsāk starpnozaru dialogs; aicina Komisiju izstrādāt vērienīgu un visaptverošu stratēģiju jaunuzņēmumu izveides un izaugsmes atbalstam ar mērķi 10 gadu laikā izveidot jaunu Eiropas digitālo “vienradžu” paaudzi, jo īpaši stratēģijā būtu jāaplūko tādi pasākumi kā nodokļu atvieglojumi jaunuzņēmumiem un jaunizveidotiem MVU un ES jaunuzņēmēju vīzu ieviešana; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno mākoņdatošanas stratēģiju un Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atzinīgi vērtē pozitīvo ietekmi, ko MI varētu atstāt uz Eiropas darba tirgiem, tostarp darbvietu radīšanu, drošākām un iekļaujošākām darbavietām, cīņu pret diskrimināciju darbā pieņemšanas un atalgojuma jomā un labākas prasmju pielāgošanas un darbplūsmu veicināšanu, ar nosacījumu, ka digitālo pārmaiņu procesā tiek mazināti riski un tiek regulāri atjaunināti tiesiskie regulējumi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina dalībvalstis investēt augstas kvalitātes responsīvas un iekļaujošas izglītības, arodapmācības un mūžizglītības sistēmās, kā arī pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas rīcībpolitikā attiecībā uz strādājošajiem nozarēs, kuras MI var būtiski ietekmēt, tostarp lauksaimniecības un mežsaimniecības jomās; uzsver, ka šajā sakarā īpaša uzmanība ir jāpievērš nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iekļaušanai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ņem vērā prasmju nepietiekamību Eiropas darba tirgos; atzinīgi vērtē Komisijas atjaunināto Eiropas Prasmju programmu un jauno Digitālās izglītības rīcības plānu (2021–2027), kas palīdzēs strādājošajiem uzlabot digitālās prasmes un kvalificēties nākotnes darba pasaulei, kā arī risināt jautājumu par kvalifikāciju un zināšanu pielāgošanu un iegūšanu, ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka MI ētiskie aspekti un prasmju attīstība ētikas nolūkā kā neatņemama sastāvdaļa ir jāiekļauj visās izglītības un apmācības programmās, kas ir paredzētas izstrādātājiem un cilvēkiem, kuri strādā ar MI; atgādina, ka izstrādātājiem, programmētājiem, lēmumu pieņēmējiem un uzņēmumiem, kas strādā ar MI, ir jāapzinās sava ētiskā atbildība; uzsver, ka piekļuve pareizajām prasmēm un zināšanām par MI var pārvarēt digitālo plaisu sabiedrībā un ka MI risinājumiem būtu jāatbalsta neaizsargātu grupu, piemēram, personu ar invaliditāti vai attālos vai lauku apvidos dzīvojošu personu, integrācija darba tirgū; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver, ka dzimumu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem un tai būtu jāatspoguļojas visās ES rīcībpolitikās; aicina atzīt sieviešu būtisko lomu Eiropas digitālās stratēģijas mērķu sasniegšanā saskaņā ar dzimumu līdztiesības mērķiem; atgādina, ka sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā ir izšķirīgi svarīga plaukstošas digitālās sabiedrības veidošanā un ES digitālā iekšējā tirgus stiprināšanā; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek īstenota ministru Saistību deklarācija par sievietēm digitālajā jomā; uzskata, ka MI varētu būtiski palīdzēt novērst dzimumdiskrimināciju un grūtības, ar kurām saskaras sievietes, un tādējādi veicināt dzimumu līdztiesību, ja tiktu izstrādāts piemērots tiesiskais regulējums un ētiskais satvars, izskausti apzināti un neapzināti aizspriedumi un ievēroti dzimumu līdztiesības principi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | uzsver, ka lauksaimniecība ir nozare, kurā MI būs būtiska nozīme pārtikas ražošanas un piegādes jautājumu un problēmu risināšanā; uzsver, ka lietu interneta tehnoloģijas un īpaši MI ir nozīmīga iespēja modernizēt, automatizēt un uzlabot lauksaimniecības pārtikas nozares efektivitāti un ilgtspēju, kā arī veicināt vietējo attīstību lauku apvidos, palielinot kultūraugu ražas un uzlabojot to kvalitāti; uzskata, ka digitālo tehnoloģiju un MI izmantošana un intensīvāka pētniecība un izstrāde lauksaimniecības pārtikas nozarē ir nepieciešama, lai uzlabotu ilgtspēju, efektivitāti, precizitāti un stimulētu ražīgumu; uzsver lietu interneta un MI potenciālu precīzajā lauksaimniecībā, jo īpaši attiecībā uz laikapstākļu, augsnes barības vielu un ūdens vajadzību noteikšanu, kā arī kaitēkļu invāziju un augu slimību identificēšanu; uzsver, ka uzraudzība, izmantojot automatizētus un digitālus rīkus palīdz samazināt lauksaimniecības vides un klimatiskās pēdas nospiedumu; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt resursus un investīcijas, kas paredzēti lauksaimniecības nozarei šiem mērķiem, un nodrošināt pietiekamus resursus un izstrādāt instrumentus pētniecībai par MI izmantošanu šajās jomās, lai attiecīgajiem lauksaimniekiem atvieglotu pieejamo resursu labāku izmantošanu, palielinātu efektivitāti un ražošanu un veicinātu inovācijas centru un jaunuzņēmumu izveidi šajā jomā; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzskata, ka MI piemērošanā Savienībā un ar to saistīto ES pilsoņu persondatu izmantošanā būtu jāievēro mūsu vērtības un pamattiesības, kā atzīts ES Pamattiesību hartā, piemēram, cilvēka cieņa, privātums, datu aizsardzība un drošība; uzsver — tā kā MI pēc definīcijas ietver datu apstrādi, tā izmantošanā ir jāievēro ES tiesību akti par datu aizsardzību, jo īpaši Vispārīgā datu aizsardzības regula (VDAR); atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi izveidot neatkarīgas publiskas datu aizsardzības iestādes ar nepieciešamajiem resursiem, lai tās varētu uzraudzīt un efektīvi nodrošināt atbilstību datu aizsardzības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver, ka investīcijas zinātnē, pētniecībā un izstrādē saistībā ar digitālo un MI jomu, labāka piekļuve riska kapitālam, kritiskās infrastruktūras un elektronisko sakaru tīklu spēcīgas kiberdrošības attīstīšana un piekļuve no aizspriedumiem brīviem augstas kvalitātes datiem ir Savienības digitālās suverenitātes nodrošināšanas stūrakmeņi; aicina Komisiju izpētīt dažādos veidus, kādos Savienība var kļūt atkarīga no ārējiem dalībniekiem; norāda, ka neskaidrs, pārmērīgs vai sadrumstalots regulējums kavēs inovatīvu augsto tehnoloģiju “vienradžu”, jaunuzņēmumu un MVU rašanos vai mudinās tos izstrādāt savus produktus un pakalpojumus ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

88.

| 89. | uzsver, ka drošas un iekļaujošas Eiropas gigabitu sabiedrības izveide ir priekšnoteikums Savienības sekmīgai digitālās pārkārtošanās īstenošanai; uzsver savienojamības nozīmi, ko jo īpaši nodrošina 5G un optiskās šķiedras infrastruktūra, darba un izglītības veidu, uzņēmējdarbības modeļu un veselu nozaru, piemēram, ražošanas, transporta un veselības aprūpes, pārveidošanā, jo īpaši saistībā ar citām tehnoloģijām, piemēram, virtualizāciju, mākoņdatošanu, perifērdatošanu, MI, tīkla slāņošanu un automatizāciju, un tai ir potenciāls panākt lielāku produktivitāti, vairāk inovāciju un pilnīgāku lietotāju pieredzi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Komisiju stimulēt Eiropas uzņēmumus sākt attīstīt un veidot tehnoloģiju spējas nākamās paaudzes mobilajiem tīkliem; aicina Komisiju analizēt ietekmi, ko rada nevienlīdzīga piekļuve digitālajām tehnoloģijām un savienotības atšķirības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

90.

| 91. | norāda, ka investīcijām augstas veiktspējas datošanā (HPC) ir izšķiroša nozīme tajā, lai pilnībā izmantotu MI un citu topošo tehnoloģiju potenciālu; prasa novērst investīciju savienotībā nepietiekamību, izmantojot NextGenerationEU, kā arī valstu un privāto finansējumu, lai kompensētu ES investīciju samazinājumus nākotnes tehnoloģijās 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS); |
| --- | --- |

91.

| 92. | prasa attiecībā uz kiberdrošību izmantot visu sabiedrību aptverošu pieeju; uzsver, ka jaunas pieejas kiberdrošībai būtu jābalsta uz noturību un spēju pielāgoties stresiem un uzbrukumiem; prasa īstenot holistisku pieeju kiberdrošībai, ņemot vērā visu sistēmu, sākot no sistēmas izstrādes un izmantojamības līdz iedzīvotāju izglītošanai un apmācībai; uzsver, ka digitālā pārkārtošanās ar straujo pakalpojumu digitalizāciju un plašo savienoto ierīču izplatību neizbēgami padara mūsu sabiedrību un ekonomiku vairāk pakļautu kiberuzbrukumiem; uzsver, ka progress kvantu skaitļošanas jomā izjauks pašreizējās šifrēšanas metodes; aicina Komisiju atbalstīt pētniecību, kas ļautu Eiropai pārvarēt šo problēmu, un uzsver, ka ir vajadzīga dziļa un droša galšifrēšana; aicina Komisiju izpētīt iespēju izmantot blokķēdes kiberdrošības protokolus un lietotnes nolūkā uzlabot MI infrastruktūru noturību, uzticamību un stabilitāti; uzsver, ka kiberdrošības komponenti ir jāiekļauj visās sektorpolitikās; uzsver, ka efektīvai aizsardzībai ir nepieciešama ES un valstu iestāžu sadarbība ar ENISA atbalstu, lai nodrošinātu kritiskās infrastruktūras un elektronisko sakaru tīklu drošību, integritāti, noturību un ilgtspēju; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārskatīt TID direktīvu un tās nodomu paplašināt minētās direktīvas darbības jomu un samazināt atšķirības dalībvalstu piemērošanā, aicina īstenot piesardzīgu pieeju attiecībā uz iespējamo atkarību no augsta riska piegādātājiem, jo īpaši attiecībā uz 5G tīklu izvēršanu; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64962

(2)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2228

(3)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(4)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

(5)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(6)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(7)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(8)  OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.

(9)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(10)  OV C 11, 12.1.2018., 55. lpp.

(11)  OV L 60 I, 2.3.2018., 1. lpp.

(12)  OV L 295, 21.11.2018., 1. lpp.

(13)  OV L 328, 18.12.2019., 7. lpp.

(14)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

(15)  OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.

(16)  OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0032.

(18)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0272.

(19)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0277.

(20)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0275.

(21)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0276.

(22)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0007.

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.), 34. apsvērums.

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīva (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.).

---

Piektdiena, 2021. gada 21. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/218 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/218

---

P9_TA(2021)0262

Apvienotās Karalistes nodrošināta pienācīga personas datu aizsardzība

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. maija rezolūcija par Apvienotās Karalistes nodrošinātu pienācīgu personas datu aizsardzību (2021/2594(RSP))

(2022/C 15/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 7., 8., 16., 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), jo īpaši tās 7., 8., 16., 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (spriedums “Schrems II” lietā) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (spriedums “Schrems II” lietā) (1),

| — | ņemot vērā EST 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (spriedums “Schrems I” lietā) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EST 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (spriedums “Schrems I” lietā) (2),

| — | ņemot vērā EST 2020. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-623/17 Privacy International pret Secretary of State of Foreign and Commonwealth affairs (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EST 2020. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-623/17 Privacy International pret Secretary of State of Foreign and Commonwealth affairs (3),

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par “Facebook” lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums “Cambridge Analytica”, un ietekmi uz datu aizsardzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par “Facebook” lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums “Cambridge Analytica”, un ietekmi uz datu aizsardzību (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-311/18 – Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (8),

| — | ņemot vērā 2020. gada 31. decembra Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 31. decembra Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES un Apvienotās Karalistes sarunu rezultātiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES un Apvienotās Karalistes sarunu rezultātiem (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (11) (Vispārīgā datu aizsardzības regula — VDAR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (11) (Vispārīgā datu aizsardzības regula — VDAR),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti (12) (Direktīva par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti (12) (Direktīva par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību elektronisko sakaru jomā (COM(2017)0010) un 2017. gada 20. oktobrī pieņemto Eiropas Parlamenta nostāju par to (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību elektronisko sakaru jomā (COM(2017)0010) un 2017. gada 20. oktobrī pieņemto Eiropas Parlamenta nostāju par to (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) ieteikumus, tostarp tās 2021. gada 9. marta paziņojumu par E-privātuma regulu un tās 2020. gada 10. novembra Ieteikumu 01/2020 par pasākumiem, kas papildina datu nosūtīšanai nepieciešamo instrumentu izmantošanu, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību atbilstoši ES noteiktajam drošības līmenim; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) ieteikumus, tostarp tās 2021. gada 9. marta paziņojumu par E-privātuma regulu un tās 2020. gada 10. novembra Ieteikumu 01/2020 par pasākumiem, kas papildina datu nosūtīšanai nepieciešamo instrumentu izmantošanu, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību atbilstoši ES noteiktajam drošības līmenim;

| — | ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas 2018. gada 6. februārī pieņemto un EDAK apstiprināto Rokasgrāmatu par pietiekamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas 2018. gada 6. februārī pieņemto un EDAK apstiprināto Rokasgrāmatu par pietiekamību,

| — | ņemot vērā EDAK 2021. gada 2. februāra Ieteikumu 01/2021 par Rokasgrāmatu par pietiekamību saskaņā ar Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDAK 2021. gada 2. februāra Ieteikumu 01/2021 par Rokasgrāmatu par pietiekamību saskaņā ar Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā,

| — | ņemot vērā lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību projektus, ko Komisija publicēja 2021. gada 19. februārī, no kuriem vienu pieņēma, pildot VDAR (15), bet otru, pildot Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību projektus, ko Komisija publicēja 2021. gada 19. februārī, no kuriem vienu pieņēma, pildot VDAR (15), bet otru, pildot Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā (16),

| — | ņemot vērā EDAK 2021. gada 13. aprīļa atzinumus Nr. 14/2021 un Nr. 15/2021 par Eiropas Komisijas īstenošanas lēmuma projektu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/680 par personas datu pienācīgu aizsardzību Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDAK 2021. gada 13. aprīļa atzinumus Nr. 14/2021 un Nr. 15/2021 par Eiropas Komisijas īstenošanas lēmuma projektu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/680 par personas datu pienācīgu aizsardzību Apvienotajā Karalistē,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK) un Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi, kā arī tās grozījumu protokolu (“Konvencija 108+”), kurā Apvienotā Karaliste ir līgumslēdzēja puse, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK) un Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi, kā arī tās grozījumu protokolu (“Konvencija 108+”), kurā Apvienotā Karaliste ir līgumslēdzēja puse,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā spēja nosūtīt personas datus pāri robežām var būt ļoti nozīmīgs inovācijas, produktivitātes un ekonomiskās konkurētspējas virzītājspēks, un tai ir izšķiroša nozīme, īstenojot efektīvu sadarbību cīņā pret pārrobežu organizēto un smago noziedzību, kā arī cīņā pret terorismu, kas arvien vairāk ir atkarīga no personas datu apmaiņas; |
| --- | --- |

A.

tā kā spēja nosūtīt personas datus pāri robežām var būt ļoti nozīmīgs inovācijas, produktivitātes un ekonomiskās konkurētspējas virzītājspēks, un tai ir izšķiroša nozīme, īstenojot efektīvu sadarbību cīņā pret pārrobežu organizēto un smago noziedzību, kā arī cīņā pret terorismu, kas arvien vairāk ir atkarīga no personas datu apmaiņas;

| B. | tā kā spriedumā “Schrems I” lietā EST norādīja, ka izlūkošanas iestāžu neselektīva piekļuve elektronisko sakaru saturam ir Hartas 7. pantā paredzēto tiesību uz komunikācijas konfidencialitāti būtības pārkāpums un ka Amerikas Savienotās Valstis nenodrošina pietiekamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret masveida novērošanu ārpus ASV dzīvojošām personām, tādējādi pārkāpjot Hartas 47. pantu; |
| --- | --- |

B.

tā kā spriedumā “Schrems I” lietā EST norādīja, ka izlūkošanas iestāžu neselektīva piekļuve elektronisko sakaru saturam ir Hartas 7. pantā paredzēto tiesību uz komunikācijas konfidencialitāti būtības pārkāpums un ka Amerikas Savienotās Valstis nenodrošina pietiekamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret masveida novērošanu ārpus ASV dzīvojošām personām, tādējādi pārkāpjot Hartas 47. pantu;

| C. | tā kā Apvienotā Karaliste ierasti ir bijusi svarīga daudzu ES dalībvalstu tirdzniecības partnere, kā arī tuva sabiedrotā drošības jomā; tā kā, neraugoties uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, ES un Apvienotajai Karalistei būtu jāsaglabā šī ciešā sadarbība, jo tā būs izdevīga abām pusēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā Apvienotā Karaliste ierasti ir bijusi svarīga daudzu ES dalībvalstu tirdzniecības partnere, kā arī tuva sabiedrotā drošības jomā; tā kā, neraugoties uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, ES un Apvienotajai Karalistei būtu jāsaglabā šī ciešā sadarbība, jo tā būs izdevīga abām pusēm;

| D. | tā kā Eiropas uzņēmumiem ir vajadzīga juridiskā skaidrība un noteiktība, jo spēja nosūtīt personas datus pāri robežām kļūst arvien svarīgāka visu veidu uzņēmumiem, kas piegādā preces un sniedz pakalpojumus starptautiskā mērogā; tā kā ir ļoti svarīgi attiecībā uz Apvienoto Karalisti pieņemt lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar VDAR, jo daudziem Eiropas uzņēmumiem ir tirdzniecības darījumi pāri Lamanšam, jo īpaši ņemot vērā to, ka kopš Brexit stāšanās spēkā vēl ir pagājis salīdzinoši neilgs laiks un datu plūsmas Savienībā nav tikušas pakļautas ierobežojumiem; tā kā, ja netiks pieņemts stabils aizsardzības līmeņa pietiekamības satvars, pastāv risks, ka var tikt traucēta personas datu pārrobežu nosūtīšana starp ES un Apvienoto Karalisti komerciālos nolūkos, kā arī rasties lielas atbilstības nodrošināšanas izmaksas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas uzņēmumiem ir vajadzīga juridiskā skaidrība un noteiktība, jo spēja nosūtīt personas datus pāri robežām kļūst arvien svarīgāka visu veidu uzņēmumiem, kas piegādā preces un sniedz pakalpojumus starptautiskā mērogā; tā kā ir ļoti svarīgi attiecībā uz Apvienoto Karalisti pieņemt lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar VDAR, jo daudziem Eiropas uzņēmumiem ir tirdzniecības darījumi pāri Lamanšam, jo īpaši ņemot vērā to, ka kopš Brexit stāšanās spēkā vēl ir pagājis salīdzinoši neilgs laiks un datu plūsmas Savienībā nav tikušas pakļautas ierobežojumiem; tā kā, ja netiks pieņemts stabils aizsardzības līmeņa pietiekamības satvars, pastāv risks, ka var tikt traucēta personas datu pārrobežu nosūtīšana starp ES un Apvienoto Karalisti komerciālos nolūkos, kā arī rasties lielas atbilstības nodrošināšanas izmaksas;

| E. | tā kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgums (TSN) ietver vairākus papildu aizsardzības pasākumus un nosacījumus attiecīgo personas datu apmaiņai tiesībaizsardzības kontekstā, tā kā sarunas par personas datu plūsmām notika paralēli sarunām par TSN, bet līdz pārejas perioda beigām (2020. gada 31. decembrim) tās vēl nebija pabeigtas; tā kā TSN kā pagaidu risinājums tika iekļauta pārejas klauzula ar nosacījumu, ka Apvienotā Karaliste apņemas nemainīt savu pašreizējo personas datu aizsardzības režīmu, lai nodrošinātu, ka datu plūsmas starp Apvienoto Karalisti un ES turpinās līdz lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanai; tā kā sākotnējais četru mēnešu periods ir pagarināts un beigsies 2021. gada jūnija beigās; |
| --- | --- |

E.

tā kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgums (TSN) ietver vairākus papildu aizsardzības pasākumus un nosacījumus attiecīgo personas datu apmaiņai tiesībaizsardzības kontekstā, tā kā sarunas par personas datu plūsmām notika paralēli sarunām par TSN, bet līdz pārejas perioda beigām (2020. gada 31. decembrim) tās vēl nebija pabeigtas; tā kā TSN kā pagaidu risinājums tika iekļauta pārejas klauzula ar nosacījumu, ka Apvienotā Karaliste apņemas nemainīt savu pašreizējo personas datu aizsardzības režīmu, lai nodrošinātu, ka datu plūsmas starp Apvienoto Karalisti un ES turpinās līdz lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanai; tā kā sākotnējais četru mēnešu periods ir pagarināts un beigsies 2021. gada jūnija beigās;

| F. | tā kā novērtējums, ko Komisija veica, pirms nākt klajā ar īstenošanas lēmuma priekšlikumu, bija nepilnīgs un neatbilda prasībām, ko EST izvirzījusi pietiekamības novērtējumiem, kā uzsvēra EDAK savos atzinumos par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kuros tā iesaka Komisijai dziļāk izvērtēt Apvienotās Karalistes tiesību aktu un prakses konkrētus aspektus attiecībā uz datu lielapjoma vākšanu, izpaušanu ārvalstīs un starptautiskiem nolīgumiem izlūkdatu apmaiņas, tiesībaizsardzības nolūkos savāktās informācijas papildu izmantošanas un tiesu komisāru neatkarības jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā novērtējums, ko Komisija veica, pirms nākt klajā ar īstenošanas lēmuma priekšlikumu, bija nepilnīgs un neatbilda prasībām, ko EST izvirzījusi pietiekamības novērtējumiem, kā uzsvēra EDAK savos atzinumos par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kuros tā iesaka Komisijai dziļāk izvērtēt Apvienotās Karalistes tiesību aktu un prakses konkrētus aspektus attiecībā uz datu lielapjoma vākšanu, izpaušanu ārvalstīs un starptautiskiem nolīgumiem izlūkdatu apmaiņas, tiesībaizsardzības nolūkos savāktās informācijas papildu izmantošanas un tiesu komisāru neatkarības jomā;

| G. | tā kā Komisija nav ņēmusi vērā dažus Apvienotās Karalistes tiesību aktu un/vai prakses aspektus, kā rezultātā ir izstrādāti īstenošanas lēmumu projekti, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem; tā kā VDAR 45. pantā ir noteikts, ka “izvērtējot aizsardzības līmeņa pietiekamību, Komisija jo īpaši ņem vērā... attiecīgos tiesību aktus, gan vispārējos, gan nozaru, tostarp attiecībā uz sabiedrisko drošību, aizsardzību, valsts drošību un krimināltiesībām un publisko iestāžu piekļuvi personas datiem, kā arī šādu tiesību aktu, datu aizsardzības noteikumu, dienesta noteikumu un drošības pasākumu īstenošanu, tostarp noteikumus par personas datu tālāku nosūtīšanu uz citu trešo valsti vai starptautisko organizāciju, kurus ievēro minētajā valstī vai minētajā starptautiskajā organizācijā, judikatūru” un “starptautiskās saistības, ko ir uzņēmusies attiecīgā trešā valsts vai starptautiskā organizācija, vai citi pienākumi, kas izriet no juridiski saistošām konvencijām vai instrumentiem, kā arī no tās dalības daudzpusējās vai reģionālās sistēmās, jo īpaši saistībā ar personas datu aizsardzību”, kas ietver tādus citās jomās noslēgtus starptautiskus nolīgumus, kuri attiecas uz piekļuvi datiem vai informācijas kopīgošanu, un ka tāpēc šādi starptautiski nolīgumi ir jāizvērtē; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija nav ņēmusi vērā dažus Apvienotās Karalistes tiesību aktu un/vai prakses aspektus, kā rezultātā ir izstrādāti īstenošanas lēmumu projekti, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem; tā kā VDAR 45. pantā ir noteikts, ka “izvērtējot aizsardzības līmeņa pietiekamību, Komisija jo īpaši ņem vērā... attiecīgos tiesību aktus, gan vispārējos, gan nozaru, tostarp attiecībā uz sabiedrisko drošību, aizsardzību, valsts drošību un krimināltiesībām un publisko iestāžu piekļuvi personas datiem, kā arī šādu tiesību aktu, datu aizsardzības noteikumu, dienesta noteikumu un drošības pasākumu īstenošanu, tostarp noteikumus par personas datu tālāku nosūtīšanu uz citu trešo valsti vai starptautisko organizāciju, kurus ievēro minētajā valstī vai minētajā starptautiskajā organizācijā, judikatūru” un “starptautiskās saistības, ko ir uzņēmusies attiecīgā trešā valsts vai starptautiskā organizācija, vai citi pienākumi, kas izriet no juridiski saistošām konvencijām vai instrumentiem, kā arī no tās dalības daudzpusējās vai reģionālās sistēmās, jo īpaši saistībā ar personas datu aizsardzību”, kas ietver tādus citās jomās noslēgtus starptautiskus nolīgumus, kuri attiecas uz piekļuvi datiem vai informācijas kopīgošanu, un ka tāpēc šādi starptautiski nolīgumi ir jāizvērtē;

| H. | tā kā EST spriedumā “Schrems I” lietā nepārprotami norādīja: “pārbaudot trešās valsts nodrošināto aizsardzības līmeni, Komisijai ir pienākums izvērtēt no vietējiem tiesību aktiem vai starptautiskajām saistībām izrietošo un minētajā valstī piemērojamo noteikumu saturu, kā arī praksi, kas tiek īstenota, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem noteikumiem, jo saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 2. punktu Komisijai ir jāņem vērā visi apstākļi, kas saistīti ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm” (75. punkts); |
| --- | --- |

H.

tā kā EST spriedumā “Schrems I” lietā nepārprotami norādīja: “pārbaudot trešās valsts nodrošināto aizsardzības līmeni, Komisijai ir pienākums izvērtēt no vietējiem tiesību aktiem vai starptautiskajām saistībām izrietošo un minētajā valstī piemērojamo noteikumu saturu, kā arī praksi, kas tiek īstenota, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem noteikumiem, jo saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 2. punktu Komisijai ir jāņem vērā visi apstākļi, kas saistīti ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm” (75. punkts);

| I. | tā kā saskaņā ar Līgumiem izlūkdienestu darbība un informācijas kopīgošana ar trešām valstīm neietilpst ES tiesību aktu darbības jomā attiecībā uz dalībvalstīm, jo šie faktori ir ietverti trešo valstu nodrošinātā personas datu aizsardzības līmeņa novērtējuma tvērumā, kā to apstiprinājusi EST savos spriedumos lietā “Schrems I” un “Schrems II”; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Līgumiem izlūkdienestu darbība un informācijas kopīgošana ar trešām valstīm neietilpst ES tiesību aktu darbības jomā attiecībā uz dalībvalstīm, jo šie faktori ir ietverti trešo valstu nodrošinātā personas datu aizsardzības līmeņa novērtējuma tvērumā, kā to apstiprinājusi EST savos spriedumos lietā “Schrems I” un “Schrems II”;

| J. | tā kā datu aizsardzības standarti balstās ne tikai uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, bet arī uz šo aktu piemērošanu praksē, un tā kā Komisija, gatavojot savu lēmumu, novērtēja tikai tiesību aktus, nevis to reālo piemērošanu praksē; |
| --- | --- |

J.

tā kā datu aizsardzības standarti balstās ne tikai uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, bet arī uz šo aktu piemērošanu praksē, un tā kā Komisija, gatavojot savu lēmumu, novērtēja tikai tiesību aktus, nevis to reālo piemērošanu praksē;

| K. | tā kā Komisija pašlaik atzīst, ka pienācīgu aizsardzības līmeni saskaņā ar VDAR nodrošina 12 valstis, un ir nesen noslēgusi sarunas ar Korejas Republiku šajā jomā; tā kā Apvienotā Karaliste ir pirmā valsts, kurai Komisija ierosina piešķirt pietiekama datu aizsardzības līmeņa statusu saskaņā ar Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija pašlaik atzīst, ka pienācīgu aizsardzības līmeni saskaņā ar VDAR nodrošina 12 valstis, un ir nesen noslēgusi sarunas ar Korejas Republiku šajā jomā; tā kā Apvienotā Karaliste ir pirmā valsts, kurai Komisija ierosina piešķirt pietiekama datu aizsardzības līmeņa statusu saskaņā ar Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā;

| L. | tā kā Apvienotās Karalistes gadījums no visiem iepriekšējiem aizsardzības līmeņa pietiekamības novērtējumiem atšķiras ar to, ka tiek vērtēta bijusī ES dalībvalsts, kura ir iekļāvusi VDAR noteikumus savos tiesību aktos un turklāt ir paredzējusi, ka pēc pārejas perioda beigām tiks piemēroti visi no ES tiesībām atvasinātie valsts tiesību akti, tostarp tie tiesību akti, ar kuriem transponē Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā, |
| --- | --- |

L.

tā kā Apvienotās Karalistes gadījums no visiem iepriekšējiem aizsardzības līmeņa pietiekamības novērtējumiem atšķiras ar to, ka tiek vērtēta bijusī ES dalībvalsts, kura ir iekļāvusi VDAR noteikumus savos tiesību aktos un turklāt ir paredzējusi, ka pēc pārejas perioda beigām tiks piemēroti visi no ES tiesībām atvasinātie valsts tiesību akti, tostarp tie tiesību akti, ar kuriem transponē Direktīvu par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā,

I.   VISPĀRĪGĀ DATU AIZSARDZĪBAS REGULA

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzīmē, ka Apvienotā Karaliste ir parakstījusi ECTK un Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi; sagaida, ka Apvienotā Karaliste nodrošinās tādu pašu datu aizsardzības minimuma satvaru, neraugoties uz tās izstāšanos no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Apvienotās Karalistes apņemšanos ievērot demokrātiju un tiesiskumu un aizsargāt un savā teritorijā nodrošināt, ka tiek ievērotas pamattiesības, piemēram, ECTK noteiktās pamattiesības, tostarp augsta līmeņa datu aizsardzība; atgādina, ka tas ir obligāts priekšnosacījums ES sadarbībai ar Apvienoto Karalisti; atgādina, ka, neraugoties uz to, ka ECTK 8. pants par tiesībām uz privāto dzīvi ir daļa no Apvienotās Karalistes tiesību aktiem saskaņā ar Human Rights Act 1998 (1998. gada Likums par cilvēktiesībām), kā arī saskaņā ar paražu tiesībām, kā nosaka jaunais delikts par privātās dzīves informācijas ļaunprātīgu izmantošanu, valdība balsoja pret centieniem tiesības uz datu aizsardzību noteikt kā pamattiesības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka ES datu pārvaldībā ir izvēlējusies ievērot uz cilvēktiesībām orientētu pieeju, izstrādājot VDAR paredzētos stingros datu aizsardzības noteikumus, un tāpēc ir ļoti nobažījies par Apvienotās Karalistes premjerministra publiskajiem paziņojumiem, kuros deklarēts, ka Apvienotā Karaliste centīsies atteikties no ES datu aizsardzības noteikumiem un veidos savus “suverēnus” kontroles mehānismus šajā jomā; uzskata, ka Apvienotās Karalistes 2020, gada Valsts datu stratēģija nozīmē pāreju no personas datu aizsardzības uz plašāku datu izmantošanu un kopīgošanu, kas neatbilst VDAR noteiktajiem taisnīguma, datu minimizēšanas un mērķa ierobežojuma principiem; norāda, ka EDAK savos atzinumos par aizsardzības līmeņa pietiekamību uzsvēra, ka tas varētu radīt riskus saistībā ar to personas datu aizsardzību, kas tiktu nosūtīti no ES; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka pamatoti lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību ievērojami veicina privātpersonu pamattiesību aizsardzību un juridisko noteiktību uzņēmumiem; tomēr uzsver, ka lēmumiem par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas balstīti uz nepilnīgiem novērtējumiem un kam neseko Komisijas veikta pienācīga izpildes nodrošināšana, var būt pretējs efekts, ja tos apstrīd tiesā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka novērtējums, ko Komisija veica, pirms nākt klajā ar īstenošanas lēmuma priekšlikumu, bija nepilnīgs un neatbilda prasībām, ko EST izvirzījusi pietiekamības novērtējumiem, kā uzsvēra EDAK savos atzinumos par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kuros tā iesaka Komisijai dziļāk izvērtēt Apvienotās Karalistes tiesību aktu un prakses konkrētus aspektus attiecībā uz datu lielapjoma vākšanu, izpaušanu ārvalstīs un starptautiskiem nolīgumiem izlūkdatu apmaiņas, tiesībaizsardzības nolūkos savāktās informācijas papildu izmantošanas un tiesu komisāru neatkarības jomā; |
| --- | --- |

5.

VDAR izpildes nodrošināšana

| 6. | pauž bažas par to, ka Apvienotā Karaliste pat tad, kad tā vēl bija ES dalībvalsts, VDAR izpildi nenodrošināja pietiekamā apmērā un bieži to pat nenodrošināja vispār; jo īpaši norāda uz Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra biroja (Information Commissioner’s Office (ICO)) pienācīgu izpildes pasākumu trūkumu pagātnē; kā uz piemēru norāda uz to, ka ICO sakarā ar sūdzību par reklāmu tehnoloģijām sarīkoja divus pasākumus ar ieinteresēto personu piedalīšanos, sagatavoja ziņojumu (“Update Report on Adtech” — “Aktualizētais ziņojums par reklāmu tehnoloģijām”) un pauda atziņu, ka “šķiet, ka reklāmu tehnoloģiju nozarei ir nenopietna attieksme pret datu aizsardzības prasībām”, bet pēc tam to slēdza, nekādi neizmantojot savas izpildes nodrošināšanas pilnvaras (17); pauž bažas par to, ka izpildes nodrošināšanas pasākumu neveikšana ir strukturāla problēma, kā izklāstīts ICO regulatīvo pasākumu politikas dokumentā, kurā nepārprotami norādīts, ka “lielākajā daļā gadījumu birojs savas pilnvaras izmantos tikai smagākajos informācijas tiesību ievērošanas pienākumu pārkāpumu gadījumos. Tie parasti ir saistīti ar apzinātām, tīšām vai nolaidīgām darbībām vai atkārtotiem informācijas tiesību ievērošanas pienākumu pārkāpumiem, ar kuriem personām tiek nodarīts kaitējums vai zaudējumi”; uzsver — praksē tas nozīmē, ka šīs nostājas dēļ liels skaits datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumu Apvienotajā Karalistē nav novērsti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai Apvienotās Karalistes Valsts datu stratēģiju, kurā pēdējie atjauninājumi pieņemti 2020. gada 9. decembrī un kurā pausts, ka notiks pāreja no personas datu aizsardzības uz datu plašāku izmantošanu un kopīgošanu lielākā mērogā; norāda, ka stratēģijā paustā nostāja “datu neizpaušana var negatīvi ietekmēt sabiedrību” nav saderīga ar VDAR un primārajos tiesību aktos ietvertajiem datu minimizēšanas un izmantošanas mērķa ierobežojuma principiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ņem vērā, ka Konstitucionālo jautājumu komiteja 2004. gadā (18) un Apvienotās Karalistes parlamenta Sabiedrisko lietu komiteja 2014. gadā (19) ieteica aizsargāt ICO neatkarību, paredzot, ka turpmāk to vairs neieceļ digitālo plašsaziņas līdzekļu un sporta ministrs, bet ka tā ir parlamentam pakļauta parlamenta amatpersona; pauž nožēlu par to, ka šis ieteikums nav izpildīts; |
| --- | --- |

8.

Datu apstrāde imigrācijas kontroles nolūkā

| 9. | konstatē, ka Apvienotās Karalistes datu aizsardzības tiesību aktos ir paredzēta atkāpe no dažiem tādiem fundamentāliem datu aizsardzības tiesību un principu aspektiem kā piekļuves tiesības un datu subjektu tiesības zināt, ar kādām struktūrām viņu dati ir tikuši kopīgoti, ja šāda aizsardzība “apdraudētu efektīvu imigrācijas kontroli” (20); uzsver, ka atbrīvojuma izmantošanas uzraudzība ir jāveic un tā pareizība jānodrošina saskaņā ar standartiem, kas paredzēti Rokasgrāmatā par pietiekamību, kurā prasīts ņemt vērā gan praksi, gan principus, norādot, ka “jāņem vērā ne tikai to noteikumu saturs, kurus piemēro uz trešo valsti nosūtītajiem personas datiem, bet arī sistēma, kas ieviesta, lai nodrošinātu šādu noteikumu iedarbīgumu”; atzīst, ka šo atbrīvojumu, kas ir pieejams visiem datu pārziņiem Apvienotajā Karalistē, ir apstiprinājusi ICO un tiesa, uz to var atsaukties tikai katrā gadījumā atsevišķi un to var piemērot nepieciešamā un samērīgā veidā; atgādina nesen atklāto informāciju, saskaņā ar ko Iekšlietu ministrijai ir tikuši iesniegti 17 780 piekļuves pieprasījumi saistībā ar ministrijas apstrādātajiem datiem par 146,75 miljoniem datu subjektu laikposmā no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2019. gada 31. martam, un ka 2020. gadā Iekšlietu ministrija atbrīvojumu imigrācijas kontroles apsvērumu dēļ piemēroja vairāk nekā 70 % no datu subjektu pieprasījumiem; uzsver, ka pat tajos gadījumos, kad Iekšlietu ministrija izmantoja minēto atbrīvojumu, piekļuve informācijai netika pilnībā liegta, bet ierobežota, sniedzot piekļuvi tikai rediģētiem dokumentiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka šis atbrīvojums tagad attiecas uz ES pilsoņiem, kuri uzturas vai plāno uzturēties Apvienotajā Karalistē; ir ļoti nobažījies, ka ar šo atbrīvojumu tiek izslēgtas nozīmīgas iespējas garantēt pārskatatbildību un tiesisko aizsardzību, un uzsver, ka šādi netiek nodrošināta pietiekama aizsardzība; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārto savas nopietnās bažas par datu subjektu tiesību izņēmumiem Apvienotās Karalistes imigrācijas politikā; atkārto savu nostāju, proti — lai būtu iespējams pieņemt pamatotu lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, vispirms ir jāgroza personas datu apstrādei piemērojamais atbrīvojums imigrācijas kontroles nolūkos — ko tas jau vairākkārt ir paudis, tostarp 2020. gada 12. februāra rezolūcijā par ierosinātajām pilnvarām sarunās par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (21) un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2021. gada 5. februāra atzinumā (22); aicina Komisiju censties panākt atbrīvojuma imigrācijas nolūkos atcelšanu vai reformu, kuras rezultātā atbrīvojums un tā izmantošana sniegtu pietiekamas garantijas datu subjektiem un nepārkāptu no trešās valsts gaidītos standartus; |
| --- | --- |

11.

Masveida novērošana

| 12. | atgādina par trauksmes cēlēja Edward Snowden atklāto ASV un Apvienotās Karalistes veikto masveida novērošanu; atgādina, ka Apvienotās Karalistes programma “Tempora”, ko vada Valdības sakaru galvenā mītne (GCHQ), pārtver sakarus reāllaikā, izmantojot optiskās šķiedras maģistrālos interneta kabeļus, un reģistrē datus, lai tos vēlāk varētu apstrādāt un pārmeklēt; atgādina, ka šāda sakaru satura un metadatu masveida novērošana notiek neatkarīgi no tā, vai pastāv kādas konkrētas aizdomas vai mērķa dati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka EST savos spriedumos lietā “Schrems I” un “Schrems II” secināja, ka masveida piekļuve privāto sakaru saturam skar tiesību uz privātumu būtību un ka šādos gadījumos vairs nav jāveic nepieciešamības vai samērīguma pārbaude; uzsver, ka šie principi attiecas uz datu nosūtīšanu uz trešām valstīm, kas nav ASV, tostarp Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina par savu 2014. gada 12. marta rezolūciju, kurā konstatēts, ka Apvienotās Karalistes izlūkošanas aģentūras GCHQ īstenotās neselektīvās un nepamatojoties uz aizdomām veiktās masveida novērošanas programmas nav saderīgas ar nepieciešamības un proporcionalitātes principu demokrātiskā sabiedrībā un nenodrošina pietiekamu aizsardzību atbilstīgi ES datu aizsardzības tiesību aktiem; atzīst, ka Apvienotā Karaliste kopš tā laika ir būtiski pārveidojusi savus uzraudzības tiesību aktus un ieviesusi aizsardzības pasākumus, kas pārsniedz Eiropas Savienības Tiesas (EST) spriedumā “Schrems II” (23) noteiktos nosacījumus un lielākās daļas dalībvalstu uzraudzības tiesību aktos paredzētos aizsardzības pasākumus; īpaši atzinīgi vērtē to, ka tiek nodrošināta pilnīga piekļuve efektīvai tiesiskajai aizsardzībai; atgādina, ka ANO īpašais referents jautājumos par tiesībām uz privātumu ir atzinīgi novērtējis stingros aizsardzības pasākumus, kas ieviesti ar 2016. gada Likumu par izmeklēšanas pilnvarām (IPA) attiecībā uz nepieciešamību, proporcionalitāti un tiesu iestādes sniegtu neatkarīgu atļauju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gada septembrī apstiprināja, ka Apvienotās Karalistes masveida datu pārtveršanas un saglabāšanas programmas, tostarp “Tempora”, bija “nelikumīgas un nesaderīgas ar demokrātiskai sabiedrībai nepieciešamajiem nosacījumiem” (24); |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata par nepieņemamu to, ka lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību projektos nav ņemts vērā ierobežojumu trūkums attiecībā uz Apvienotās Karalistes lielapjoma datu vākšanas pilnvaru izmantošanu vai Apvienotās Karalistes un ASV izlūkošanas operāciju reālo izmantošanu, ko atklātībā cēlis Edward Snowden, tostarp šādus apsvērumus:






  a) | ne ICO, ne tiesas reāli nepārrauga, kā tiek izmantots Apvienotās Karalistes Likumā par datu aizsardzību paredzētais atbrīvojums nacionālās drošības apsvērumu dēļ; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

ne ICO, ne tiesas reāli nepārrauga, kā tiek izmantots Apvienotās Karalistes Likumā par datu aizsardzību paredzētais atbrīvojums nacionālās drošības apsvērumu dēļ;

| b) | Apvienotās Karalistes lielapjoma datu vākšanas pilnvaru ierobežojumi nav paredzēti pašā likumā, kā to prasa EST, bet atstāti izpildvaras ziņā, paredzot “cieņpilnas” tiesas kontroles iespējas; |
| --- | --- |

b)

Apvienotās Karalistes lielapjoma datu vākšanas pilnvaru ierobežojumi nav paredzēti pašā likumā, kā to prasa EST, bet atstāti izpildvaras ziņā, paredzot “cieņpilnas” tiesas kontroles iespējas;

| c) | “sekundāro datu” (metadatu) apraksts lēmumu projektos ir ļoti maldinošs, un tajā nav pieminēts, ka šādi dati var būt ļoti atklājoši un privātumu aizskaroši, un ka tiem tiek veikta sarežģīta automātiska analīze (kā to konstatēja ES Tiesa spriedumā Digital Rights Ireland lietā (25)), bet saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem metadati netiek pilnvērtīgi aizsargāti pret Apvienotās Karalistes izlūkošanas aģentūru nepamatotu piekļuvi, lielapjoma vākšanu un uz MI balstītu analīzi; |
| --- | --- |

c)

“sekundāro datu” (metadatu) apraksts lēmumu projektos ir ļoti maldinošs, un tajā nav pieminēts, ka šādi dati var būt ļoti atklājoši un privātumu aizskaroši, un ka tiem tiek veikta sarežģīta automātiska analīze (kā to konstatēja ES Tiesa spriedumā Digital Rights Ireland lietā (25)), bet saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem metadati netiek pilnvērtīgi aizsargāti pret Apvienotās Karalistes izlūkošanas aģentūru nepamatotu piekļuvi, lielapjoma vākšanu un uz MI balstītu analīzi;

| d) | “Five Eyes” aģentūras, jo īpaši GCHQ un Nacionālā drošības aģentūra (NSA) praksē kopīgo visus izlūkošanas datus; |
| --- | --- |

d)

“Five Eyes” aģentūras, jo īpaši GCHQ un Nacionālā drošības aģentūra (NSA) praksē kopīgo visus izlūkošanas datus;

turklāt norāda, ka attiecībā uz ASV uz Apvienotās Karalistes pilsoņiem attiecas daži neoficiāli aizsardzības pasākumi, par kuriem vienojušās GCHQ un NSA; pauž lielas bažas par to, ka šie aizsardzības pasākumi neaizsargās ES pilsoņus vai iedzīvotājus, kuru dati var tikt nosūtīti tālāk un kopīgoti ar NSA;

| 17. | aicina dalībvalstis slēgt nolīgumus par nespiegošanu ar Apvienoto Karalisti un aicina Komisiju izmantot kontaktus ar Apvienotās Karalistes partneriem, lai informētu, ka gadījumā, ja Apvienotās Karalistes uzraudzības tiesību akti un prakse netiks mainīti, vienīgais iespējamais risinājums, lai veicinātu lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanu, būtu noslēgt ar dalībvalstīm nolīgumus par nespiegošanu; |
| --- | --- |

17.

Tālākpārsūtīšana

| 18. | stingri uzsver to, ka European Union (Withdrawal) Act 2018 (2018. gada Akts par Eiropas Savienību (izstāšanos)) paredz, ka EST judikatūra, kas izstrādāta pirms pārejas perioda beigām, kļūs par “saglabātajām ES tiesībām”, kas tādējādi būs Apvienotajai Karalistei juridiski saistoša; norāda, ka Apvienotajai Karalistei, kad tā novērtē citu trešo valstu pietiekamību, ir saistoši EST spriedumā “Schrems I” un “Schrems II” lietā definētie principi un nosacījumi; pauž bažas par to, ka Apvienotās Karalistes tiesas tomēr vairs nepiemēros Hartu; norāda, ka Apvienotā Karaliste vairs nav EST — augstākās instances, kura var interpretēt Hartu — jurisdikcijā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka Apvienotās Karalistes noteikumi par personas datu kopīgošanu saskaņā ar Digital Economy Act 2017 (2017. gada Likums par digitālo ekonomiku) un par pētniecības datu tālāku nosūtīšanu acīmredzami nav “būtībā līdzvērtīgi” VDAR noteikumiem, kā interpretējusi EST; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ir nobažījies par to, ka Apvienotā Karaliste sev ir piešķīrusi tiesības atzīt, vai citas trešās valstis vai teritorijas nodrošina pienācīgu datu aizsardzību neatkarīgi no tā, vai ES ir atzinusi, ka attiecīgā trešā valsts vai teritorija nodrošina šādu aizsardzību; atgādina, ka Apvienotā Karaliste jau ir paziņojusi, ka Gibraltārs nodrošina šādu aizsardzību, kaut gan ES to nav izdarījusi; ir ļoti nobažījies par to, ka ar lēmumu par Apvienotās Karalistes pietiekamību piešķirtais statuss varētu radīt situāciju, kurā tiek apieti ES noteikumi par tālāku nosūtīšanu uz valstīm vai teritorijām, kurās saskaņā ar ES tiesību aktiem netiek garantēta pietiekama aizsardzība; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pieņem zināšanai, ka 2021. gada 1. februārī Apvienotā Karaliste nosūtīja pieprasījumu pievienoties Visaptverošajai un progresīvajai Klusā okeāna valstu partnerībai (CPTTP), jo īpaši, lai “gūtu labumu no moderniem digitālās tirdzniecības noteikumiem, kas ļauj notikt datu brīvai apritei starp dalībniekiem, likvidē nevajadzīgus šķēršļus uzņēmumiem (utt.)”; ar bažām konstatē, ka CPTTP ir vienpadsmit dalībnieki un ka attiecībā uz astoņiem no tiem Eiropas Savienība nav pieņēmusi lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību; pauž nopietnas bažas par ES pilsoņu un iedzīvotāju personas datu iespējamu tālāku nosūtīšanu uz šīm valstīm, ja tiks pieņemts lēmums par Apvienotās Karalistes aizsardzības līmeņa pietiekamību (26); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav novērtējusi to, kāda ietekme un riski varētu būt nolīgumam par visaptverošu ekonomisko partnerību starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Japānu, kurā ir noteikumi par personas datiem un datu aizsardzības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ir nobažījies par to, ka tad, ja Apvienotā Karaliste turpmākajos tirdzniecības nolīgumos, cita starpā ASV un Apvienotās Karalistes tirdzniecības nolīgumos, iekļaus noteikumus par datu nosūtīšanu, var tikt apdraudēts VDAR paredzētais aizsardzības līmenis; |
| --- | --- |

23.

II.   DIREKTĪVA PAR DATU AIZSARDZĪBU TIESĪBAIZSARDZĪBAS JOMĀ

| 24. | uzskata, ka Apvienotā Karaliste ir pirmā valsts, par kuru Komisija ir ierosinājusi pieņemt lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/680; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda uz Apvienotās Karalistes nolīgumu ar ASV par pārrobežu piekļuvi datiem (27), saskaņā ar ASV CLOUD Act, kas atvieglo datu nosūtīšanu tiesībaizsardzības nolūkos; pauž lielas bažas par to, ka tas ASV iestādēm ļaus nepamatoti piekļūt ES pilsoņu un iedzīvotāju personas datiem; piekrīt EDAK bažām par to, ka ES un ASV jumta nolīgumā (28) paredzētie aizsardzības pasākumi, ko piemēro mutatis mutandis, varētu neatbilst kritērijiem par skaidriem, precīziem un pieejamiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi personas datiem, vai arī tajos šādi aizsardzības pasākumi varētu nebūt pietiekami nostiprināti, lai tos varētu uzskatīt par iedarbīgiem un izmantojamiem saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka EST spriedums Lietā Nr. C-623/17 ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nepieļauj tādus valsts tiesību aktus, kuri ļauj valsts iestādei pieprasīt elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem veikt vispārēju un nediferencētu informācijas par datplūsmu un atrašanās vietu nosūtīšanu valsts drošības un izlūkošanas aģentūrām valsts drošības aizsardzības nolūkā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka EST šajā lietā nosprieda, ka lielapjoma datu vākšana, kas Apvienotajā Karalistē veikta saskaņā ar Regulation of Investigatory Powers Act 2000 (2000. gada Likums par izmeklēšanas pilnvaru regulējumu), ir nelikumīga; norāda, ka minētais regulējums ir aizstāts ar Investigatory Powers Act 2016 (IPA 2016, 2016. gada Likums par izmeklēšanas pilnvarām), lai stiprinātu nepieciešamības un proporcionalitātes principus; norāda, ka IPA 2016 attiecībā uz informācijas pārtveršanu paredz tiesu uzraudzību un dod personām iespēju piekļūt saviem datiem un iesniegt sūdzības Investigatory Powers Tribunal (Izmeklēšanas pilnvaru tiesā); tomēr pauž nožēlu par to, ka IPA 2016 joprojām ļauj veikt lielapjoma datu saglabāšanas praksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par nesenajiem ziņojumiem, kuros minēts, ka masveida datu vākšanas un saglabāšanas shēma ir daļa no izmēģinājuma, ko Apvienotās Karalistes Iekšlietu ministrija īsteno saskaņā ar IPA 2016; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka Eiropas Parlaments 2020. gada 12. februāra rezolūcijā uzsvēra, ka “Apvienotajai Karalistei nevar būt tieša piekļuve ES informācijas sistēmu datiem un tā nevar līdzdarboties ES aģentūru pārvaldības struktūrās brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, savukārt jebkādai informācijas, tostarp personas datu, apmaiņai ar Apvienoto Karalisti būtu jāpiemēro stingri aizsardzības, revīzijas un pārraudzības nosacījumi, tostarp personas datu aizsardzības līmenis, kas līdzvērtīgs tam, kāds paredzēts ES tiesību aktos”; pieņem zināšanai trūkumus, kas konstatēti saistībā ar to, kā Apvienotā Karaliste īstenoja datu aizsardzības tiesību aktus, kamēr tā vēl bija ES dalībvalsts; atgādina, ka Apvienotā Karaliste savulaik saglabāja un uzturēja Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) datu kopiju; sagaida, ka Apvienotās Karalistes tiesībaizsardzības iestādes, veicot personas datu apmaiņu nākotnē, pilnībā ievēros piemērojamos noteikumus; atgādina, ka Apvienotā Karaliste saglabā piekļuvi dažām ES tiesībaizsardzības datubāzēm saskaņā ar principu “atbilst/neatbilst” un ka tai ir juridiski liegta piekļuve sistēmai SIS; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas par 2021. gada janvārī atklāto informāciju par to, ka no kāda Apvienotās Karalistes Valsts policijas datora tika izdzēsti 400 000 sodāmības reģistra ierakstu; uzsver, ka tas nerosina uzticību Apvienotās Karalistes centieniem aizsargāt tiesībaizsardzības nolūkos nepieciešamos datus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību projektā ir rūpīgi izvērtētas katras tādas Apvienotās Karalistes iestādes tiesības, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pilnvarota pārtvert un saglabāt personas datus valsts drošības apsvērumu dēļ; tāpēc atzinīgi vērtē arī to, ka sīki izstrādāti pārraudzības ziņojumi par iestādēm, kas atbild par izlūkdienestu darbību, sniedz informāciju par Apvienotās Karalistes pašreizējo uzraudzības praksi; aicina Komisiju turpināt novērtēt un uzraudzīt tos datu pārraides veidus, uz kuriem attiecas Apvienotās Karalistes datu saglabāšanas un likumīgas pārtveršanas pilnvaras; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā (TSN) ir sadaļas par DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu apmaiņu, pasažieru datu reģistra (PDR) datu nosūtīšanu un apstrādi, sadarbību operatīvās informācijas jomā un sadarbību ar Eiropolu un Eurojust, kas būs piemērojamas neatkarīgi no tā, vai tiks pieņemts lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību; tomēr atgādina par bažām, kas paustas Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2021. gada februāra atzinumā par TSN attiecībā uz tādu personas datu īpašu izmantošanu un ilgāku glabāšanu, kas Apvienotajai Karalistei nodoti saskaņā ar TSN sadaļām attiecībā uz Prīmes līgumu un PDR, kas neatbilst dalībvalstu praksei datu izmantošanas un saglabāšanas jomā; atgādina par tiesībām celt prasību EST, lai pārliecinātos par ierosinātā starptautiskā nolīguma likumību un jo īpaši tā saderību ar pamattiesību aizsardzību (29); |
| --- | --- |

32.

Secinājumi

| 33. | aicina Komisiju apliecināt ES uzņēmumiem, ka lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību nodrošinās stabilu, pietiekamu un uz nākotni orientētu juridisko pamatu datu nosūtīšanai; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka šis lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību tiks uzskatīts par pieņemamu gadījumā, ja to izskatīs EST, un uzsver, ka tādēļ būtu jāņem vērā visi EDAK atzinumā sniegtie ieteikumi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību piemēros tikai četrus gadus, jo Apvienotā Karaliste tagad, kad tā vairs nav ES dalībvalsts, varētu nolemt grozīt tiesību aktus, uz kuriem attiecas Komisijas veiktais novērtējums par aizsardzības līmeņa pietiekamību; aicina Komisiju turpināt pastāvīgi uzraudzīt datu aizsardzības līmeni Apvienotajā Karalistē gan tiesību aktos, gan praksē, pirms 2025. gadā tiek atjaunots lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka, ja Komisija pieņems abus ES tiesību aktiem neatbilstīgos īstenošanas lēmumus, kamēr nav atrisinātas visas šajā rezolūcijā paustās bažas, tā pārkāps īstenošanas pilnvaras, kas tai piešķirti ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu (ES) 2016/680; tāpēc iebilst pret abiem īstenošanas aktiem, jo īstenošanas lēmumu projektu pamatojums neatbilst ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju grozīt abu īstenošanas lēmumu projektus tā, lai tie pilnībā atbilstu ES tiesību aktiem un judikatūrai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prasa valsts datu aizsardzības iestādēm apturēt tādu personas datu nosūtīšanu, kuri var tikt pakļauti Apvienotās Karalistes izlūkošanas iestāžu neselektīvai piekļuvei gadījumā, ja Komisija attiecībā uz Apvienoto Karalisti pieņems lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību, pirms Apvienotā Karaliste būs atrisinājusi iepriekš minētās problēmas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes izstrādāt rīcības plānu, kura nolūks būtu iespējami drīz novērst EDAK atzinumos konstatētos trūkumus un citus datu aizsardzības jomā neatrisinātos jautājumus Apvienotajā Karalistē, kam jābūt priekšnosacījumam galīgā lēmuma par datu aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju turpināt uzraudzīt datu aizsardzības līmeni Apvienotajā Karalistē, kā arī tiesību aktus un praksi attiecībā uz masveida uzraudzību Apvienotajā Karalistē; norāda, ka VDAR V nodaļā ir paredzētas citas likumīgas iespējas personas datu nosūtīšanai uz Apvienoto Karalisti; atgādina, ka saskaņā ar EDAK pamatnostādnēm datu nosūtīšana, kas notiek saskaņā ar īpašās situācijās piemērojamām atkāpēm, pildot VDAR 49. pantu, ir pieļaujama tikai izņēmuma gadījumā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu par to, ka Komisija ir ignorējusi Parlamenta aicinājumus apturēt privātuma vairoga darbību līdz brīdim, kamēr ASV iestādes ievēros tā noteikumus, un tā vienmēr ir devusi priekšroku “situācijas uzraudzībai” bez jebkāda konkrēta rezultāta attiecībā uz personu datu aizsardzību un juridisko noteiktību uzņēmumiem; mudina Komisiju mācīties no tā, ka tā agrāk nav ņēmusi vērā Parlamenta un ekspertu aicinājumus attiecībā uz iepriekšējo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanu un uzraudzību, un neatstāt ES datu aizsardzības tiesību aktu pienācīgu uzraudzību ES Tiesas ziņā pēc personu sūdzībām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt datu aizsardzības tiesību aktus un praksi Apvienotajā Karalistē, nekavējoties informēt Parlamentu un apspriesties ar to par jebkādām turpmākām izmaiņām Apvienotās Karalistes datu aizsardzības režīmā un piešķirt Parlamentam kontroles lomu jaunajā institucionālajā sistēmā, tostarp attiecībā uz tādām attiecīgām struktūrām kā Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, dalībvalstīm un Apvienotās Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  OV C 378, 9.11.2017., 104. lpp.

(5)  OV C 118, 8.4.2020., 133. lpp.

(6)  OV C 345, 16.10.2020., 58. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0256.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0337.

(9)  OV L 444, 31.12.2020., 14. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0141.

(11)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(12)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(13)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(14)  A8-0324/2017.

(15)  Projekts Komisijas īstenošanas lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679, par personas datu aizsardzības pietiekamību Apvienotajā Karalistē.

(16)  Projekts Komisijas īstenošanas lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680, par personas datu aizsardzības pietiekamību Apvienotajā Karalistē,

(17)  Lomas, N., “UK’s ICO faces legal action after closing adtech complaint with nothing to show for it”, TechCrunch, Sanfrancisko, 2020.

(18)  Īpašās Konstitucionālo jautājumu komitejas septītais ziņojums, ko Pārstāvju palāta publicēja 2006. gada 13. jūnijā. Tā 108. punkts ir šāds: “Uzskatām, ka būtu ievērojami labāk, ja Informācijas komisārs par savu darbu būtu tieši atbildīgs parlamenta priekšā un ja tā darbību finansētu parlaments, un iesakām izskatīt šādu iespēju, kad radīsies izdevība grozīt attiecīgos tiesību aktus.”

(19)  Valsts pārvaldes komitejas ziņojums “Who’s accountable? Relationships between Government and arm’s-length bodies” (“Kurš ir atbildīgs? Valdības un pakļautības iestāžu attiecības”), ko Pārstāvju palāta publicēja 2014. gada 4. novembrī. Tā 64. punkts ir šāds: “Informācijas komisāram un Karaliskajai cietumu inspekcijai vajadzētu būt lielākai neatkarībai no valdības, un par savu darbu tiem būtu jāziņo parlamentam. Informācijas komisāram, Civildienesta ierēdņu iecelšanas komisāram un Sabiedriskās dzīves standartu komitejas priekšsēdētājam būtu jākļūst par parlamenta amatpersonām tāpat kā Ombudam parlamentārajos un veselības aprūpes pakalpojumu jautājumos un Valsts kontrolierim.”

(20)  “Open Rights Group”2021. gada 3. marta paziņojums presei “Documents reveal controversial Immigration Exemption used in 70 % of access requests to Home Office” (“Dokumenti liecina par to, ka atbrīvojums imigrācijas kontroles apsvērumu dēļ 2020. gadā piemērots vairāk nekā 70 % no datu subjektu pieprasījumiem Iekšlietu ministrijai”).

(21)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0033.

(22)  Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinums par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, LIBE_AL(2021)680848.

(23)  Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 16. jūlija spriedums lietā C-311/18 Data Protection Commissioner pret Facebook Ireland Limited un Maximillian Schrems, ECLI:EU:C:2020:559.

(24)  Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2018. gada 13. septembra spriedums lietā Big Brother Watch u.c. pret Apvienoto Karalisti, pieteikumi Nr. 58170/13, 62322/14, 24960/15.

(25)  Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedums Digital Rights Ireland Ltd pret Minister for Communications, Marine and Natural Resources u. c. un Kärntner Landesregierung un citi, apvienotās lietas C-293/12 un C-594/12, ECLI:EU:C:2014:238.

(26)  Apvienotās Karalistes Starptautiskās tirdzniecības departamenta 2021. gada 30. janvāra paziņojums presei “UK applies to join huge Pacific free trade area CPTPP” (“Apvienotā Karaliste iesniedz pieteikumu dalībai lielajā Klusā okeāna brīvās tirdzniecības zonā CPTPP”).

(27)  Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Amerikas Savienoto Valstu valdību (2019. gada 3. oktobris) par piekļuvi elektroniskajiem datiem smagu noziegumu apkarošanas nolūkā.

(28)  Nolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par personas informācijas aizsardzību saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu un atklāšanu, kā arī saukšanu pie kriminālatbildības par tiem, OV L 336, 10.12.2016., 3. lpp.

(29)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas lēmuma projektu, kurā uzsvērts to pasažieru datu reģistra (PDR) personas datu atbilstīgs aizsardzības līmenis, ko pārsūta ASV Muitas un robežapsardzības birojam (OV C 103 E, 29.4.2004., 665. lpp.).

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2021. gada 17. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/228 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/228

---

P9_TA(2021)0216

Apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu laikposmam no 2021. līdz - 2027. gadam (programma “Perikls IV”) ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 17. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu laikposmam no 2021. līdz - 2027. gadam (programma “Perikls IV”) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 15/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06164/1/2021 – C9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06164/1/2021 – C9-0137/2021),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0369),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 19. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 19. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0164/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0164/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  2019. gada 13. februārī pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0087.

(2)  OV C 378, 19.10.2018., 2. lpp.

---

Otrdiena, 2021. gada 18. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/229 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/229

---

P9_TA(2021)0217

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektores iecelšana: Natasha Cazenave kandidatūra

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektori (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

(Apstiprināšana)

(2022/C 15/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Uzraudzības padomes 2021. gada 12. marta priekšlikumu (C9-0114/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Uzraudzības padomes 2021. gada 12. marta priekšlikumu (C9-0114/2021),

| — | ņemot vērā 51. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 51. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1),

| — | ņemot vērā savu 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2),

| — | ņemot vērā savu 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 131. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 131. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0137/2021),

| A. | tā kā 2021. gada 29. maijā beidzas amatā patlaban esošās Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektores pilnvaru termiņš; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 29. maijā beidzas amatā patlaban esošās Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektores pilnvaru termiņš;

| B. | tā kā 2021. gada 12. martā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Uzraudzības padome, īstenojot atklātu atlases procedūru, ierosināja iecelt Natasha Cazenave izpilddirektores amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 51. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 12. martā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Uzraudzības padome, īstenojot atklātu atlases procedūru, ierosināja iecelt Natasha Cazenave izpilddirektores amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 51. panta 2. un 3. punktu;

| C. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2021. gada 22. aprīlī rīkoja Natasha Cazenave uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2021. gada 22. aprīlī rīkoja Natasha Cazenave uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem,

| 1. | apstiprina Natasha Cazenave iecelšanu par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izpilddirektori; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

(2)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/230 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/230

---

P9_TA(2021)0218

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētājas iecelšana: Petra Hielkema kandidatūra

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija lēmums par priekšlikumu iecelt Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) priekšsēdētāju (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

(Apstiprināšana)

(2022/C 15/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja amatam kvalificēto kandidātu sarakstu, ko 2021. gada 22. martā sagatavojusi minētās iestādes Uzraudzības padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja amatam kvalificēto kandidātu sarakstu, ko 2021. gada 22. martā sagatavojusi minētās iestādes Uzraudzības padome,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 6. maija vēstuli, ar ko ierosina Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja amatā iecelt Petra Hielkema (C9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 6. maija vēstuli, ar ko ierosina Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja amatā iecelt Petra Hielkema (C9-0163/2021),

| — | ņemot vērā 48. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 48. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 131. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 131. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0162/2021),

| A. | tā kā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada 28. februārī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada 28. februārī;

| B. | tā kā 2021. gada 6. maijā Padome ierosināja iecelt Petra Hielkema Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1094/2010 48. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 6. maijā Padome ierosināja iecelt Petra Hielkema Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāja amatā uz piecu gadu pilnvaru termiņu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1094/2010 48. panta 2. un 3. punktu;

| C. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2021. gada 10. maijā rīkoja Petra Hielkema uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2021. gada 10. maijā rīkoja Petra Hielkema uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem,

| 1. | apstiprina Petra Hielkema iecelšanu par Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes priekšsēdētāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

(2)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/231 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/231

---

P9_TA(2021)0219

Taisnīgas pārkārtošanās fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 15/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0022) un grozīto priekšlikumu (COM(2020)0460), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0022) un grozīto priekšlikumu (COM(2020)0460),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta trešo daļu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0007/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta trešo daļu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0007/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2020. gada 20. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2020. gada 20. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 10. jūnija un 2020. gada 18. septembra atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 10. jūnija un 2020. gada 18. septembra atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 2. jūlija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2020. gada 2. jūlija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 3. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 3. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0135/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0135/2020),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 290, 1.9.2020., 1. lpp.

(2)  OV C 311, 18.9.2020., 55. lpp. un OV C 429, 11.12.2020., 240. lpp.

(3)  OV C 324, 1.10.2020., 74. lpp.

(4)  Ar šo nostāju aizstāj 2020. gada 17. septembrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0223).

---

P9_TC1-COD(2020)0006

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/..., ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2021/1056.)

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/233 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/233

---

P9_TA(2021)0221

Apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu 2021.–2027. gadam (programma “Perikls IV”): attiecināšana uz neiesaistītajām dalībvalstīm ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija Padomes regulas projektam, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulas (ES) 2021/..., ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (programma “Perikls IV”) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra – piekrišana)

(2022/C 15/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes regulas projektu (13255/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas projektu (13255/2020),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C9-0017/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C9-0017/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0165/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0165/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/234 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/234

---

P9_TA(2021)0222

ES un Kubas Nolīgums: visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšana sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kubas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 15/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10637/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10637/2020),

| — | ņemot vērā Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kubas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (10638/20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kubas Republiku, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXVIII pantu, par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (10638/20),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0097/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C9-0097/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu, un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu, un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0129/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0129/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kubas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/235

---

P9_TA(2021)0223

Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumam starp ES un Tunisiju (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 15/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12294/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12294/2018),

| — | ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12295/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido apvienību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12295/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0302/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0302/2020),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A9-0150/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A9-0150/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Tunisijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/236

---

P9_TA(2021)0224

Protokols ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumam (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 15/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06048/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06048/2020),

| — | ņemot vērā protokola projektu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06049/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06049/2020),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0383/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0383/2020),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un kā arī 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un kā arī 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A9-0148/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A9-0148/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Centrālās Amerikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/237

---

P9_TA(2021)0225

ES, ASV, Islandes un Norvēģijas Nolīgums: laika ierobežojumi attiecībā uz vienošanos par gaisa kuģu iznomāšanu ar apkalpi ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par laika ierobežojumiem attiecībā uz vienošanos par gaisa kuģu iznomāšanu ar apkalpi starp Eiropas Savienību, Amerikas Savienotajām Valstīm, Islandi un Norvēģijas Karalisti (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 15/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11645/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11645/2020),

| — | ņemot vērā Nolīguma projektu par laika ierobežojumiem attiecībā uz vienošanos par gaisa kuģu iznomāšanu ar apkalpi starp Eiropas Savienību, Amerikas Savienotajām Valstīm, Islandi un Norvēģijas Karalisti (10584/19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīguma projektu par laika ierobežojumiem attiecībā uz vienošanos par gaisa kuģu iznomāšanu ar apkalpi starp Eiropas Savienību, Amerikas Savienotajām Valstīm, Islandi un Norvēģijas Karalisti (10584/19),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu, un 218. panta 7. punktu (C9-0392/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu, un 218. panta 7. punktu (C9-0392/2020),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0125/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0125/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu, Islandes un Norvēģijas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/238 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/238

---

P9_TA(2021)0226

Ostu nodevu nodokļa režīms Francijas tālākajos reģionos *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos un ar ko groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās)

(2022/C 15/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0095), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0095),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0105/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0105/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A9-0138/2021),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/239 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/239

---

P9_TA(2021)0228

Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma: atbrīvojumi importam un konkrētu preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai saistībā ar Savienības pasākumiem sabiedrības interesēs *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz atbrīvojumiem importam un konkrētu preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai saistībā ar Savienības pasākumiem sabiedrības interesēs (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2022/C 15/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0181),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0132/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0155/2021),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/240 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/240

---

P9_TA(2021)0229

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — Igaunijas pieteikums EGF/2020/002 EE (tūrisma nozare)

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Igaunijas pieteikumu EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

(2022/C 15/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0151 – C9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0151 – C9-0127/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (“EGF regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (“EGF regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.-2027. gadam (2), un jo īpaši tās 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.-2027. gadam (2), un jo īpaši tās 8. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), (“2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgums”), un jo īpaši tā 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), (“2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgums”), un jo īpaši tā 9. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu(A9-0158/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu(A9-0158/2021),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; tā kā šī palīdzība izpaužas kā finansiāls atbalsts darba ņēmējiem un uzņēmumiem, kuros tie strādājuši; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; tā kā šī palīdzība izpaužas kā finansiāls atbalsts darba ņēmējiem un uzņēmumiem, kuros tie strādājuši;

| B. | tā kā Igaunija iesniedza pieteikumu EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) pēc 10 080 darba ņēmēju atlaišanas (4) saimnieciskās darbības nozarēs, kas klasificētas NACE 2. redakcijas 45. nodaļā (Automobiļu un motociklu vairumtirdzniecība, mazumtirdzniecība un remonts), 49. nodaļā (Sauszemes pārvadājumi un cauruļvadu transports), 50. nodaļā (Ūdens transports), 51. nodaļā (Gaisa transports), 52. nodaļā (Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības), 55. nodaļā (Izmitināšana), 56. nodaļā (Ēdināšanas pakalpojumi), 74. nodaļā (Citi profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi), 77. nodaļā (Iznomāšana un ekspluatācijas līzings), 79. nodaļā (Ceļojumu biroju, tūrisma operatoru un citi rezervēšanas pakalpojumi un ar tiem saistītas darbības), 90. nodaļā (Radošas, mākslinieciskas un izklaides darbības), 91. nodaļā (Bibliotēku, arhīvu, muzeju un citu kultūras iestāžu darbība), 92. nodaļā (Azartspēles un derības), 93. nodaļā (Sporta nodarbības, izklaides un atpūtas darbība) NUTS 2. līmeņa reģionā Eesti (EE00) Igaunijā (5) pieteikuma atskaites periodā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 11. novembrim; |
| --- | --- |

B.

tā kā Igaunija iesniedza pieteikumu EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) pēc 10 080 darba ņēmēju atlaišanas (4) saimnieciskās darbības nozarēs, kas klasificētas NACE 2. redakcijas 45. nodaļā (Automobiļu un motociklu vairumtirdzniecība, mazumtirdzniecība un remonts), 49. nodaļā (Sauszemes pārvadājumi un cauruļvadu transports), 50. nodaļā (Ūdens transports), 51. nodaļā (Gaisa transports), 52. nodaļā (Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības), 55. nodaļā (Izmitināšana), 56. nodaļā (Ēdināšanas pakalpojumi), 74. nodaļā (Citi profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi), 77. nodaļā (Iznomāšana un ekspluatācijas līzings), 79. nodaļā (Ceļojumu biroju, tūrisma operatoru un citi rezervēšanas pakalpojumi un ar tiem saistītas darbības), 90. nodaļā (Radošas, mākslinieciskas un izklaides darbības), 91. nodaļā (Bibliotēku, arhīvu, muzeju un citu kultūras iestāžu darbība), 92. nodaļā (Azartspēles un derības), 93. nodaļā (Sporta nodarbības, izklaides un atpūtas darbība) NUTS 2. līmeņa reģionā Eesti (EE00) Igaunijā (5) pieteikuma atskaites periodā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 11. novembrim;

| C. | tā kā pieteikums attiecas uz 1 715 pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, un 8 365 darba ņēmējiem, kuri tika atlaisti tūrisma nozarē Igaunijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā pieteikums attiecas uz 1 715 pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, un 8 365 darba ņēmējiem, kuri tika atlaisti tūrisma nozarē Igaunijā;

| D. | tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punktā noteiktajiem intervences kritērijiem, kas pieļauj, ka ārkārtas apstākļos, jo īpaši attiecībā uz kolektīviem pieteikumiem, kuros iesaistīti MVU, pieteikumu var uzskatīt par pieņemamu, pat ja minētās regulas 4. panta 1. punktā paredzētie kritēriji nav pilnībā izpildīti, ja darba ņēmēju atlaišanai ir būtiska negatīva ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punktā noteiktajiem intervences kritērijiem, kas pieļauj, ka ārkārtas apstākļos, jo īpaši attiecībā uz kolektīviem pieteikumiem, kuros iesaistīti MVU, pieteikumu var uzskatīt par pieņemamu, pat ja minētās regulas 4. panta 1. punktā paredzētie kritēriji nav pilnībā izpildīti, ja darba ņēmēju atlaišanai ir būtiska negatīva ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku;

| E. | tā kā notikumi, kas izraisīja šo atlaišanu un darbības izbeigšanu, negaidīti notika 2020. gada sākumā Covid-19 pandēmijas globālās izplatības un ar to saistītās ekonomikas krīzes dēļ, kas īpaši smagi skāra tūrisma nozari, un pēkšņi pārvietošanās ierobežojumi starptautiskā mērogā izraisīja strauju un neparedzētu starptautiskās ceļošanas un tūrisma samazināšanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā notikumi, kas izraisīja šo atlaišanu un darbības izbeigšanu, negaidīti notika 2020. gada sākumā Covid-19 pandēmijas globālās izplatības un ar to saistītās ekonomikas krīzes dēļ, kas īpaši smagi skāra tūrisma nozari, un pēkšņi pārvietošanās ierobežojumi starptautiskā mērogā izraisīja strauju un neparedzētu starptautiskās ceļošanas un tūrisma samazināšanos;

| F. | tā kā Covid-19 pandēmija un tai sekojošā globālā ekonomikas krīze izraisīja milzīgu satricinājumu Igaunijas ekonomikai, jo īpaši tūrisma nozarei, kurā pirms krīzes 90 % no Igaunijas tūrisma izdevumiem nodrošināja starptautiskais tūrisms, savukārt ESAO valstu vidējais rādītājs bija aptuveni 25 %; |
| --- | --- |

F.

tā kā Covid-19 pandēmija un tai sekojošā globālā ekonomikas krīze izraisīja milzīgu satricinājumu Igaunijas ekonomikai, jo īpaši tūrisma nozarei, kurā pirms krīzes 90 % no Igaunijas tūrisma izdevumiem nodrošināja starptautiskais tūrisms, savukārt ESAO valstu vidējais rādītājs bija aptuveni 25 %;

| G. | tā kā 2019. gadā Igaunijas tūrisma ieņēmumi sasniedza jaunu rekordu — 2,1 miljardu EUR un tūrisms tika uzskatīts par Igaunijas konkurētspējai nozīmīgu nozari, un tika veikti būtiski ieguldījumi tā tālākā attīstībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2019. gadā Igaunijas tūrisma ieņēmumi sasniedza jaunu rekordu — 2,1 miljardu EUR un tūrisms tika uzskatīts par Igaunijas konkurētspējai nozīmīgu nozari, un tika veikti būtiski ieguldījumi tā tālākā attīstībā;

| H. | tā kā tūrisma nozarē dominē MVU, kuru noturība pret krīzēm ir vājāka nekā lielākiem uzņēmumiem, un MVU ir nodarbināti 79,2 % Igaunijas kopējā darbaspēka; |
| --- | --- |

H.

tā kā tūrisma nozarē dominē MVU, kuru noturība pret krīzēm ir vājāka nekā lielākiem uzņēmumiem, un MVU ir nodarbināti 79,2 % Igaunijas kopējā darbaspēka;

| I. | tā kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ar atbalstu, ko tas sniegs darba ņēmējiem, var palīdzēt pārejā uz ilgtspējīgāku tūrismu un tādējādi dot Eiropai iespēju aizsargāt un popularizēt savu dabas un kultūras mantojumu un resursus, vienlaikus piedāvājot jaunas darba iespējas un inovatīvu uzņēmumu izveidi; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ar atbalstu, ko tas sniegs darba ņēmējiem, var palīdzēt pārejā uz ilgtspējīgāku tūrismu un tādējādi dot Eiropai iespēju aizsargāt un popularizēt savu dabas un kultūras mantojumu un resursus, vienlaikus piedāvājot jaunas darba iespējas un inovatīvu uzņēmumu izveidi;

| J. | tā kā Komisija paziņoja, ka Covid-19 veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, noteica ekonomikas atveseļošanas plānu un uzsvēra EGF lomu, kas ir jāizmanto kā ārkārtas instruments (6), lai palīdzētu personām, kuras zaudējušas darbu globālās ekonomikas krīzes dēļ; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija paziņoja, ka Covid-19 veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, noteica ekonomikas atveseļošanas plānu un uzsvēra EGF lomu, kas ir jāizmanto kā ārkārtas instruments (6), lai palīdzētu personām, kuras zaudējušas darbu globālās ekonomikas krīzes dēļ;

| K. | tā kā Igaunijā tika izmantots gan valsts, gan Eiropas atbalsts nodarbinātības saglabāšanai, izmantojot saīsināta darba laika shēmas un SURE instrumentu, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas un ar to saistītās krīzes ietekmi uz darba tirgu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Igaunijā tika izmantots gan valsts, gan Eiropas atbalsts nodarbinātības saglabāšanai, izmantojot saīsināta darba laika shēmas un SURE instrumentu, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas un ar to saistītās krīzes ietekmi uz darba tirgu;

| L. | tā kā šis ir pirmais gadījums, kad EGF tiek izmantots Covid-19 krīzes dēļ, pēc tam, kad Eiropas Parlaments 2020. gada 18. jūnija rezolūcijā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (EGF/2020/000 TA 2020 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (7) iekļāva norādi par to, ka EGF varētu izmantot, lai atbalstītu pastāvīgi atlaistos darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas saistībā ar Covid-19 izraisīto globālo krīzi, negrozot Regulu (ES) Nr. 1309/2013, |
| --- | --- |

L.

tā kā šis ir pirmais gadījums, kad EGF tiek izmantots Covid-19 krīzes dēļ, pēc tam, kad Eiropas Parlaments 2020. gada 18. jūnija rezolūcijā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (EGF/2020/000 TA 2020 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (7) iekļāva norādi par to, ka EGF varētu izmantot, lai atbalstītu pastāvīgi atlaistos darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas saistībā ar Covid-19 izraisīto globālo krīzi, negrozot Regulu (ES) Nr. 1309/2013,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka Igaunija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 4 474 480 EUR apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, 7 457 468 EUR, kuras aptver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem 7 452 468 EUR apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem 5 000 EUR apmērā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Igaunijas iestādes pieteikumu iesniedza 2020. gada 12. novembrī un pēc tam, kad Igaunija bija sniegusi papildu informāciju, Komisija pieteikuma novērtēšanu pabeidza 2021. gada 31. martā, tajā pašā dienā to darot zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pieteikums attiecas uz kopumā 10 080 darba ņēmējiem — 1 715 pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, un 8 365 darba ņēmējiem, kuri tika atlaisti tūrisma nozarē Igaunijā; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Igaunijas aplēsēm pasākumos piedalīsies tikai 5 060 no visiem atbalsttiesīgajiem saņēmējiem (paredzētie atbalsta saņēmēji); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina — paredzams, ka atlaišanai būs ievērojama sociālā ietekme, jo nozares darba ņēmēju vidū ir liela daļa mazkvalificētu darba ņēmēju, darba ņēmēju bez profesionālās kvalifikācijas, jauniešu un sezonas un nepilna laika darba ņēmēju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka vairāk nekā 60 % no atbalsttiesīgajām personām ir sievietes, no kurām visvairāk ir skartas sievietes vecuma grupā no 30 līdz 64 gadiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Igaunija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2021. gada 1. janvārī un ka tāpēc EGF finansiālu ieguldījumu ir tiesības saņemt no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 1. janvārim, izņemot formālās izglītības vai apmācības, tostarp arodmācības, kursus (kuru ilgums ir divi gadi vai vairāk), kas būs atbalsttiesīgi līdz 2023. gada 1. jūlijam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, ietver šādas darbības: darba tirgus apmācība, uzņēmējdarbības sākšanas subsidēšana un turpmāka atbalstīšana, māceklības, atbalsts formālajai izglītībai un apmācības pabalsti, tostarp arodmācību pabalsti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka Igaunijai administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF, sāka rasties 2021. gada 1. janvārī un tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 1. jūlijam; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Darba tirgus pakalpojumu un pabalstu fonds, ar kura līdzekļiem Igaunijas Bezdarba apdrošināšanas fonds (EUIF) kā valsts nodarbinātības dienests Igaunijā nodrošina darba tirgus aktīvus pasākumus; norāda, ka Fonds izveidots no aktīviem, kas pieder bezdarbnieku apdrošināšanas pabalstu trasta fondam (trasta fonds, kas izmaksā pabalstus darbinieku atlaišanas un darba devēju maksātnespējas gadījumā), un no valsts budžeta līdzekļiem, kas iegūti ar Sociālo lietu ministrijas starpniecību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu Igaunija izstrādāja, apspriežoties ar attiecīgajām iestādēm un asociācijas pārstāvjiem, un ka progresu apspriedīs EUIF Uzraudzības padomē, kurā darbojas sociālie partneri — divi locekļi no Igaunijas Darba devēju konfederācijas, viens no Igaunijas Arodbiedrību konfederācijas un viens no Igaunijas Darba ņēmēju arodbiedrību konfederācijas; atzinīgi vērtē papildu apspriedes ar tūrisma nozares pārstāvjiem, kas noslēgsies pēc tam, kad būs pabeigta atlaisto darbinieku profila analīze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka turpmākas apspriedes ar tūrisma nozares pārstāvjiem notiks pēc atlaisto darbinieku profila analīzes un ka vispiemērotākais atbalsta veids tiks noteikts, ņemot vērā vecuma struktūru, izglītības profilu un citas saņēmēju iezīmes; norāda, ka papildus ir plānots, ka Igaunijas Viesnīcu un restorānu apvienība, iespējams, palīdzēs izstrādāt dažus ar nozari saistītus apmācības pasākumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Igaunijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārto, ka EGF palīdzība nedrīkst aizvietot pasākumus, par kuriem ir atbildīgi uzņēmumi saskaņā ar valsts likumiem vai darba koplīgumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju samazināt laiku, kas vajadzīgs EGF palīdzības pieprasījumu izvērtēšanai un EGF izmantošanai, lai mazinātu spiedienu uz valstu sociālā nodrošinājuma sistēmām saistībā ar Covid-19 krīzi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  EGF regulas 3. panta nozīmē.

(5)  Igaunijas Republika nav sadalīta NUTS 2. līmeņa reģionos.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0141.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Igaunijas pieteikumu EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2021/886.)

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/244 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/244

---

P9_TA(2021)0230

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana atbalsta sniegšanā Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Horvātijai, Čehijai, Igaunijai, Francijai, Vācijai, Grieķijai, Ungārijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai un Spānijai saistībā ar ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai, reaģējot uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

(2022/C 15/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0201 – C9-0117/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0201 – C9-0117/2021),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 30. marta Regulu (ES) 2020/461, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3), un jo īpaši tās 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3), un jo īpaši tās 9. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), un jo īpaši tā 10. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), un jo īpaši tā 10. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0157/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0157/2021),

| 1. | atzinīgi vērtē šo lēmumu kā apliecinājumu konkrētai, taustāmai un pamanāmai Savienības solidaritātei ar Savienības pilsoņiem un reģioniem, kurus skārušas dabas katastrofas un Covid-19 pandēmijas izraisītā liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija 2020. gadā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka no 2020. gada marta ir paplašināta Regulas (EK) Nr. 2012/2002 darbības joma, lai iekļautu tajā tādas liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas kā pašreizējā Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž līdzjūtību un solidaritāti ar visiem, kas cietuši postošajās dabas katastrofās un Covid-19 pandēmijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver steidzamo nepieciešamību piešķirt finansiālu palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) un to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai tā pienācīgi sasniegtu skarto valstu reģionus un saņēmējus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka 2020. gadā valdošās Covid-19 pandēmijas dēļ bija nepieciešams ievērojams laiks, lai izvērtētu finansiālās palīdzības pieteikumus, kuri iesniegti līdz oficiālajam galīgajam termiņam, proti, 2020. gada 24. jūnijam, un tā rezultātā Komisija savu priekšlikumu par Fonda izmantošanu iesniedza tikai 2021. gada marta beigās; uzsver, ka turpmāk ir svarīgi ātri mobilizēt Fondu, lai sniegtu tik ļoti nepieciešamo palīdzību pēc lielām dabas katastrofām vai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka klimata pārmaiņu dēļ dabas katastrofas kļūs arvien spēcīgākas un atkārtosies biežāk; uzsver, ka atsevišķi reģioni, piemēram, salas un piekrastes reģioni, ir īpaši pakļauti dabas katastrofu ietekmes riskam; uzsver to, ka Fonds ir tikai preventīvs instruments un ka klimata pārmaiņu novēršanai vispirms un galvenokārt ir vajadzīga preventīva politika, lai saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu novērstu klimata pārmaiņu turpmākās sekas; atkārtoti uzsver to, cik svarīgi — it īpaši neaizsargātiem reģioniem — ir ieguldīt klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanās pasākumos un nodrošināt efektīvu sinerģiju starp Fondu un attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, tostarp tās pielikumu, nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 99, 31.03.2020., 9. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Grieķijai un Francijai saistībā ar dabas katastrofām un Albānijai, Austrijai, Beļģijai, Čehijai, Francijai, Grieķijai, Horvātijai, Igaunijai, Īrijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Melnkalnei, Portugālei, Rumānijai, Serbijai, Spānijai, Ungārijai un Vācijai, reaģējot uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2021/885.)

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/247 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/247

---

P9_TA(2021)0231

Budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projekts: finansējums pasākumiem, ar kuriem reaģē uz Covid-19 krīzi, un precizējumu un jaunākās informācijas iekļaušana attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas galīgo pieņemšanu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2021. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu — finansējums pasākumiem, ar kuriem reaģē uz Covid-19 krīzi, un precizējumu un jaunākās informācijas iekļaušana attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas galīgo pieņemšanu (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

(2022/C 15/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2020. gada 18. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2020. gada 18. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (DFS regula),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 24. martā (COM(2021)0200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu, ko Komisija pieņēma 2021. gada 24. martā (COM(2021)0200),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 23. aprīlī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2021. gada 26. aprīlī (08145/2021 – C9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu, ko Padome pieņēma 2021. gada 23. aprīlī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2021. gada 26. aprīlī (08145/2021 – C9-0155/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu(A9-0160/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu(A9-0160/2021),

| A. | tā kā Komisijas priekšlikuma mērķis principā ir divējāds, proti, no vienas puses, nodrošināt papildu finansējumu Covid-19 pandēmijas novēršanai, sagatavotībai tai un reaģēšanai uz to, drošai un ilgtspējīgai atkalatvēršanai un ar Covid-19 reakciju saistītu turpmāku Eiropas iniciatīvu iespējamai ietekmei; no otras puses, ieviest tehniskās izmaiņas, kas izriet no politiskajām vienošanām, kuras panāktas par nozaru juridiskajiem pamatiem pēc daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pieņemšanas 2020. gada decembrī, kā arī pielāgojumus saistībā ar Ārējās darbības garantijas nodrošināšanu; turklāt tā ierosina pārvietot summu 47 981 598 EUR apmērā no ES Solidaritātes fonda (ESSF) 2020. gada neizmantotā piešķīruma tieši uz ESSF darbības budžeta pozīciju un veikt citus pielāgojumus un tehniskus atjauninājumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas priekšlikuma mērķis principā ir divējāds, proti, no vienas puses, nodrošināt papildu finansējumu Covid-19 pandēmijas novēršanai, sagatavotībai tai un reaģēšanai uz to, drošai un ilgtspējīgai atkalatvēršanai un ar Covid-19 reakciju saistītu turpmāku Eiropas iniciatīvu iespējamai ietekmei; no otras puses, ieviest tehniskās izmaiņas, kas izriet no politiskajām vienošanām, kuras panāktas par nozaru juridiskajiem pamatiem pēc daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pieņemšanas 2020. gada decembrī, kā arī pielāgojumus saistībā ar Ārējās darbības garantijas nodrošināšanu; turklāt tā ierosina pārvietot summu 47 981 598 EUR apmērā no ES Solidaritātes fonda (ESSF) 2020. gada neizmantotā piešķīruma tieši uz ESSF darbības budžeta pozīciju un veikt citus pielāgojumus un tehniskus atjauninājumus;

| B. | tā kā priekšlikuma neto ietekme uz izdevumiem 2021. gada budžetā ir 260 681 598 EUR saistību apropriācijās un 252 581 598 EUR maksājumu apropriācijās, |
| --- | --- |

B.

tā kā priekšlikuma neto ietekme uz izdevumiem 2021. gada budžetā ir 260 681 598 EUR saistību apropriācijās un 252 581 598 EUR maksājumu apropriācijās,

| C. | tā kā Parlaments vairākkārt ir uzskatījis, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai vienam mērķim, |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments vairākkārt ir uzskatījis, ka budžeta grozījuma projektam vajadzētu būt tikai vienam mērķim,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver pilnīgu atbalstu stingrai Savienības reakcijai uz Covid-19 pandēmiju; atkārtoti pauž viedokli, ka nevajadzētu taupīt centienus, tostarp izmantojot visas pieejamās iespējas saskaņā ar Savienības budžetu un Finanšu regulu, lai cīnītos pret pandēmiju un pavērtu ceļu drošai un ilgtspējīgai atveseļošanai Eiropā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu, ka Komisija, neraugoties uz Parlamenta uzstājību, nolēma iesniegt ar Covid-19 pandēmiju saistītus elementus kopā ar daļu, kas saistīta ar saskaņošanu ar DFS programmu juridiskajiem pamatiem, kaut gan to varēja un vajadzēja iesniegt atsevišķi; atkārtoti norāda, ka, lai labāk ievērotu budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas, Komisijai būtu jāiesniedz budžeta grozījuma projekts, kuram ir tikai viens mērķis, un jāatturas apvienot vairākus mērķus vienā budžeta grozījuma projektā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projekta pieņemšana, kas jo īpaši ļauj sākt sagatavošanas darbus, lai izveidotu kopīgu satvaru digitālajam zaļajam sertifikātam, nekādā veidā neskar Parlamenta un Padomes sarunu par Digitālā zaļā sertifikāta regulu iznākumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka Komisija nav pienācīgi sekojusi līdzi rezultātiem, kas gūti sarunās par Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu — Globālo Eiropu, attiecībā uz budžeta nomenklatūru ģeogrāfiskajām programmām Āzijā; aicina Komisiju iesniegt jaunu budžeta grozījuma projektu, kas atspoguļotu saskaņotos nozaru juridisko pamatu tekstus; atbilstoši tās norādēm par 2022. gada budžetu uzskata, ka šādu saskaņošanu varētu un vajadzētu veikt pirms 2022. gada budžeta procedūras; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju sniegt abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm visaptverošu informāciju par plānotajiem autonomajiem pārvietojumiem, ko veic saskaņā ar Finanšu regulas 30. pantu un kuru mērķis ir pielāgot 2021. gada budžetu, ņemot vērā politiskās vienošanās par DFS nozaru juridiskajiem pamatiem papildus budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektam, tostarp to apjomiem, kad tie ir pieejami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2021 projektu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 1/2021 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 23. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/249 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/249

---

P9_TA(2021)0232

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: gada uzraudzības maksas, ko EVTI iekasē no darījumu reģistriem par 2021. gadu

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2021. gada 24. marta deleģēto regulu, ar kuru Deleģētās regulas (ES) Nr. 1003/2013 un (ES) 2019/360 groza attiecībā uz gada uzraudzības maksām, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iekasē no darījumu reģistriem par 2021. gadu (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

(2022/C 15/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2021)01874), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2021)01874),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komitejas 2021. gada 11. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komitejas 2021. gada 11. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) (ETIR), un jo īpaši tās 72. panta 3. punktu un 82. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1) (ETIR), un jo īpaši tās 72. panta 3. punktu un 82. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2365 par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu un 30. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2365 par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu un 30. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 111. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2021. gada 18. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 111. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2021. gada 18. maijā,

| A. | tā kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) piešķir darbības atļaujas darījumu reģistriem un uzrauga to atbilstību attiecīgajām regulatīvajām prasībām; tā kā darījumu reģistri maksā EVTI vienreizēju reģistrācijas maksu un gada uzraudzības maksu; tā kā kopš 2021. gada 1. janvāra Savienības darījumu reģistru situācija ir ievērojami mainījusies, jo tikai divi no četriem darījumu reģistriem, kas atradās Apvienotajā Karalistē pirms 2021. gada 1. janvāra, ir nodevuši savu uzņēmējdarbību Savienībai, lai turpinātu sniegt pakalpojumus Savienībā, izveidojot jaunas struktūras Savienībā, kā rezultātā maksu aprēķināšanas metodes ir kļuvušas nesaderīgas ar dominējošajiem principiem šādu maksu aprēķināšanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) piešķir darbības atļaujas darījumu reģistriem un uzrauga to atbilstību attiecīgajām regulatīvajām prasībām; tā kā darījumu reģistri maksā EVTI vienreizēju reģistrācijas maksu un gada uzraudzības maksu; tā kā kopš 2021. gada 1. janvāra Savienības darījumu reģistru situācija ir ievērojami mainījusies, jo tikai divi no četriem darījumu reģistriem, kas atradās Apvienotajā Karalistē pirms 2021. gada 1. janvāra, ir nodevuši savu uzņēmējdarbību Savienībai, lai turpinātu sniegt pakalpojumus Savienībā, izveidojot jaunas struktūras Savienībā, kā rezultātā maksu aprēķināšanas metodes ir kļuvušas nesaderīgas ar dominējošajiem principiem šādu maksu aprēķināšanā;

| B. | tā kā, lai nodrošinātu, ka visi Savienības darījumu reģistri maksā uzraudzības maksas, kas ir proporcionālas to faktiskajam apgrozījumam Savienībā 2021. gadā, katrā no abām deleģētajām regulām ir iekļauts jauns pants, kurā paredzēts īpašs atsauces periods piemērojamā apgrozījuma aprēķināšanai, kas jāizmanto, aprēķinot gada maksas, kuras darījumu reģistri maksā EVTI 2021. gadā, lai labāk atspoguļotu izmaiņas, ar kurām saskaras Savienības darījumu reģistru vide; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai nodrošinātu, ka visi Savienības darījumu reģistri maksā uzraudzības maksas, kas ir proporcionālas to faktiskajam apgrozījumam Savienībā 2021. gadā, katrā no abām deleģētajām regulām ir iekļauts jauns pants, kurā paredzēts īpašs atsauces periods piemērojamā apgrozījuma aprēķināšanai, kas jāizmanto, aprēķinot gada maksas, kuras darījumu reģistri maksā EVTI 2021. gadā, lai labāk atspoguļotu izmaiņas, ar kurām saskaras Savienības darījumu reģistru vide;

| C. | tā kā deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu Savienības darījumu reģistriem uzticamu juridisko pamatu darbībai un nepieciešamo skaidrību budžeta plānošanā un pēc iespējas samazinātu jebkādu iespējamo ietekmi uz to darbību, ko rada atšķirīgs aprēķins salīdzinājumā ar 2020. gadu, |
| --- | --- |

C.

tā kā deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu Savienības darījumu reģistriem uzticamu juridisko pamatu darbībai un nepieciešamo skaidrību budžeta plānošanā un pēc iespējas samazinātu jebkādu iespējamo ietekmi uz to darbību, ko rada atšķirīgs aprēķins salīdzinājumā ar 2020. gadu,

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/251 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/251

---

P9_TA(2021)0233

Iebildumu neizteikšanu pret deleģēto aktu: Direktīvas 2013/36/ES papildināšana attiecībā uz tādu darba ņēmēju identificēšanu, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2021. gada 25. marta deleģēto regulu, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

(2022/C 15/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2021)01906), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2021)01906),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 26. marta vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 26. marta vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komitejas 2021. gada 10. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārā komitejas 2021. gada 10. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1) (CRD), un jo īpaši tās 94. panta 2. punktu un 148. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1) (CRD), un jo īpaši tās 94. panta 2. punktu un 148. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde (EBI)) iesniedza 2020. gada 18. jūnijā saskaņā ar 10. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde (EBI)) iesniedza 2020. gada 18. jūnijā saskaņā ar 10. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 111. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 111. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2021. gada 18. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 111. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2021. gada 18. maijā,

| A. | tā kā saskaņā ar CRD deleģētajai regulai nepieciešamais projekts EBI bija jāiesniedz līdz 2019. gada 28. decembrim; tā kā EBI šo projektu publicēja 2020. gada 18. jūnijā; tā kā Komisija deleģētās regulas projektā veica dažas redakcionālas izmaiņas salīdzinājumā ar EBI iesniegto projektu un EBI 2020. gada 16. decembrī apstiprināja, ka minētās redakcionālās izmaiņas nerada izmaiņas EBI Uzraudzības padomes apstiprinātā projekta politikā vai juridiskajā saturā un ka tādēļ tā neiebildīs pret to, ka Komisija pieņem šo projektu, tostarp minētās izmaiņas, neprasot oficiālu EBI atzinumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar CRD deleģētajai regulai nepieciešamais projekts EBI bija jāiesniedz līdz 2019. gada 28. decembrim; tā kā EBI šo projektu publicēja 2020. gada 18. jūnijā; tā kā Komisija deleģētās regulas projektā veica dažas redakcionālas izmaiņas salīdzinājumā ar EBI iesniegto projektu un EBI 2020. gada 16. decembrī apstiprināja, ka minētās redakcionālās izmaiņas nerada izmaiņas EBI Uzraudzības padomes apstiprinātā projekta politikā vai juridiskajā saturā un ka tādēļ tā neiebildīs pret to, ka Komisija pieņem šo projektu, tostarp minētās izmaiņas, neprasot oficiālu EBI atzinumu;

| B. | tā kā deleģēto regulu ietekmēja sarunas par Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 16. februāra Direktīvu (ES) 2021/338, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (3), kura tika publicēta 2021. gada 26. februārī un ar kuru tika pārskatītas EBI pilnvaras nodrošināt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām patlaban attiecas CRD un kurām ne vēlāk kā no 2021. gada 26. jūnija tiks piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīva (ES) 2019/2034 par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (4) (IFD), nav jāievēro deleģētā regula, jo attiecībā uz minētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām saskaņā ar IFD tiks pieņemta atsevišķa deleģētā regula; tā kā deleģētās regulas rūpīgas pārbaudes periods beigsies 2021. gada 25. jūnijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā deleģēto regulu ietekmēja sarunas par Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 16. februāra Direktīvu (ES) 2021/338, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (3), kura tika publicēta 2021. gada 26. februārī un ar kuru tika pārskatītas EBI pilnvaras nodrošināt, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām patlaban attiecas CRD un kurām ne vēlāk kā no 2021. gada 26. jūnija tiks piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīva (ES) 2019/2034 par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (4) (IFD), nav jāievēro deleģētā regula, jo attiecībā uz minētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām saskaņā ar IFD tiks pieņemta atsevišķa deleģētā regula; tā kā deleģētās regulas rūpīgas pārbaudes periods beigsies 2021. gada 25. jūnijā;

| C. | tā kā deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu juridisko skaidrību un noteiktību, kas kompetentajām iestādēm un kredītiestādēm ir vajadzīga, lai pienācīgi identificētu personas, kuras uzņemas būtisku risku, pamatojoties uz CRD regulējumu, kas stājās spēkā 2020. gada 28. decembrī, |
| --- | --- |

C.

tā kā deleģētajai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai nodrošinātu juridisko skaidrību un noteiktību, kas kompetentajām iestādēm un kredītiestādēm ir vajadzīga, lai pienācīgi identificētu personas, kuras uzņemas būtisku risku, pamatojoties uz CRD regulējumu, kas stājās spēkā 2020. gada 28. decembrī,

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

(3)  OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.

(4)  OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/253 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/253

---

P9_TA(2021)0234

Programma “Eiropas Solidaritātes korpuss” ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 15/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14153/1/2020 – C9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14153/1/2020 – C9-0143/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0440),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0156/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 201. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 282. lpp.

(3)  OV C 23, 21.1.2021., 218. lpp.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Komisijas paziņojums par to vietējo dalībnieku skaitu, kuri izmanto zināšanas, principus un pieejas, kas apgūtas humānās palīdzības aktivitātēs, kurās ir piedalījušies brīvprātīgais un eksperti

Eiropas Komisija ņem vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumu, papildinot regulu ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, ņemt vērā “to vietējo dalībnieku skaitu, kuri izmanto zināšanas, principus un pieejas, kas apgūtas humānās palīdzības aktivitātēs, kurās ir piedalījušies brīvprātīgais un eksperti”.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/255 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/255

---

P9_TA(2021)0235

Programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 15/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14148/1/2020 – C9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14148/1/2020 – C9-0135/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0367),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0159/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai, kura tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 194. lpp.

(2)  OV C 168, 16.5.2019., 49. lpp.

(3)  OV C 108, 26.3.2021., 965. lpp.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Komisijas paziņojums par īpašiem piešķīrumiem profesionālās izcilības centru platformām

Neskarot likumdošanas un budžeta lēmējiestādes pilnvaras, Komisija apņemas piešķirt indikatīvu summu 400 miljonu EUR apmērā faktiskajās cenās profesionālās izcilības centru platformu atbalstam visā programmas darbības laikā, ja programmas starpposma izvērtējums apstiprinās, ka darbību rezultāti vērtējami pozitīvi.

---

Trešdiena, 2021. gada 19. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/257 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/257

---

P9_TA(2021)0237

Ogļu un tērauda pētniecības fonds *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 15/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2020)0320), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2020)0320),

| — | ņemot vērā 2. panta otro daļu 37. protokolā EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fondu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar kuru Padome apspriedusies ar Parlamentu (C9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2. panta otro daļu 37. protokolā EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fondu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar kuru Padome apspriedusies ar Parlamentu (C9-0214/2020),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0102/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0102/2021),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Savienība 2016. gada 5. 
  oktobrī


  ir ratificējusi
  Parīzes nolīgumu (28). Šajā starptautiskajā nolīgumā puses, kuras
  ir
  to ratificējušas,
  ir
  aicinātas stiprināt globālo
  reakciju
  uz klimata pārmaiņu
  draudiem
  , ierobežojot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 grādiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Savienība 2016. gada 5. 
  oktobrī


  ir ratificējusi
  Parīzes nolīgumu (28). Šajā starptautiskajā nolīgumā puses, kuras
  ir
  to ratificējušas,
  ir
  aicinātas stiprināt globālo
  reakciju
  uz klimata pārmaiņu
  draudiem
  , ierobežojot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 grādiem.

| (1) | Savienība 2016. gada 5.
  oktobrī


  ratificēja
  Parīzes nolīgumu
  , kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām

   (28)

  un kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī
  . Šajā starptautiskajā nolīgumā puses, kuras to ratificējušas,
  tiek
  aicinātas stiprināt globālo
  reaģēšanu
  uz klimata pārmaiņu
  apdraudējumu
  , ierobežojot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 grādiem
  un turpinot centienus ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni

   (28a). |
| --- | --- |

(1)

Savienība 2016. gada 5.
  oktobrī


  ratificēja
  Parīzes nolīgumu
  , kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām

   (28)

  un kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī
  . Šajā starptautiskajā nolīgumā puses, kuras to ratificējušas,
  tiek
  aicinātas stiprināt globālo
  reaģēšanu
  uz klimata pārmaiņu
  apdraudējumu
  , ierobežojot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 grādiem
  un turpinot centienus ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni

   (28a).

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tāpēc OTPF pētniecības programmas mērķi ir jāsaskaņo ar tādiem starptautiskajiem nolīgumiem kā Parīzes nolīgums, kā arī ar Savienības
  zinātnes,
  tehnoloģijas un politikas mērķiem saistībā ar klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tāpēc OTPF pētniecības programmas mērķi ir jāsaskaņo ar tādiem starptautiskajiem nolīgumiem kā Parīzes nolīgums, kā arī ar Savienības
  zinātnes,
  tehnoloģijas un politikas mērķiem saistībā ar klimatneitralitāti līdz 2050. gadam.

| (6) | Tāpēc OTPF pētniecības programmas mērķi ir jāsaskaņo ar tādiem starptautiskajiem nolīgumiem kā Parīzes nolīgums,
  ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, jo īpaši Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes paziņotajiem konstatējumiem,
  kā arī ar Savienības tehnoloģijas un politikas mērķiem saistībā ar klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc OTPF pētniecības programmas mērķi ir jāsaskaņo ar tādiem starptautiskajiem nolīgumiem kā Parīzes nolīgums,
  ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, jo īpaši Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes paziņotajiem konstatējumiem,
  kā arī ar Savienības tehnoloģijas un politikas mērķiem saistībā ar klimatneitralitāti līdz 2050. gadam.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Pētījumu programmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš pētījumiem par izejvielām, kas iegūtas no ogļu atkritumiem, ņemot vērā tām piemītošo lielo potenciālu izstrādāt ļoti progresīvus produktus stratēģiskās vērtības ķēdēs, tādus kā akumulatoru anodi vai oglekļa šķiedras, un ķīmijas rūpniecībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Pētījumu programmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš pētījumiem par izejvielām, kas iegūtas no ogļu atkritumiem, ņemot vērā tām piemītošo lielo potenciālu izstrādāt ļoti progresīvus produktus stratēģiskās vērtības ķēdēs, tādus kā akumulatoru anodi vai oglekļa šķiedras, un ķīmijas rūpniecībā.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 1. punkts

Lēmums 2008/376/EK

2. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pētījumu programma sniedz atbalstu kopdarbīgai pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. Pētījumu programma arī sniedz atbalstu revolucionārām tīra tērauda tehnoloģijām, kuru rezultātā tiek īstenoti tērauda ražošanas projekti, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei,
  un
  pētniecības projekti, lai pārvaldītu kādreizējo ogļraktuvju vai slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un ar tām saistītās infrastruktūras taisnīgu pārkārtošanos atbilstoši Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam un Padomes Lēmuma 2003/76/EK 4. panta 2. 
  punkta
  . Pētījumu programma atbilst Savienības politiskajiem, zinātnes un tehnoloģijas mērķiem, un tā papildina dalībvalstu
  veiktas
  darbības, kā arī tās, ko īsteno saskaņā ar pašreizējām
  ES
  pētījumu programmām, jo īpaši pētniecības
  , tehnoloģiju attīstības
  un
  demonstrējumu pasākumu
  pamatprogrammu (turpmāk “pētniecības pamatprogramma”). | Pētījumu programma sniedz atbalstu
  visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,
  kopdarbīgai pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. Pētījumu programma arī sniedz atbalstu revolucionārām tīra tērauda tehnoloģijām, kuru rezultātā tiek īstenoti tērauda ražošanas projekti, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei,
  kā arī
  pētniecības projekti
  , ietverot lielus rūpnieciskās pētniecības projektus
  , lai pārvaldītu kādreizējo ogļraktuvju vai slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un ar tām saistītās infrastruktūras taisnīgu pārkārtošanos atbilstoši Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam un Padomes Lēmuma 2003/76/EK 4. panta 2.
  punktam
  . Pētījumu programma atbilst Savienības politiskajiem,
  sociālajiem, ekonomikas, klimata,
  zinātnes un tehnoloģijas mērķiem, un tā papildina dalībvalstu
  veiktās
  darbības, kā arī tās, ko īsteno saskaņā ar pašreizējām
  Savienības
  pētījumu programmām, jo īpaši pētniecības un
  inovāciju
  pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa”
  (turpmāk “pētniecības pamatprogramma”).
  Pētījumu programma jo īpaši atbilst Parīzes nolīgumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pētījumu programma sniedz atbalstu kopdarbīgai pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. Pētījumu programma arī sniedz atbalstu revolucionārām tīra tērauda tehnoloģijām, kuru rezultātā tiek īstenoti tērauda ražošanas projekti, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei,
  un
  pētniecības projekti, lai pārvaldītu kādreizējo ogļraktuvju vai slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un ar tām saistītās infrastruktūras taisnīgu pārkārtošanos atbilstoši Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam un Padomes Lēmuma 2003/76/EK 4. panta 2. 
  punkta
  . Pētījumu programma atbilst Savienības politiskajiem, zinātnes un tehnoloģijas mērķiem, un tā papildina dalībvalstu
  veiktas
  darbības, kā arī tās, ko īsteno saskaņā ar pašreizējām
  ES
  pētījumu programmām, jo īpaši pētniecības
  , tehnoloģiju attīstības
  un
  demonstrējumu pasākumu
  pamatprogrammu (turpmāk “pētniecības pamatprogramma”).

Pētījumu programma sniedz atbalstu
  visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,
  kopdarbīgai pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. Pētījumu programma arī sniedz atbalstu revolucionārām tīra tērauda tehnoloģijām, kuru rezultātā tiek īstenoti tērauda ražošanas projekti, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei,
  kā arī
  pētniecības projekti
  , ietverot lielus rūpnieciskās pētniecības projektus
  , lai pārvaldītu kādreizējo ogļraktuvju vai slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un ar tām saistītās infrastruktūras taisnīgu pārkārtošanos atbilstoši Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam un Padomes Lēmuma 2003/76/EK 4. panta 2.
  punktam
  . Pētījumu programma atbilst Savienības politiskajiem,
  sociālajiem, ekonomikas, klimata,
  zinātnes un tehnoloģijas mērķiem, un tā papildina dalībvalstu
  veiktās
  darbības, kā arī tās, ko īsteno saskaņā ar pašreizējām
  Savienības
  pētījumu programmām, jo īpaši pētniecības un
  inovāciju
  pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa”
  (turpmāk “pētniecības pamatprogramma”).
  Pētījumu programma jo īpaši atbilst Parīzes nolīgumam.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 1. punkts

Lēmums 2008/376/EK

2. pants – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pētījumu programma atbalsta pētniecības pasākumus, tostarp demonstrējumu projektus, kuri tuvina tehnoloģijas tirgum, lai sasniegtu mērķus, kas attiecībā uz oglēm noteikti 3. iedaļā un attiecībā uz tēraudu – 4. iedaļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pētījumu programma atbalsta pētniecības pasākumus, tostarp demonstrējumu projektus, kuri tuvina tehnoloģijas tirgum, lai sasniegtu mērķus, kas attiecībā uz oglēm noteikti 3. iedaļā un attiecībā uz tēraudu – 4. iedaļā.

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. punkts

Lēmums 2008/376/EK

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pētniecības projekti atbalsta pārkārtošanos uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam ar mērķi atbalstīt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai izstrādātu alternatīvas darbības kādreizējās ogļraktuvēs un izvairītos no slēgšanās procesā esošo ogļraktuvju kaitējuma videi, ko varētu radīt kādreizējās ogļraktuves un to tuvumā esošie objekti. Projektos jo īpaši pievēršas šādiem aspektiem: | 1.   Pētniecības projekti
  veicina Savienības 2030. gada klimata mērķu sasniegšanu un
  atbalsta
  nozares
  pārkārtošanos
  virzībā
  uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam ar mērķi atbalstīt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai izstrādātu alternatīvas darbības kādreizējās ogļraktuvēs
  vai ogļu elektrostacijās
  un izvairītos no slēgšanās procesā esošo ogļraktuvju kaitējuma videi, ko varētu radīt kādreizējās ogļraktuves un to tuvumā esošie objekti.
  Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantu,
  projektos jo īpaši pievēršas šādiem aspektiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Pētniecības projekti atbalsta pārkārtošanos uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam ar mērķi atbalstīt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai izstrādātu alternatīvas darbības kādreizējās ogļraktuvēs un izvairītos no slēgšanās procesā esošo ogļraktuvju kaitējuma videi, ko varētu radīt kādreizējās ogļraktuves un to tuvumā esošie objekti. Projektos jo īpaši pievēršas šādiem aspektiem:

1.   Pētniecības projekti
  veicina Savienības 2030. gada klimata mērķu sasniegšanu un
  atbalsta
  nozares
  pārkārtošanos
  virzībā
  uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam ar mērķi atbalstīt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai izstrādātu alternatīvas darbības kādreizējās ogļraktuvēs
  vai ogļu elektrostacijās
  un izvairītos no slēgšanās procesā esošo ogļraktuvju kaitējuma videi, ko varētu radīt kādreizējās ogļraktuves un to tuvumā esošie objekti.
  Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantu,
  projektos jo īpaši pievēršas šādiem aspektiem:

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Lēmums 2008/376/EK

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | oglekļa dioksīda uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstīšana un testēšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

oglekļa dioksīda uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstīšana un testēšana;

| (a) | tādu
  oglekļa dioksīda uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstīšana un testēšana
  , kas saistītas ar ogļu izmantošanu, ietverot oglekļa reciklēšanu degvielās un materiālos, lai veicinātu aprites ekonomiku
  ; |
| --- | --- |

(a)

tādu
  oglekļa dioksīda uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstīšana un testēšana
  , kas saistītas ar ogļu izmantošanu, ietverot oglekļa reciklēšanu degvielās un materiālos, lai veicinātu aprites ekonomiku
  ;

tādu

, kas saistītas ar ogļu izmantošanu, ietverot oglekļa reciklēšanu degvielās un materiālos, lai veicinātu aprites ekonomiku

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Lēmums 2008/376/EK

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ģeotermālās
  enerģijas
  izmantošana
  kādreizējās ogļraktuvēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

ģeotermālās
  enerģijas
  izmantošana
  kādreizējās ogļraktuvēs;

ģeotermālās

izmantošana

| b) | tīras
  enerģijas
  izstrāde
  kādreizējās ogļraktuvēs
  , īpašu uzmanību pievēršot energoefektivitātei un piegādes drošībai, tostarp ģeotermālo resursu izmantošanai, enerģijas uzglabāšanai, e-degvielām un ūdeņradim no atjaunojamajiem energoresursiem
  ; |
| --- | --- |

b)

tīras
  enerģijas
  izstrāde
  kādreizējās ogļraktuvēs
  , īpašu uzmanību pievēršot energoefektivitātei un piegādes drošībai, tostarp ģeotermālo resursu izmantošanai, enerģijas uzglabāšanai, e-degvielām un ūdeņradim no atjaunojamajiem energoresursiem
  ;

tīras

izstrāde

, īpašu uzmanību pievēršot energoefektivitātei un piegādes drošībai, tostarp ģeotermālo resursu izmantošanai, enerģijas uzglabāšanai, e-degvielām un ūdeņradim no atjaunojamajiem energoresursiem

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Lēmums 2008/376/EK

4. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | ogļu siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūras, piemēram, centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas tīklu un rūpniecisko procesu, pārveidošana par atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes alternatīvām, piemēram, ģeotermālo enerģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

ogļu siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūras, piemēram, centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas tīklu un rūpniecisko procesu, pārveidošana par atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes alternatīvām, piemēram, ģeotermālo enerģiju;

ogļu siltumapgādes un aukstumapgādes infrastruktūras, piemēram, centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas tīklu un rūpniecisko procesu, pārveidošana par atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes alternatīvām, piemēram, ģeotermālo enerģiju;

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Lēmums 2008/376/EK

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | kalnrūpniecības atkritumu un
  to
  atkritumu, kas atrodami kādreizējās ogļraktuvēs vai slēgšanas procesā esošās ogļraktuvēs, ar enerģiju nesaistīta izmantošana un izejvielu ražošana no šādiem atkritumiem, attiecīgi novērtējot, vai šāda risinājuma ietekme uz klimatu, vidi un veselību ir samazināta līdz minimumam un mazāka nekā alternatīviem risinājumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

kalnrūpniecības atkritumu un
  to
  atkritumu, kas atrodami kādreizējās ogļraktuvēs vai slēgšanas procesā esošās ogļraktuvēs, ar enerģiju nesaistīta izmantošana un izejvielu ražošana no šādiem atkritumiem, attiecīgi novērtējot, vai šāda risinājuma ietekme uz klimatu, vidi un veselību ir samazināta līdz minimumam un mazāka nekā alternatīviem risinājumiem;

to

| c) | kalnrūpniecības atkritumu un
  no tiem atvasināto
  atkritumu, kas atrodami kādreizējās ogļraktuvēs vai slēgšanas procesā esošās ogļraktuvēs, ar enerģiju nesaistīta izmantošana un izejvielu ražošana no šādiem atkritumiem, attiecīgi novērtējot, vai šāda risinājuma ietekme uz klimatu, vidi un veselību ir samazināta līdz minimumam un mazāka nekā alternatīviem risinājumiem
  , un pilnībā ievērojot aprites ekonomikas pieeju
  ; |
| --- | --- |

c)

kalnrūpniecības atkritumu un
  no tiem atvasināto
  atkritumu, kas atrodami kādreizējās ogļraktuvēs vai slēgšanas procesā esošās ogļraktuvēs, ar enerģiju nesaistīta izmantošana un izejvielu ražošana no šādiem atkritumiem, attiecīgi novērtējot, vai šāda risinājuma ietekme uz klimatu, vidi un veselību ir samazināta līdz minimumam un mazāka nekā alternatīviem risinājumiem
  , un pilnībā ievērojot aprites ekonomikas pieeju
  ;

no tiem atvasināto

, un pilnībā ievērojot aprites ekonomikas pieeju

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Lēmums 2008/376/EK

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | efektīvu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas uzlabošanas programmu veicināšana attiecībā uz darbaspēku
  , ko ietekmējusi atteikšanās no oglēm
  . Tā ietver pētniecību par ogļu nozarē nodarbināta vai agrāk nodarbinātā darbaspēka apmācību un pārkvalifikāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

efektīvu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas uzlabošanas programmu veicināšana attiecībā uz darbaspēku
  , ko ietekmējusi atteikšanās no oglēm
  . Tā ietver pētniecību par ogļu nozarē nodarbināta vai agrāk nodarbinātā darbaspēka apmācību un pārkvalifikāciju.

, ko ietekmējusi atteikšanās no oglēm

| e) | ietekmes uz nodarbinātību un uz vietējo sabiedrību novērtēšana reģionos, ko ietekmējusi atteikšanās no oglēm, un ekonomiskās attīstības, darbvietu radīšanas un
  efektīvu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas uzlabošanas
  reģionālo
  programmu veicināšana attiecībā uz darbaspēku
  šajos reģionos
  . Tā ietver pētniecību par ogļu nozarē nodarbināta vai agrāk nodarbinātā darbaspēka apmācību un pārkvalifikāciju
  , lai atbalstītu ogļu reģionu pārkārtošanos
  . |
| --- | --- |

e)

ietekmes uz nodarbinātību un uz vietējo sabiedrību novērtēšana reģionos, ko ietekmējusi atteikšanās no oglēm, un ekonomiskās attīstības, darbvietu radīšanas un
  efektīvu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas uzlabošanas
  reģionālo
  programmu veicināšana attiecībā uz darbaspēku
  šajos reģionos
  . Tā ietver pētniecību par ogļu nozarē nodarbināta vai agrāk nodarbinātā darbaspēka apmācību un pārkvalifikāciju
  , lai atbalstītu ogļu reģionu pārkārtošanos
  .

ietekmes uz nodarbinātību un uz vietējo sabiedrību novērtēšana reģionos, ko ietekmējusi atteikšanās no oglēm, un ekonomiskās attīstības, darbvietu radīšanas un

reģionālo

šajos reģionos

, lai atbalstītu ogļu reģionu pārkārtošanos

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

Lēmums 2008/376/EK

5. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pētniecības projektos uzmanību galvenokārt pievērš slimībām, kas saistītas ar kalnrūpniecības darbībām, lai uzlabotu to cilvēku veselību, kas dzīvo pārkārtošanās procesā esošajos ogļu reģionos. Pētniecības projektos nodrošina arī aizsardzības pasākumus, ko veic raktuvju slēgšanas laikā un kādreizējās raktuvēs. | Pētniecības projektos uzmanību galvenokārt pievērš slimībām, kas saistītas ar kalnrūpniecības darbībām
  un jo īpaši ar gaisa piesārņojuma izraisītām slimībām
  , lai uzlabotu to cilvēku veselību, kas dzīvo pārkārtošanās procesā esošajos ogļu reģionos. Pētniecības projektos nodrošina arī aizsardzības pasākumus, ko veic raktuvju slēgšanas laikā un kādreizējās raktuvēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pētniecības projektos uzmanību galvenokārt pievērš slimībām, kas saistītas ar kalnrūpniecības darbībām, lai uzlabotu to cilvēku veselību, kas dzīvo pārkārtošanās procesā esošajos ogļu reģionos. Pētniecības projektos nodrošina arī aizsardzības pasākumus, ko veic raktuvju slēgšanas laikā un kādreizējās raktuvēs.

Pētniecības projektos uzmanību galvenokārt pievērš slimībām, kas saistītas ar kalnrūpniecības darbībām
  un jo īpaši ar gaisa piesārņojuma izraisītām slimībām
  , lai uzlabotu to cilvēku veselību, kas dzīvo pārkārtošanās procesā esošajos ogļu reģionos. Pētniecības projektos nodrošina arī aizsardzības pasākumus, ko veic raktuvju slēgšanas laikā un kādreizējās raktuvēs.

un jo īpaši ar gaisa piesārņojuma izraisītām slimībām

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 4. punkts

1. pants — 4. punkts

Lēmums 2008/376/EK

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārkārtošanās procesā esošu ogļraktuvju
  ietekmes uz vidi minimizēšana | Ogļu nozares
  ietekmes uz vidi
  novēršana un
  minimizēšana
  pārkārtošanās procesā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pārkārtošanās procesā esošu ogļraktuvju
  ietekmes uz vidi minimizēšana

Pārkārtošanās procesā esošu ogļraktuvju

Ogļu nozares
  ietekmes uz vidi
  novēršana un
  minimizēšana
  pārkārtošanās procesā

Ogļu nozares

novēršana un

pārkārtošanās procesā

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 4. punkts

1. pants — 4. punkts

Lēmums 2008/376/EK

6. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Priekšroku dod projektiem, ar ko ir paredzēts sasniegt vismaz vienu no šādiem mērķiem: | 2.   Priekšroku dod
  uz inovatīvām tehnoloģijām vai inovatīvām pieslēgumu tehnoloģijām balstītiem
  projektiem, ar ko ir paredzēts sasniegt vismaz vienu no šādiem mērķiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Priekšroku dod projektiem, ar ko ir paredzēts sasniegt vismaz vienu no šādiem mērķiem:

2.   Priekšroku dod
  uz inovatīvām tehnoloģijām vai inovatīvām pieslēgumu tehnoloģijām balstītiem
  projektiem, ar ko ir paredzēts sasniegt vismaz vienu no šādiem mērķiem:

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 4. punkts

1. pants — 4. punkts

Lēmums 2008/376/EK

6. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | apsaimniekot un atkārtoti izmantot kalnrūpniecības atkritumus, kvēpus un sēra atdalīšanas produktus no slēgšanas procesā esošām ogļraktuvēm un kādreizējām ogļraktuvēm, kuri attiecīgos gadījumos ir kopā ar cita veida atkritumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

apsaimniekot un atkārtoti izmantot kalnrūpniecības atkritumus, kvēpus un sēra atdalīšanas produktus no slēgšanas procesā esošām ogļraktuvēm un kādreizējām ogļraktuvēm, kuri attiecīgos gadījumos ir kopā ar cita veida atkritumiem;

| c) | apsaimniekot un atkārtoti izmantot kalnrūpniecības atkritumus, kvēpus un sēra atdalīšanas produktus no slēgšanas procesā esošām ogļraktuvēm un
  ogļu elektrostacijām un
  kādreizējām ogļraktuvēm
  un ogļu elektrostacijām
  , kuri attiecīgos gadījumos ir kopā ar cita veida atkritumiem; |
| --- | --- |

c)

apsaimniekot un atkārtoti izmantot kalnrūpniecības atkritumus, kvēpus un sēra atdalīšanas produktus no slēgšanas procesā esošām ogļraktuvēm un
  ogļu elektrostacijām un
  kādreizējām ogļraktuvēm
  un ogļu elektrostacijām
  , kuri attiecīgos gadījumos ir kopā ar cita veida atkritumiem;

ogļu elektrostacijām un

un ogļu elektrostacijām

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 4. punkts

1. pants — 4. punkts

Lēmums 2008/376/EK

6. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | vides atjaunošana kādreizējās iekārtās vai slēgšanas procesā esošās
  iekārtās, kurās izmanto ogles
  , un to apkārtnē, jo īpaši ūdens, zemes, augsnes un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

vides atjaunošana kādreizējās iekārtās vai slēgšanas procesā esošās
  iekārtās, kurās izmanto ogles
  , un to apkārtnē, jo īpaši ūdens, zemes, augsnes un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana;

iekārtās, kurās izmanto ogles

| f) | vides atjaunošana kādreizējās
  ar oglēm saistītās
  iekārtās vai slēgšanas procesā esošās
  ar oglēm saistītās iekārtās
  , un to apkārtnē, jo īpaši ūdens, zemes, augsnes un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana; |
| --- | --- |

f)

vides atjaunošana kādreizējās
  ar oglēm saistītās
  iekārtās vai slēgšanas procesā esošās
  ar oglēm saistītās iekārtās
  , un to apkārtnē, jo īpaši ūdens, zemes, augsnes un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana;

ar oglēm saistītās

ar oglēm saistītās iekārtās

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 4. punkts

1. pants — 4. punkts

Lēmums 2008/376/EK

6. pants – 2. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ga) | reģionālu koncepciju izstrāde saimnieciskās darbības dažādošanai vietējās attīstības nolūkā un videi draudzīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšana, pēc vajadzības attiecīgi pielāgojot nodarbinātības struktūru un prasmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ga)

ga)

reģionālu koncepciju izstrāde saimnieciskās darbības dažādošanai vietējās attīstības nolūkā un videi draudzīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšana, pēc vajadzības attiecīgi pielāgojot nodarbinātības struktūru un prasmes.

reģionālu koncepciju izstrāde saimnieciskās darbības dažādošanai vietējās attīstības nolūkā un videi draudzīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšana, pēc vajadzības attiecīgi pielāgojot nodarbinātības struktūru un prasmes.

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 6. punkts

1. pants — 6. punkts

Lēmums 2008/376/EK

8. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt, demonstrēt un uzlabot tērauda ražošanas procesus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, lai palielinātu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu. Neatņemama daļa no veicamajām darbībām ir emisiju, elektroenerģijas patēriņa, oglekļa pēdas un citas ietekmes uz vidi būtiska samazināšana, kā arī resursu saglabāšana. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām: | Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt, demonstrēt un uzlabot tērauda ražošanas procesus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, lai palielinātu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu
  , panākot ciešu sinerģiju ar nozarē aktīvajiem uzņēmumiem
  . Neatņemama daļa no veicamajām darbībām ir emisiju, elektroenerģijas patēriņa, oglekļa pēdas un citas ietekmes uz vidi būtiska samazināšana
  , piemērojot objektīvi verificējamus instrumentus, parametrus un datus
  , kā arī resursu saglabāšana. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt, demonstrēt un uzlabot tērauda ražošanas procesus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, lai palielinātu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu. Neatņemama daļa no veicamajām darbībām ir emisiju, elektroenerģijas patēriņa, oglekļa pēdas un citas ietekmes uz vidi būtiska samazināšana, kā arī resursu saglabāšana. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām:

Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt, demonstrēt un uzlabot tērauda ražošanas procesus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, lai palielinātu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu
  , panākot ciešu sinerģiju ar nozarē aktīvajiem uzņēmumiem
  . Neatņemama daļa no veicamajām darbībām ir emisiju, elektroenerģijas patēriņa, oglekļa pēdas un citas ietekmes uz vidi būtiska samazināšana
  , piemērojot objektīvi verificējamus instrumentus, parametrus un datus
  , kā arī resursu saglabāšana. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām:

, panākot ciešu sinerģiju ar nozarē aktīvajiem uzņēmumiem

, piemērojot objektīvi verificējamus instrumentus, parametrus un datus

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 6. punkts

1. pants — 6. punkts

Lēmums 2008/376/EK

8. pants – 1. daļa – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| g) | inovatīvas tehnoloģijas un risinājumi dzelzs un tērauda ražošanos procesos,
  veicinot
  starpnozaru darbības, demonstrējuma projektus, kuros integrēta bezoglekļa enerģijas ražošana vai kuri dod ieguldījumu tīra ūdeņraža ekonomikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

g)

inovatīvas tehnoloģijas un risinājumi dzelzs un tērauda ražošanos procesos,
  veicinot
  starpnozaru darbības, demonstrējuma projektus, kuros integrēta bezoglekļa enerģijas ražošana vai kuri dod ieguldījumu tīra ūdeņraža ekonomikā.

veicinot

| g) | inovatīvas tehnoloģijas un risinājumi dzelzs un tērauda ražošanos procesos,
  atvieglinot
  starpnozaru darbības,
  sinerģiju, rūpniecisko klasteru veidošanu un simbiozi, lai varētu paplašināt apritīgumu,
  demonstrējuma projektus, kuros integrēta bezoglekļa enerģijas ražošana vai kuri dod ieguldījumu tīra ūdeņraža ekonomikā. |
| --- | --- |

g)

inovatīvas tehnoloģijas un risinājumi dzelzs un tērauda ražošanos procesos,
  atvieglinot
  starpnozaru darbības,
  sinerģiju, rūpniecisko klasteru veidošanu un simbiozi, lai varētu paplašināt apritīgumu,
  demonstrējuma projektus, kuros integrēta bezoglekļa enerģijas ražošana vai kuri dod ieguldījumu tīra ūdeņraža ekonomikā.

atvieglinot

sinerģiju, rūpniecisko klasteru veidošanu un simbiozi, lai varētu paplašināt apritīgumu,

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 7. punkts

1. pants — 7. punkts

Lēmums 2008/376/EK

9. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | tādu tērauda īpašību uzlabošana kā mehāniskās un fiziskās īpašības, piemērotība turpmākai apstrādei, piemērotība dažādiem pielietojumiem un dažādiem darba apstākļiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

tādu tērauda īpašību uzlabošana kā mehāniskās un fiziskās īpašības, piemērotība turpmākai apstrādei, piemērotība dažādiem pielietojumiem un dažādiem darba apstākļiem;

| b) | tādu tērauda īpašību uzlabošana kā mehāniskās un fiziskās īpašības, piemērotība turpmākai apstrādei, piemērotība dažādiem pielietojumiem un dažādiem darba apstākļiem
  , īpašu uzmanību pievēršot reciklētam tēraudam
  ; |
| --- | --- |

b)

tādu tērauda īpašību uzlabošana kā mehāniskās un fiziskās īpašības, piemērotība turpmākai apstrādei, piemērotība dažādiem pielietojumiem un dažādiem darba apstākļiem
  , īpašu uzmanību pievēršot reciklētam tēraudam
  ;

, īpašu uzmanību pievēršot reciklētam tēraudam

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 7. punkts

1. pants — 7. punkts

Lēmums 2008/376/EK

9. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | kalpošanas laika paildzināšana, jo īpaši uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju, mehānisko un termālo nogurumu un/vai citu nelabvēlīgu ietekmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

kalpošanas laika paildzināšana, jo īpaši uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju, mehānisko un termālo nogurumu un/vai citu nelabvēlīgu ietekmi;

| c) | kalpošanas laika paildzināšana,
  kas ļauj ieprojektēt apritīgumu, tostarp modularitāti, un materiālu efektivitāte,
  jo īpaši uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju, mehānisko un termālo nogurumu un/vai citu nelabvēlīgu ietekmi; |
| --- | --- |

c)

kalpošanas laika paildzināšana,
  kas ļauj ieprojektēt apritīgumu, tostarp modularitāti, un materiālu efektivitāte,
  jo īpaši uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju, mehānisko un termālo nogurumu un/vai citu nelabvēlīgu ietekmi;

kas ļauj ieprojektēt apritīgumu, tostarp modularitāti, un materiālu efektivitāte,

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 7. punkts

1. pants — 7. punkts

Lēmums 2008/376/EK

9. pants – 1. daļa – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| g) | augstas veiktspējas tēraudi tādiem pielietojumiem kā mobilitāte, arī ilgtspējība, ekodizaina metodes, modernizācija, vieglās konstrukcijas un/vai drošības risinājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

g)

augstas veiktspējas tēraudi tādiem pielietojumiem kā mobilitāte, arī ilgtspējība, ekodizaina metodes, modernizācija, vieglās konstrukcijas un/vai drošības risinājumi.

| g) | augstas veiktspējas tēraudi tādiem pielietojumiem kā mobilitāte, arī ilgtspējība, ekodizaina metodes, modernizācija, vieglās konstrukcijas un/vai drošības risinājumi
  , piemēram, augstas stiprības tēraudi
  . |
| --- | --- |

g)

augstas veiktspējas tēraudi tādiem pielietojumiem kā mobilitāte, arī ilgtspējība, ekodizaina metodes, modernizācija, vieglās konstrukcijas un/vai drošības risinājumi
  , piemēram, augstas stiprības tēraudi
  .

, piemēram, augstas stiprības tēraudi

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 8. punkts

1. pants — 8. punkts

Lēmums 2008/376/EK

10. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | novecojuša dažādas izcelsmes tērauda un blakusproduktu reciklēšanas metodes un tērauda lūžņu kvalitātes uzlabošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

novecojuša dažādas izcelsmes tērauda un blakusproduktu reciklēšanas metodes un tērauda lūžņu kvalitātes uzlabošana;

| a) | novecojuša dažādas izcelsmes tērauda un blakusproduktu reciklēšanas
  un pārstrādes produktos ar augstāku pievienoto vērtību
  metodes un tērauda lūžņu kvalitātes uzlabošana
  , īpašu uzmanību pievēršot tam, lai novērstu tērauda kvalitātes pazemināšanos, ko rada piesārņojums ar citiem metāliem (piemēram, varu)
  ; |
| --- | --- |

a)

novecojuša dažādas izcelsmes tērauda un blakusproduktu reciklēšanas
  un pārstrādes produktos ar augstāku pievienoto vērtību
  metodes un tērauda lūžņu kvalitātes uzlabošana
  , īpašu uzmanību pievēršot tam, lai novērstu tērauda kvalitātes pazemināšanos, ko rada piesārņojums ar citiem metāliem (piemēram, varu)
  ;

un pārstrādes produktos ar augstāku pievienoto vērtību

, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai novērstu tērauda kvalitātes pazemināšanos, ko rada piesārņojums ar citiem metāliem (piemēram, varu)

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 8. punkts

1. pants — 8. punkts

Lēmums 2008/376/EK

10. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | atkritumu apstrāde un vērtīgu sekundāro izejvielu atgūšana, ieskaitot izdedžus, gan tērauda ražotnēs, gan ārpus tām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

atkritumu apstrāde un vērtīgu sekundāro izejvielu atgūšana, ieskaitot izdedžus, gan tērauda ražotnēs, gan ārpus tām;

| b) | atkritumu apstrāde un vērtīgu sekundāro izejvielu atgūšana, ieskaitot izdedžus, gan tērauda ražotnēs, gan ārpus tām
  , kā arī sekundāro izejvielu, atlikumu un blakusproduktu, piemēram, biomasas, atkārtota izmantošana tērauda ražošanai un sakausēšanai
  ; |
| --- | --- |

b)

atkritumu apstrāde un vērtīgu sekundāro izejvielu atgūšana, ieskaitot izdedžus, gan tērauda ražotnēs, gan ārpus tām
  , kā arī sekundāro izejvielu, atlikumu un blakusproduktu, piemēram, biomasas, atkārtota izmantošana tērauda ražošanai un sakausēšanai
  ;

, kā arī sekundāro izejvielu, atlikumu un blakusproduktu, piemēram, biomasas, atkārtota izmantošana tērauda ražošanai un sakausēšanai

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 8. punkts

1. pants — 8. punkts

Lēmums 2008/376/EK

10. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | tērauda kategoriju un montētu konstrukciju projektēšana, lai veicinātu tērauda vieglu atgūšanu
  reciklēšanai vai atkārtotai izmantošanai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

tērauda kategoriju un montētu konstrukciju projektēšana, lai veicinātu tērauda vieglu atgūšanu
  reciklēšanai vai atkārtotai izmantošanai
  ;

reciklēšanai vai atkārtotai izmantošanai

| d) | tērauda kategoriju un montētu konstrukciju projektēšana, lai veicinātu
  lūžņu labāku pārstrādi un demontāžu aprites cikla beigās, kas nodrošina
  tērauda
  un citu materiālu
  vieglu atgūšanu
  , otrreizēju izmantošanu un reciklēšanu
  ; |
| --- | --- |

d)

tērauda kategoriju un montētu konstrukciju projektēšana, lai veicinātu
  lūžņu labāku pārstrādi un demontāžu aprites cikla beigās, kas nodrošina
  tērauda
  un citu materiālu
  vieglu atgūšanu
  , otrreizēju izmantošanu un reciklēšanu
  ;

lūžņu labāku pārstrādi un demontāžu aprites cikla beigās, kas nodrošina

un citu materiālu

, otrreizēju izmantošanu un reciklēšanu

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants — 9. punkts

1. pants — 9. punkts

Lēmums 2008/376/EK

10.a pants – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | darbaspēka pārvaldības uzlabošana ar paredzošiem darbaspēka pieprasījuma un pārvietošanas modeļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

darbaspēka pārvaldības uzlabošana ar paredzošiem darbaspēka pieprasījuma un pārvietošanas modeļiem.

darbaspēka pārvaldības uzlabošana ar paredzošiem darbaspēka pieprasījuma un pārvietošanas modeļiem.

---

(28)  
  Daudzpusējs līgums, XXVII nodaļa – Vide, 7.d Parīzes nolīgums. Stājies spēkā 2016. gada 4. novembrī.

28

Daudzpusējs līgums, XXVII nodaļa – Vide, 7.d Parīzes nolīgums. Stājies spēkā 2016. gada 4. novembrī.

(28)  

  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp

  .

28

OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp

(28a)  
  Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

28a

Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/267 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/267

---

P9_TA(2021)0239

Programma “Radošā Eiropa” ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 15/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14146/1/2020 – C9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14146/1/2020 – C9-0134/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2019. gada 6. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0366),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0161/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 87. lpp.

(2)  OV C 168, 16.5.2019., 37. lpp.

(3)  OV C 108, 26.3.2021., 934. lpp.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojumi

Saistībā ar minētās regulas 23. apsvērumu un I pielikumu, 1. pantu, īpašo darbību e) punktu, kā arī 7. panta 5. punktu, par ko likumdevēji vienojās 2020. gada 14. decembrī, Eiropas Komisija apstiprina savu nodomu izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, aicinot iesniegt pieteikumus daudzgadu darbības dotācijām, uz kurām varētu pieteikties Eiropas Savienības Jauniešu orķestris un citas struktūras un kuras nodrošinātu nepieciešamo stabilitāti šo subjektu vajadzībām. Šie uzaicinājumi būs atkarīgi no darba programmu pieņemšanas, kurās būs izklāstīti precīzi nosacījumi, piemēram, uzaicinājumu iesniegšanas laiks vai paredzēto dotāciju nolīgumu ilgums. Komisija arī apstiprina savu nodomu pirmo no šādiem uzaicinājumiem iesniegt 2021. gada darba programmā. Šis nodoms ir atkarīgs no iepriekš minētās regulas pieņemšanas un galīgās vienošanās par Savienības 2021. gada budžetu.

Komisija pauž nožēlu, ka abi likumdevēji nolēmuši saglabāt “MEDIA” logotipu. Tas ir pretrunā horizontālajai pieejai, kas paredz nākamajā ilgtermiņa budžetā īpašus programmu logotipus neizmantot. Tiecoties dažādajām programmām izmantot vienoto Eiropas emblēmu, Komisija vēlas panākt, lai Eiropas iedzīvotājiem tās visas saistītos ar Eiropas Savienību kopumā. Šī emblēma ir kopīga visām ES iestādēm, un tā ievērojami palīdzēs virzīties uz vienkāršām, saskanīgām un saistošām komunikācijas un pamanāmības prasībām, kas kopīgas visām programmām. Lai panāktu vispārēju vienošanos par programmu, Komisija var piekrist “MEDIA” logotipu saglabāt ar nosacījumu, ka tas attiecas tikai uz “MEDIA” attiecīgajā plānošanas perioda laikā.

Komisija vēl aizvien ir pārliecināta, ka komunikācija par ES rīcību ir iedarbīgāka un tās pamanāmība plašās sabiedrības aprindās lielāka, ja programmām nav katrai sava logotipa. Komisija ir gatava likumdevējiem, ja tie vēlētos, sniegt attiecīgus pierādījumus vēl krietni pirms sarunām par nākamajiem plānošanas periodiem.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/269 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/269

---

P9_TA(2021)0246

Eiropas kiberdrošības kompetenču centrs ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 15/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05628/2/2021 – C9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05628/2/2021 – C9-0152/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 23. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 23. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0630),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0166/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 159, 10.5.2019., 63. lpp.

(2)  OV C 158, 30.4.2021., 850. lpp.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/270 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/270

---

P9_TA(2021)0247

Programma “Fiscalis” sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā (2021-2027) ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido programmu “Fiscalis” sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 15/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06116/1/2021 – C9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (06116/1/2021 – C9-0179/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0443), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0443),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0167/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Padomes paziņojumu, ko Parlaments ir atzinīgi novērtējis un kam bija būtiska nozīme galīgās vienošanās panākšanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 118. lpp.

(2)  OV C 158, 30.4.2021., 459. lpp.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Padomes paziņojums

Padome pieņem zināšanai Parlamenta ieinteresētību nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā tiek īstenoti ES tiesību akti, kuru mērķis ir apkarot krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu. Saistībā ar Līgumu tiesisko regulējumu, kurš reglamentē iestāžu attiecības, Padome atzīst pievienoto vērtību, ko sniedz ikgadēja viedokļu apmaiņa ar Eiropas Parlamentu un Komisiju par pieredzi, kas gūta no programmas “Fiscalis” īstenošanas, balstoties uz Komisijas gada progresa ziņojumiem.

---

Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/272 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/272

---

P9_TA(2021)0254

Vide: Orhūsas regula ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 15/46)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (4) tika pieņemta, lai sekmētu no Orhūsas konvencijas izrietošo saistību izpildi, nosakot kā Savienības iestādēm un struktūrām to piemērot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (4) tika pieņemta, lai sekmētu no Orhūsas konvencijas izrietošo saistību izpildi, nosakot kā Savienības iestādēm un struktūrām to piemērot.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (4) tika pieņemta, lai sekmētu no Orhūsas konvencijas izrietošo saistību izpildi, nosakot kā Savienības iestādēm un struktūrām to piemērot.
  Tādēļ ar šo regulu groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai īstenotu Konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (4) tika pieņemta, lai sekmētu no Orhūsas konvencijas izrietošo saistību izpildi, nosakot kā Savienības iestādēm un struktūrām to piemērot.
  Tādēļ ar šo regulu groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai īstenotu Konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Komisija savā 2019. gada 11. decembra
  Eiropadomei, Padomei,
  Eiropas
  Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai adresētajā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”
  pauda, ka apsvērs iespēju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai uzlabotu iedzīvotāju un vides nevalstisko organizāciju, kam ir bažas par vidi ietekmējošu
  lēmumu
  atbilstību tiesību aktiem vides jomā, piekļuvi administratīvajai pārskatīšanai un pārskatīšanai tiesā ES līmenī. Komisija arī apņēmās veikt pasākumus, lai visās dalībvalstīs uzlabotu iedzīvotāju un NVO iespējas vērsties valsts tiesu iestādēs; tā šajā nolūkā publicēja paziņojumu
  :“Tiesu
  iestāžu pieejamības
  uzlabošana
  saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Komisija savā 2019. gada 11. decembra
  Eiropadomei, Padomei,
  Eiropas
  Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai adresētajā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”
  pauda, ka apsvērs iespēju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai uzlabotu iedzīvotāju un vides nevalstisko organizāciju, kam ir bažas par vidi ietekmējošu
  lēmumu
  atbilstību tiesību aktiem vides jomā, piekļuvi administratīvajai pārskatīšanai un pārskatīšanai tiesā ES līmenī. Komisija arī apņēmās veikt pasākumus, lai visās dalībvalstīs uzlabotu iedzīvotāju un NVO iespējas vērsties valsts tiesu iestādēs; tā šajā nolūkā publicēja paziņojumu
  :“Tiesu
  iestāžu pieejamības
  uzlabošana
  saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs”.

| (3) | Komisija savā 2019. gada 11. decembra
  paziņojumā par
  Eiropas
  zaļo kursu
  pauda, ka apsvērs iespēju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai uzlabotu iedzīvotāju un vides nevalstisko organizāciju, kam ir
  konkrētas
  bažas par vidi ietekmējošu
  administratīvu aktu
  atbilstību tiesību aktiem vides jomā, piekļuvi administratīvajai pārskatīšanai un pārskatīšanai tiesā ES līmenī. Komisija arī apņēmās veikt pasākumus, lai visās dalībvalstīs uzlabotu iedzīvotāju un NVO iespējas vērsties valsts tiesu iestādēs; tā šajā nolūkā
  2020. gada 14. oktobrī
  publicēja paziņojumu
  par tiesu
  iestāžu pieejamības
  uzlabošanu
  saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs
  , kurā tā apstiprina, ka “tiesu iestāžu pieejamība vides lietās, vēršoties gan Eiropas Savienības Tiesā (EST), gan valstu tiesās kā Savienības tiesās, ir svarīgs atbalsta pasākums, kas palīdz sasniegt Eiropas zaļā kursa pārkārtošanās mērķus un nostiprināt pilsoniskās sabiedrības kā demokrātijas sargātājas lomu”
  . |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2019. gada 11. decembra
  paziņojumā par
  Eiropas
  zaļo kursu
  pauda, ka apsvērs iespēju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1367/2006, lai uzlabotu iedzīvotāju un vides nevalstisko organizāciju, kam ir
  konkrētas
  bažas par vidi ietekmējošu
  administratīvu aktu
  atbilstību tiesību aktiem vides jomā, piekļuvi administratīvajai pārskatīšanai un pārskatīšanai tiesā ES līmenī. Komisija arī apņēmās veikt pasākumus, lai visās dalībvalstīs uzlabotu iedzīvotāju un NVO iespējas vērsties valsts tiesu iestādēs; tā šajā nolūkā
  2020. gada 14. oktobrī
  publicēja paziņojumu
  par tiesu
  iestāžu pieejamības
  uzlabošanu
  saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs
  , kurā tā apstiprina, ka “tiesu iestāžu pieejamība vides lietās, vēršoties gan Eiropas Savienības Tiesā (EST), gan valstu tiesās kā Savienības tiesās, ir svarīgs atbalsta pasākums, kas palīdz sasniegt Eiropas zaļā kursa pārkārtošanās mērķus un nostiprināt pilsoniskās sabiedrības kā demokrātijas sargātājas lomu”
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Orhūsas konvencijas 9. panta 4. punktā ir noteikts, ka tiesvedībai Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkta piemērošanas jomā nevajadzētu būt pārmērīgi dārgai. Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1367/2006 12. pantu veiktā tiesvedība nav pārmērīgi dārga

   (1a)

  un ka prasības pieteikuma iesniedzējam izmaksas ir paredzamas, Savienības iestādēm un struktūrām, ja tās uzvar tiesvedībā, būtu jāiesniedz saprātīga apmēra izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Orhūsas konvencijas 9. panta 4. punktā ir noteikts, ka tiesvedībai Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkta piemērošanas jomā nevajadzētu būt pārmērīgi dārgai. Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1367/2006 12. pantu veiktā tiesvedība nav pārmērīgi dārga

   (1a)

  un ka prasības pieteikuma iesniedzējam izmaksas ir paredzamas, Savienības iestādēm un struktūrām, ja tās uzvar tiesvedībā, būtu jāiesniedz saprātīga apmēra izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumi.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ņemot vērā Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punktu, kā arī Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas
  paustās bažas

   (5), būtu jānodrošina Savienības tiesību aktu atbilstība Orhūsas konvencijas noteikumiem par iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos tādā veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesību aktu pamatprincipiem un kārtību, kādā notiek pārskatīšana tiesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ņemot vērā Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punktu, kā arī Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas
  paustās bažas

   (5), būtu jānodrošina Savienības tiesību aktu atbilstība Orhūsas konvencijas noteikumiem par iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos tādā veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesību aktu pamatprincipiem un kārtību, kādā notiek pārskatīšana tiesā.

| (4) | Ņemot vērā Orhūsas konvencijas 9. panta 3. 
  un 4.
   punktu, kā arī Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas
  ieteikumus

   (5), būtu jānodrošina Savienības tiesību aktu atbilstība Orhūsas konvencijas noteikumiem par iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos tādā veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesību aktu
  , tostarp tās Līgumu,
  pamatprincipiem un kārtību, kādā notiek pārskatīšana tiesā.
  Regula (EK) Nr. 1367/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā Orhūsas konvencijas 9. panta 3. 
  un 4.
   punktu, kā arī Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas
  ieteikumus

   (5), būtu jānodrošina Savienības tiesību aktu atbilstība Orhūsas konvencijas noteikumiem par iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos tādā veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesību aktu
  , tostarp tās Līgumu,
  pamatprincipiem un kārtību, kādā notiek pārskatīšana tiesā.
  Regula (EK) Nr. 1367/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts paredz, ka katra puse saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošina, ka skartās sabiedrības daļas locekļiem, ja tie atbilst attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, ir pieejamas tiesas vai citas pārskatīšanas procedūras, lai apstrīdētu jebkura tāda lēmuma, darbības vai bezdarbības materiālo vai procesuālo likumību, kas ir pretrunā attiecīgās valsts tiesību aktiem vides jomā. Orhūsas regulā paredzētā administratīvās pārskatīšanas procedūra papildina vispārējo Savienības administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmu, kura ļauj sabiedrības locekļiem prasīt pārskatīt administratīvos aktus, ceļot tiešu prasību Savienības līmenī, proti, saskaņā ar LESD 263. panta 4. punktu, un saskaņā ar LESD 267. pantu — ar valstu tiesu starpniecību, jo tās atbilstīgi Līgumiem ir neatņemama Savienības sistēmas sastāvdaļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts paredz, ka katra puse saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošina, ka skartās sabiedrības daļas locekļiem, ja tie atbilst attiecīgās valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, ir pieejamas tiesas vai citas pārskatīšanas procedūras, lai apstrīdētu jebkura tāda lēmuma, darbības vai bezdarbības materiālo vai procesuālo likumību, kas ir pretrunā attiecīgās valsts tiesību aktiem vides jomā. Orhūsas regulā paredzētā administratīvās pārskatīšanas procedūra papildina vispārējo Savienības administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmu, kura ļauj sabiedrības locekļiem prasīt pārskatīt administratīvos aktus, ceļot tiešu prasību Savienības līmenī, proti, saskaņā ar LESD 263. panta 4. punktu, un saskaņā ar LESD 267. pantu — ar valstu tiesu starpniecību, jo tās atbilstīgi Līgumiem ir neatņemama Savienības sistēmas sastāvdaļa.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktais ierobežojums, kas paredz, ka iekšējo pārskatīšanu var veikt tikai attiecībā uz individuāla rakstura administratīvajiem aktiem, ir galvenais
  šķērslis
  vides
  nevalstiskajām organizācijām
  , kas vēlas izmantot Regulas 10. pantā paredzēto iekšējās pārskatīšanas procedūru arī attiecībā uz administratīvajiem aktiem, kuru darbības joma ir plašāka. Tāpēc ir
  jāpaplašina
  Regulā paredzētās iekšējās pārskatīšanas procedūras darbības
  joma
  , lai tajā iekļautu arī vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktais ierobežojums, kas paredz, ka iekšējo pārskatīšanu var veikt tikai attiecībā uz individuāla rakstura administratīvajiem aktiem, ir galvenais
  šķērslis
  vides
  nevalstiskajām organizācijām
  , kas vēlas izmantot Regulas 10. pantā paredzēto iekšējās pārskatīšanas procedūru arī attiecībā uz administratīvajiem aktiem, kuru darbības joma ir plašāka. Tāpēc ir
  jāpaplašina
  Regulā paredzētās iekšējās pārskatīšanas procedūras darbības
  joma
  , lai tajā iekļautu arī vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus.

| (5) | Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktais ierobežojums, kas paredz, ka iekšējo pārskatīšanu var veikt tikai attiecībā uz individuāla rakstura administratīvajiem aktiem, ir
  bijis
  galvenais
  iemesls, kādēļ par neatbilstīgiem ir atzīti to
  vides
  nevalstisko organizāciju pieprasījumi
  , kas vēlas izmantot Regulas 10. pantā paredzēto iekšējās pārskatīšanas procedūru arī attiecībā uz administratīvajiem aktiem, kuru darbības joma ir plašāka. Tāpēc ir
  lietderīgi paplašināt
  Regulā paredzētās iekšējās pārskatīšanas procedūras darbības
  jomu
  , lai tajā iekļautu arī vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktais ierobežojums, kas paredz, ka iekšējo pārskatīšanu var veikt tikai attiecībā uz individuāla rakstura administratīvajiem aktiem, ir
  bijis
  galvenais
  iemesls, kādēļ par neatbilstīgiem ir atzīti to
  vides
  nevalstisko organizāciju pieprasījumi
  , kas vēlas izmantot Regulas 10. pantā paredzēto iekšējās pārskatīšanas procedūru arī attiecībā uz administratīvajiem aktiem, kuru darbības joma ir plašāka. Tāpēc ir
  lietderīgi paplašināt
  Regulā paredzētās iekšējās pārskatīšanas procedūras darbības
  jomu
  , lai tajā iekļautu arī vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Regulā (EK) Nr. 1367/2006 sniegtajā administratīva akta definīcijā jāiekļauj arī neleģislatīvi akti. Neleģislatīvs akts var ietvert arī valsts līmeņa īstenošanas pasākumus, pret kuriem
  vides nevalstiskās organizācijas
  var iegūt tiesību aizsardzību tiesā, tostarp Eiropas Savienības Tiesā (EST), izmantojot LESD 267. pantā paredzēto prejudiciālā nolēmuma tiesvedību.
  Tāpēc no iekšējās pārskatīšanas darbības jomas ir lietderīgi izslēgt tādus šādu neleģislatīvu aktu noteikumus, attiecībā uz kuriem ES tiesību aktos ir skaidri noteikta prasība pieņemt īstenošanas pasākumus valsts līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Regulā (EK) Nr. 1367/2006 sniegtajā administratīva akta definīcijā jāiekļauj arī neleģislatīvi akti. Neleģislatīvs akts var ietvert arī valsts līmeņa īstenošanas pasākumus, pret kuriem
  vides nevalstiskās organizācijas
  var iegūt tiesību aizsardzību tiesā, tostarp Eiropas Savienības Tiesā (EST), izmantojot LESD 267. pantā paredzēto prejudiciālā nolēmuma tiesvedību.
  Tāpēc no iekšējās pārskatīšanas darbības jomas ir lietderīgi izslēgt tādus šādu neleģislatīvu aktu noteikumus, attiecībā uz kuriem ES tiesību aktos ir skaidri noteikta prasība pieņemt īstenošanas pasākumus valsts līmenī.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 1367/2006 sniegtajā administratīva akta definīcijā jāiekļauj arī neleģislatīvi akti. Neleģislatīvs akts var ietvert arī valsts līmeņa īstenošanas pasākumus, pret kuriem var iegūt tiesību aizsardzību tiesā, tostarp Eiropas Savienības Tiesā (EST), izmantojot LESD 267. pantā paredzēto prejudiciālā nolēmuma tiesvedību. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 1367/2006 sniegtajā administratīva akta definīcijā jāiekļauj arī neleģislatīvi akti. Neleģislatīvs akts var ietvert arī valsts līmeņa īstenošanas pasākumus, pret kuriem var iegūt tiesību aizsardzību tiesā, tostarp Eiropas Savienības Tiesā (EST), izmantojot LESD 267. pantā paredzēto prejudiciālā nolēmuma tiesvedību.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Juridiskās noteiktības labad, lai kādus noteikumus varētu izslēgt no administratīvā akta jēdziena, Savienības tiesību aktos attiecībā uz šiem noteikumiem ir skaidri jānosaka prasība pieņemt īstenošanas aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Juridiskās noteiktības labad, lai kādus noteikumus varētu izslēgt no administratīvā akta jēdziena, Savienības tiesību aktos attiecībā uz šiem noteikumiem ir skaidri jānosaka prasība pieņemt īstenošanas aktus.

svītrots

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma aptver saskaņā ar vides tiesībām pieņemtus aktus.
  Turpretī
  Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts attiecas uz tādu aktu apstrīdēšanu,
  kuri
  “pārkāpj” vides tiesību aktus. Tāpēc ir jāprecizē, ka iekšējā pārskatīšana jāveic, lai pārbaudītu, vai administratīvais akts pārkāpj vides tiesību aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma aptver saskaņā ar vides tiesībām pieņemtus aktus.
  Turpretī
  Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts attiecas uz tādu aktu apstrīdēšanu,
  kuri
  “pārkāpj” vides tiesību aktus. Tāpēc ir jāprecizē, ka iekšējā pārskatīšana jāveic, lai pārbaudītu, vai administratīvais akts pārkāpj vides tiesību aktus.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma aptver saskaņā ar vides tiesībām pieņemtus aktus. Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts attiecas uz tādu aktu
  vai bezdarbības
  apstrīdēšanu,
  kas
  “pārkāpj” vides tiesību aktus. Tāpēc
  saskaņā ar EST judikatūru
  ir jāprecizē, ka iekšējā pārskatīšana
  būtu
  jāveic, lai pārbaudītu, vai administratīvais akts pārkāpj vides tiesību aktus
  2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  . |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma aptver saskaņā ar vides tiesībām pieņemtus aktus. Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts attiecas uz tādu aktu
  vai bezdarbības
  apstrīdēšanu,
  kas
  “pārkāpj” vides tiesību aktus. Tāpēc
  saskaņā ar EST judikatūru
  ir jāprecizē, ka iekšējā pārskatīšana
  būtu
  jāveic, lai pārbaudītu, vai administratīvais akts pārkāpj vides tiesību aktus
  2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Izvērtējot, vai administratīvajā aktā ir noteikumi, kas
  to seku dēļ
  varētu pārkāpt vides tiesību aktus,
  ir jāņem vērā
  , vai šie noteikumi varētu negatīvi ietekmēt LESD 191. pantā paredzēto Savienības politikas mērķu īstenošanu vides jomā.
  Tādējādi
  iekšējās pārskatīšanas mehānismam jāaptver arī akti, kas ir pieņemti, īstenojot arī citas rīcībpolitikas, ne tikai Savienības vides rīcībpolitiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Izvērtējot, vai administratīvajā aktā ir noteikumi, kas
  to seku dēļ
  varētu pārkāpt vides tiesību aktus,
  ir jāņem vērā
  , vai šie noteikumi varētu negatīvi ietekmēt LESD 191. pantā paredzēto Savienības politikas mērķu īstenošanu vides jomā.
  Tādējādi
  iekšējās pārskatīšanas mehānismam jāaptver arī akti, kas ir pieņemti, īstenojot arī citas rīcībpolitikas, ne tikai Savienības vides rīcībpolitiku.

| (10) | Izvērtējot, vai administratīvajā aktā ir noteikumi, kas varētu pārkāpt vides tiesību aktus
  2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  ,
  saskaņā ar EST judikatūru ir jāizvērtē
  , vai šie noteikumi varētu negatīvi ietekmēt LESD 191. pantā paredzēto Savienības politikas mērķu īstenošanu vides jomā.
  Ja tas tā ir,
  iekšējās pārskatīšanas mehānismam jāaptver arī akti, kas ir pieņemti, īstenojot arī citas rīcībpolitikas, ne tikai Savienības vides rīcībpolitiku. |
| --- | --- |

(10)

Izvērtējot, vai administratīvajā aktā ir noteikumi, kas varētu pārkāpt vides tiesību aktus
  2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  ,
  saskaņā ar EST judikatūru ir jāizvērtē
  , vai šie noteikumi varētu negatīvi ietekmēt LESD 191. pantā paredzēto Savienības politikas mērķu īstenošanu vides jomā.
  Ja tas tā ir,
  iekšējās pārskatīšanas mehānismam jāaptver arī akti, kas ir pieņemti, īstenojot arī citas rīcībpolitikas, ne tikai Savienības vides rīcībpolitiku.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | ņemot vērā LESD 263. panta pirmo daļu, kā to interpretējusi EST

   (1a)

  , tiek uzskatīts, ka tiesību aktam ir ārēja ietekme un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ja tā mērķis ir radīt tiesiskas sekas trešām personām. Tāpēc administratīvie akti, piemēram, iecelšana amatā vai sagatavojoši tiesību akti, kas nerada tiesiskas sekas trešām personām un ko nevar uzskatīt par tādiem, kuriem ir ārēja ietekme saskaņā ar EST judikatūru, nebūtu jāuzskata par administratīviem aktiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

ņemot vērā LESD 263. panta pirmo daļu, kā to interpretējusi EST

   (1a)

  , tiek uzskatīts, ka tiesību aktam ir ārēja ietekme un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu, ja tā mērķis ir radīt tiesiskas sekas trešām personām. Tāpēc administratīvie akti, piemēram, iecelšana amatā vai sagatavojoši tiesību akti, kas nerada tiesiskas sekas trešām personām un ko nevar uzskatīt par tādiem, kuriem ir ārēja ietekme saskaņā ar EST judikatūru, nebūtu jāuzskata par administratīviem aktiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | Lai nodrošinātu juridisko konsekvenci, tiek uzskatīts, ka aktam ir juridiskas sekas un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar LESD 263. panta pirmo daļu, kā to interpretējusi EST

   (1a)

  . Uzskatīt, ka aktam ir juridiskas sekas, nozīmē to, ka uz aktu var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu neatkarīgi no tā formas, jo akta būtību vērtē pēc tā radītajām sekām, mērķa un satura

   (1b)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10b)

Lai nodrošinātu juridisko konsekvenci, tiek uzskatīts, ka aktam ir juridiskas sekas un tādējādi uz to var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar LESD 263. panta pirmo daļu, kā to interpretējusi EST

   (1a)

  . Uzskatīt, ka aktam ir juridiskas sekas, nozīmē to, ka uz aktu var attiecināt pieprasījumu veikt pārskatīšanu neatkarīgi no tā formas, jo akta būtību vērtē pēc tā radītajām sekām, mērķa un satura

   (1b)

  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10c) | Visi administratīvās pārskatīšanas un/vai pārskatīšanas tiesā procesuālie termiņi būtu jāpiemēro tikai tad, kad ieinteresētajām personām faktiski ir zināms tā administratīvā akta saturs, kas saistīts ar svarīgām sabiedrības interesēm, kuras aizsargā vides tiesības, un kas vēlāk tiek apstrīdēts, jo īpaši gadījumos, kad individuālais administratīvais akts ir novecojis. Tas ir nepieciešams, lai izvairītos no prakses, kas varētu būt pretrunā Orhūsas konvencijas 9. pantam un EST judikatūrai, jo īpaši Tiesas 2019. gada 12. novembra spriedumam lietā C-261/18, Komisija/Īrija

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10c)

Visi administratīvās pārskatīšanas un/vai pārskatīšanas tiesā procesuālie termiņi būtu jāpiemēro tikai tad, kad ieinteresētajām personām faktiski ir zināms tā administratīvā akta saturs, kas saistīts ar svarīgām sabiedrības interesēm, kuras aizsargā vides tiesības, un kas vēlāk tiek apstrīdēts, jo īpaši gadījumos, kad individuālais administratīvais akts ir novecojis. Tas ir nepieciešams, lai izvairītos no prakses, kas varētu būt pretrunā Orhūsas konvencijas 9. pantam un EST judikatūrai, jo īpaši Tiesas 2019. gada 12. novembra spriedumam lietā C-261/18, Komisija/Īrija

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

10.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10d) | Agrīni un efektīvi sabiedrības līdzdalības līdzekļi Savienības leģislatīvo un neleģislatīvo aktu izstrādē un pieņemšanā ir svarīgi, lai varētu risināt problēmas agrīnā posmā un novērtēt, vai ir jāiesniedz papildu priekšlikums ar mērķi uzlabot sabiedrības līdzdalību horizontāli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10d)

Agrīni un efektīvi sabiedrības līdzdalības līdzekļi Savienības leģislatīvo un neleģislatīvo aktu izstrādē un pieņemšanā ir svarīgi, lai varētu risināt problēmas agrīnā posmā un novērtēt, vai ir jāiesniedz papildu priekšlikums ar mērķi uzlabot sabiedrības līdzdalību horizontāli.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Ņemot vērā vides nevalstisko organizāciju būtisko lomu informētības palielināšanā un tiesvedības uzsākšanā, Savienības iestādēm un struktūrām būtu jānodrošina pienācīga piekļuve informācijai, iespēja līdzdarboties un iespēja vērsties tiesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Ņemot vērā vides nevalstisko organizāciju būtisko lomu informētības palielināšanā un tiesvedības uzsākšanā, Savienības iestādēm un struktūrām būtu jānodrošina pienācīga piekļuve informācijai, iespēja līdzdarboties un iespēja vērsties tiesā.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Saskaņā ar EST (6) judikatūru
  vides nevalstiskajām organizācijām
  , kas pieprasa veikt administratīva akta iekšēju pārskatīšanu, izklāstot sava pārskatīšanas pieprasījuma pamatojumu, ir jāiesniedz pietiekami izsmeļoši fakti vai juridiskie argumenti, lai rastos nopietnas šaubas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Saskaņā ar EST (6) judikatūru
  vides nevalstiskajām organizācijām
  , kas pieprasa veikt administratīva akta iekšēju pārskatīšanu, izklāstot sava pārskatīšanas pieprasījuma pamatojumu, ir jāiesniedz pietiekami izsmeļoši fakti vai juridiskie argumenti, lai rastos nopietnas šaubas.

| (12) | Saskaņā ar EST (6) judikatūru
  pusei
  , kas pieprasa veikt administratīva akta iekšēju pārskatīšanu, izklāstot sava pārskatīšanas pieprasījuma pamatojumu, ir jāiesniedz pietiekami izsmeļoši fakti vai juridiskie argumenti, lai rastos nopietnas šaubas.
  Šī prasība būtu jāpiemēro arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar EST (6) judikatūru
  pusei
  , kas pieprasa veikt administratīva akta iekšēju pārskatīšanu, izklāstot sava pārskatīšanas pieprasījuma pamatojumu, ir jāiesniedz pietiekami izsmeļoši fakti vai juridiskie argumenti, lai rastos nopietnas šaubas.
  Šī prasība būtu jāpiemēro arī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Iekšējās pārskatīšanas pieprasījuma izskatīšanas laikā citām personām, kuras attiecīgais pieprasījums tieši ietekmē, piemēram, uzņēmumiem vai publiskām iestādēm, vajadzētu būt iespējai iesniegt komentārus attiecīgajai Savienības iestādei vai struktūrai Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktajos termiņos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Iekšējās pārskatīšanas pieprasījuma izskatīšanas laikā citām personām, kuras attiecīgais pieprasījums tieši ietekmē, piemēram, uzņēmumiem vai publiskām iestādēm, vajadzētu būt iespējai iesniegt komentārus attiecīgajai Savienības iestādei vai struktūrai Regulā (EK) Nr. 1367/2006 noteiktajos termiņos.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Saskaņā ar EST judikatūru

   (1a)

  gadījumā, ja valsts atbalsta pasākums, ko veic saskaņā ar LESD 107. pantu, ir pretrunā Savienības tiesību aktiem vides jomā, šo valsts atbalsta pasākumu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisijai būtu jāizstrādā skaidras pamatnostādnes, kas atvieglotu novērtējumu par valsts atbalsta saderību ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, tostarp Savienības tiesību aktiem vides jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Saskaņā ar EST judikatūru

   (1a)

  gadījumā, ja valsts atbalsta pasākums, ko veic saskaņā ar LESD 107. pantu, ir pretrunā Savienības tiesību aktiem vides jomā, šo valsts atbalsta pasākumu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisijai būtu jāizstrādā skaidras pamatnostādnes, kas atvieglotu novērtējumu par valsts atbalsta saderību ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, tostarp Savienības tiesību aktiem vides jomā.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

12.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12c) | Regulā (EK) Nr. 1367/2006 ir paredzēti kopīgi noteikumi, darbības joma un definīcijas attiecībā uz piekļuvi informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem Savienības līmenī. Tas ir lietderīgi un palīdz nodrošināt juridisko noteiktību un uzlabot tādu īstenošanas pasākumu pārskatāmību, ko veic saskaņā ar Orhūsas konvencijā paredzētajām saistībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12c)

Regulā (EK) Nr. 1367/2006 ir paredzēti kopīgi noteikumi, darbības joma un definīcijas attiecībā uz piekļuvi informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem Savienības līmenī. Tas ir lietderīgi un palīdz nodrošināt juridisko noteiktību un uzlabot tādu īstenošanas pasākumu pārskatāmību, ko veic saskaņā ar Orhūsas konvencijā paredzētajām saistībām.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

12.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12d) | Pārskatīšanas procedūru darbības jomai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006 būtu jāietver gan apstrīdētā akta materiāltiesiskā, gan procesuālā likumība. Saskaņā ar EST judikatūru tiesvedībā, kas tiek īstenota atbilstoši LESD 263. panta 4. punktam un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 12. pantam, prasības pamatā nevar būt jauns pamatojums vai pierādījumi, kas nav iekļauti pieprasījumā veikt pārskatīšanu, jo pretējā gadījumā tiktu atņemta prasības par šāda pieprasījuma pamatojumu, kas ir ietverta Regulas (EK) Nr. 1367/2006 10. panta 1. punktā, lietderīgā iedarbība un tiktu grozīts ar šo pieprasījumu uzsāktās procedūras priekšmets

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12d)

Pārskatīšanas procedūru darbības jomai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006 būtu jāietver gan apstrīdētā akta materiāltiesiskā, gan procesuālā likumība. Saskaņā ar EST judikatūru tiesvedībā, kas tiek īstenota atbilstoši LESD 263. panta 4. punktam un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 12. pantam, prasības pamatā nevar būt jauns pamatojums vai pierādījumi, kas nav iekļauti pieprasījumā veikt pārskatīšanu, jo pretējā gadījumā tiktu atņemta prasības par šāda pieprasījuma pamatojumu, kas ir ietverta Regulas (EK) Nr. 1367/2006 10. panta 1. punktā, lietderīgā iedarbība un tiktu grozīts ar šo pieprasījumu uzsāktās procedūras priekšmets

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Uz dalībvalstu publisko iestāžu pieņemtiem aktiem, tostarp valsts īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti dalībvalstu līmenī un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem paredzēti neleģislatīvā aktā, atbilstīgi Līgumiem un valstu tiesu autonomijas principam Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma neattiecas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Uz dalībvalstu publisko iestāžu pieņemtiem aktiem, tostarp valsts īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti dalībvalstu līmenī un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem paredzēti neleģislatīvā aktā, atbilstīgi Līgumiem un valstu tiesu autonomijas principam Regulas (EK) Nr. 1367/2006 darbības joma neattiecas.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), jo īpaši tiesības uz labu pārvaldību (41. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants). Šī Regula palīdz uzlabot ES administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmas efektivitāti, tādējādi stiprinot Hartas 41. un 47. panta piemērošanu un sekmējot tiesiskumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 2. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), jo īpaši tiesības uz labu pārvaldību (41. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants). Šī Regula palīdz uzlabot ES administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmas efektivitāti, tādējādi stiprinot Hartas 41. un 47. panta piemērošanu un sekmējot tiesiskumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 2. pantā.

| (14) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), jo īpaši
  vides aizsardzības princips (37. pants),
  tiesības uz labu pārvaldību (41. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants). Šī Regula palīdz uzlabot Savienības administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmas efektivitāti
  vides jautājumu jomā
  , tādējādi stiprinot Hartas
  37.,
  41. un 47. panta piemērošanu un sekmējot tiesiskumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 2. pantā. |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), jo īpaši
  vides aizsardzības princips (37. pants),
  tiesības uz labu pārvaldību (41. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants). Šī Regula palīdz uzlabot Savienības administratīvās pārskatīšanas un pārskatīšanas tiesā sistēmas efektivitāti
  vides jautājumu jomā
  , tādējādi stiprinot Hartas
  37.,
  41. un 47. panta piemērošanu un sekmējot tiesiskumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 2. pantā.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 1367/2006

2. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | “administratīvs akts” ir jebkurš tāds Savienības iestādes vai struktūras pieņemts neleģislatīvs akts,
  kas ir juridiski saistošs un
  kam ir ārēja ietekme, un kas ietver noteikumus, kuri
  to ietekmes dēļ
  var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  , izņemot tos minētā akta noteikumus
  ,
  attiecībā uz kuriem Savienības tiesību aktos ir skaidri noteikta prasība pieņemt īstenošanas pasākumus Savienības vai valsts līmenī
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(g)

“administratīvs akts” ir jebkurš tāds Savienības iestādes vai struktūras pieņemts neleģislatīvs akts,
  kas ir juridiski saistošs un
  kam ir ārēja ietekme, un kas ietver noteikumus, kuri
  to ietekmes dēļ
  var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  , izņemot tos minētā akta noteikumus
  ,
  attiecībā uz kuriem Savienības tiesību aktos ir skaidri noteikta prasība pieņemt īstenošanas pasākumus Savienības vai valsts līmenī
  ;

| g) | “administratīvs akts” ir jebkurš tāds Savienības iestādes vai struktūras pieņemts neleģislatīvs akts, kam ir
  juridiskas sekas un
  ārēja ietekme un kas ietver noteikumus, kuri var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  ; administratīvie akti neietver aktus, ko pieņēmušas dalībvalstu publiskās iestādes; |
| --- | --- |

g)

“administratīvs akts” ir jebkurš tāds Savienības iestādes vai struktūras pieņemts neleģislatīvs akts, kam ir
  juridiskas sekas un
  ārēja ietekme un kas ietver noteikumus, kuri var pārkāpt tiesību aktus vides jomā regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta nozīmē
  ; administratīvie akti neietver aktus, ko pieņēmušas dalībvalstu publiskās iestādes;

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

2. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Regulas 2. panta 2. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1.a

2.   Administratīvi akti un administratīva bezdarbība neietver pasākumus vai bezdarbību, ko veic Kopienas iestāde vai struktūra, kura darbojas kā administratīvās pārskatīšanas struktūra
  , piemēram,
  atbilstīgi:

“2.   Administratīvi akti un administratīva bezdarbība neietver pasākumus vai bezdarbību, ko veic Kopienas iestāde vai struktūra, kura darbojas kā administratīvās pārskatīšanas struktūra atbilstīgi:

| a) | Līguma 81., 82.
  , 86
  .
  un 87
  . pantam (
  konkurences
  noteikumi); |
| --- | --- |

a)

Līguma 81., 82.
  , 86
  .
  un 87
  . pantam (
  konkurences
  noteikumi);

, 86

un 87

konkurences

| a) | Līguma 81.
  un
  82. pantam
  [LESD 101. un 102. pants]
  (
  tostarp
  noteikumi
  par apvienošanos
  ); |
| --- | --- |

a)

Līguma 81.
  un
  82. pantam
  [LESD 101. un 102. pants]
  (
  tostarp
  noteikumi
  par apvienošanos
  );

un

[LESD 101. un 102. pants]

tostarp

par apvienošanos

| b) | Līguma 226. un 228. pantam (pārkāpuma lietas izskatīšana); |
| --- | --- |

b)

Līguma 226. un 228. pantam (pārkāpuma lietas izskatīšana);

| b) | Līguma 226. un 228. pantam
  [LESD 258. un 260. pants]
  (pārkāpuma lietas izskatīšana); |
| --- | --- |

b)

Līguma 226. un 228. pantam
  [LESD 258. un 260. pants]
  (pārkāpuma lietas izskatīšana);

[LESD 258. un 260. pants]

| c) | Līguma 195. pantam (ombuda veiktā izmeklēšana); |
| --- | --- |

c)

Līguma 195. pantam (ombuda veiktā izmeklēšana);

| c) | Līguma 195. pantam
  [LESD 228. pants]
  (ombuda veiktā izmeklēšana); |
| --- | --- |

c)

Līguma 195. pantam
  [LESD 228. pants]
  (ombuda veiktā izmeklēšana);

[LESD 228. pants]

| d) | Līguma 280. pantam (lietas, ko izskata Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai). |
| --- | --- |

d)

Līguma 280. pantam (lietas, ko izskata Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai).

| d) | Līguma 280. pantam
  [LESD 325. pants]
  (lietas, ko izskata Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai); |
| --- | --- |

d)

Līguma 280. pantam
  [LESD 325. pants]
  (lietas, ko izskata Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai);

[LESD 325. pants]

| da) | 86. un 87. pantam [LESD 106. un 107. pants] (konkurences noteikumi) līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas]; |
| --- | --- |

da)

da)

86. un 87. pantam [LESD 106. un 107. pants] (konkurences noteikumi) līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas];

86. un 87. pantam [LESD 106. un 107. pants] (konkurences noteikumi) līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas];

| db) | ne vēlāk kā ... [18 mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas dienas] Komisija pieņem pamatnostādnes, lai atvieglotu novērtējumu par valsts atbalsta saderību ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vides jomā, tostarp attiecībā uz informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz, kad tās paziņo Komisijai par valsts atbalstu.” |
| --- | --- |

db)

db)

ne vēlāk kā ... [18 mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas dienas] Komisija pieņem pamatnostādnes, lai atvieglotu novērtējumu par valsts atbalsta saderību ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vides jomā, tostarp attiecībā uz informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz, kad tās paziņo Komisijai par valsts atbalstu.”

ne vēlāk kā ... [18 mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas dienas] Komisija pieņem pamatnostādnes, lai atvieglotu novērtējumu par valsts atbalsta saderību ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vides jomā, tostarp attiecībā uz informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz, kad tās paziņo Komisijai par valsts atbalstu.”

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

4. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b | Regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b

1.b

Regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Pieejamo un izplatāmo vides informāciju pēc vajadzības atjaunina. Papildus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 12. panta 2. un 3. punktā un 13. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajiem dokumentiem
  minētās datubāzes
  vai
  reģistri ietver
  šādus dokumentus:

“2.   Pieejamo un izplatāmo vides informāciju pēc vajadzības atjaunina. Papildus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 12. panta 2. un 3. punktā un 13. panta 1. un 2. punktā uzskaitītajiem dokumentiem
  minētajās datubāzēs
  vai
  reģistros iekļauj
  šādus dokumentus
  , tiklīdz tie tiek konsolidēti
  :

| a) | starptautisko līgumu, konvenciju vai nolīgumu un
  Kopienas
  tiesību aktu tekstus vides jomā vai saistībā ar to, kā arī ar vidi saistītu politikas dokumentu, plānu un programmu tekstus; |
| --- | --- |

a)

starptautisko līgumu, konvenciju vai nolīgumu un
  Kopienas
  tiesību aktu tekstus vides jomā vai saistībā ar to, kā arī ar vidi saistītu politikas dokumentu, plānu un programmu tekstus;

Kopienas

| a) | starptautisko līgumu, konvenciju vai nolīgumu un
  Savienības
  tiesību aktu tekstus vides jomā vai saistībā ar to, kā arī ar vidi saistītu politikas dokumentu, plānu un programmu tekstus; |
| --- | --- |

a)

starptautisko līgumu, konvenciju vai nolīgumu un
  Savienības
  tiesību aktu tekstus vides jomā vai saistībā ar to, kā arī ar vidi saistītu politikas dokumentu, plānu un programmu tekstus;

Savienības

| aa) | dalībvalstu nostājas, kas paustas lēmumu pieņemšanas procedūrās, kuru rezultātā pieņem Savienības tiesību aktus vai administratīvos aktus vides jomā vai saistībā ar to; |
| --- | --- |

aa)

aa)

dalībvalstu nostājas, kas paustas lēmumu pieņemšanas procedūrās, kuru rezultātā pieņem Savienības tiesību aktus vai administratīvos aktus vides jomā vai saistībā ar to;

dalībvalstu nostājas, kas paustas lēmumu pieņemšanas procedūrās, kuru rezultātā pieņem Savienības tiesību aktus vai administratīvos aktus vides jomā vai saistībā ar to;

| b) | ziņojumus par panākumiem attiecībā uz a) apakšpunktā minēto dokumentu īstenošanu, ja tie ir sagatavoti vai glabājas elektroniskā formā
  Kopienas
  iestādēs vai struktūrās; |
| --- | --- |

b)

ziņojumus par panākumiem attiecībā uz a) apakšpunktā minēto dokumentu īstenošanu, ja tie ir sagatavoti vai glabājas elektroniskā formā
  Kopienas
  iestādēs vai struktūrās;

Kopienas

| b) | ziņojumus par panākumiem attiecībā uz a) apakšpunktā minēto dokumentu īstenošanu, ja tie ir sagatavoti vai glabājas elektroniskā formā
  Savienības
  iestādēs vai struktūrās; |
| --- | --- |

b)

ziņojumus par panākumiem attiecībā uz a) apakšpunktā minēto dokumentu īstenošanu, ja tie ir sagatavoti vai glabājas elektroniskā formā
  Savienības
  iestādēs vai struktūrās;

Savienības

| c) | pasākumus, kas par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem veikti tiesvedībā, sākot no argumentēta atzinuma stadijas, atbilstīgi Līguma
  226
  . panta 1. punktam; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem veikti tiesvedībā, sākot no argumentēta atzinuma stadijas, atbilstīgi Līguma
  226
  . panta 1. punktam;

226

| c) | pasākumus, kas par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem veikti tiesvedībā, sākot no argumentēta atzinuma stadijas, atbilstīgi Līguma
  258
  . panta 1. punktam; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem veikti tiesvedībā, sākot no argumentēta atzinuma stadijas, atbilstīgi Līguma
  258
  . panta 1. punktam;

258

| d) | ziņojumus par vides stāvokli, kā minēts 4. punktā; |
| --- | --- |

d)

ziņojumus par vides stāvokli, kā minēts 4. punktā;

| d) | ziņojumus par vides stāvokli, kā minēts 4. punktā; |
| --- | --- |

d)

ziņojumus par vides stāvokli, kā minēts 4. punktā;

| e) | datus vai datu kopsavilkumus pēc to darbību monitoringa, kuras ietekmē vai var ietekmēt vidi; |
| --- | --- |

e)

datus vai datu kopsavilkumus pēc to darbību monitoringa, kuras ietekmē vai var ietekmēt vidi;

| e) | datus vai datu kopsavilkumus pēc to darbību monitoringa, kuras ietekmē vai var ietekmēt vidi; |
| --- | --- |

e)

datus vai datu kopsavilkumus pēc to darbību monitoringa, kuras ietekmē vai var ietekmēt vidi;

| f) | atļaujas, kam ir būtiska ietekme uz vidi, un vienošanās vides jomā, vai norādes, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt; |
| --- | --- |

f)

atļaujas, kam ir būtiska ietekme uz vidi, un vienošanās vides jomā, vai norādes, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt;

| f) | atļaujas, kam ir būtiska ietekme uz vidi, un vienošanās vides jomā, vai norādes, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt; |
| --- | --- |

f)

atļaujas, kam ir būtiska ietekme uz vidi, un vienošanās vides jomā, vai norādes, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt;

| g) | pētījumus par ietekmi uz vidi un riska novērtējumus attiecībā uz vides elementiem, vai norādi, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt. |
| --- | --- |

g)

pētījumus par ietekmi uz vidi un riska novērtējumus attiecībā uz vides elementiem, vai norādi, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt.

| g) | pētījumus par ietekmi uz vidi un riska novērtējumus attiecībā uz vides elementiem, vai norādi, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt.” |
| --- | --- |

g)

pētījumus par ietekmi uz vidi un riska novērtējumus attiecībā uz vides elementiem, vai norādi, kur šo informāciju var pieprasīt vai kur tai var piekļūt.”

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1367/2006

10. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jebkura nevalstiska organizācija, kas atbilst 11. pantā noteiktajiem kritērijiem, ir
  tiesīga
  Savienības iestādei vai struktūrai, kas ir pieņēmusi administratīvu aktu vai — ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība — kam būtu bijis jāpieņem šāds akts, iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, pamatojoties uz to, ka šāds akts vai bezdarbība pārkāpj tiesību aktus vides jomā. | Jebkura nevalstiska organizācija
  vai sabiedrības locekļi
  , kas atbilst 11. pantā noteiktajiem kritērijiem, ir
  tiesīgi
  Savienības iestādei vai struktūrai, kas ir pieņēmusi administratīvu aktu vai — ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība — kam būtu bijis jāpieņem šāds akts, iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, pamatojoties uz to, ka šāds akts vai bezdarbība pārkāpj tiesību aktus vides jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Jebkura nevalstiska organizācija, kas atbilst 11. pantā noteiktajiem kritērijiem, ir
  tiesīga
  Savienības iestādei vai struktūrai, kas ir pieņēmusi administratīvu aktu vai — ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība — kam būtu bijis jāpieņem šāds akts, iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, pamatojoties uz to, ka šāds akts vai bezdarbība pārkāpj tiesību aktus vides jomā.

tiesīga

Jebkura nevalstiska organizācija
  vai sabiedrības locekļi
  , kas atbilst 11. pantā noteiktajiem kritērijiem, ir
  tiesīgi
  Savienības iestādei vai struktūrai, kas ir pieņēmusi administratīvu aktu vai — ja ir konstatēta iespējama administratīva bezdarbība — kam būtu bijis jāpieņem šāds akts, iesniegt pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, pamatojoties uz to, ka šāds akts vai bezdarbība pārkāpj tiesību aktus vides jomā.

vai sabiedrības locekļi

tiesīgi

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1367/2006

10. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja administratīvais akts ir citā neleģislatīvā aktā paredzēts īstenošanas pasākums Savienības līmenī, nevalstiskā organizācija, pieprasot šā īstenošanas akta pārskatīšanu, var prasīt pārskatīt arī neleģislatīvā akta noteikumu, kura izpildei ir vajadzīgs minētais īstenošanas pasākums. | Ja administratīvais akts ir citā neleģislatīvā aktā paredzēts īstenošanas pasākums Savienības līmenī, nevalstiskā organizācija
  vai sabiedrības locekļi, kas atbilst 11. pantā noteiktajiem kritērijiem
  , pieprasot šā īstenošanas akta pārskatīšanu, var prasīt pārskatīt arī neleģislatīvā akta noteikumu, kura izpildei ir vajadzīgs minētais īstenošanas pasākums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja administratīvais akts ir citā neleģislatīvā aktā paredzēts īstenošanas pasākums Savienības līmenī, nevalstiskā organizācija, pieprasot šā īstenošanas akta pārskatīšanu, var prasīt pārskatīt arī neleģislatīvā akta noteikumu, kura izpildei ir vajadzīgs minētais īstenošanas pasākums.

Ja administratīvais akts ir citā neleģislatīvā aktā paredzēts īstenošanas pasākums Savienības līmenī, nevalstiskā organizācija
  vai sabiedrības locekļi, kas atbilst 11. pantā noteiktajiem kritērijiem
  , pieprasot šā īstenošanas akta pārskatīšanu, var prasīt pārskatīt arī neleģislatīvā akta noteikumu, kura izpildei ir vajadzīgs minētais īstenošanas pasākums.

vai sabiedrības locekļi, kas atbilst 11. pantā noteiktajiem kritērijiem

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1367/2006

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minētā Savienības iestāde vai struktūra izskata jebkuru šādu pieprasījumu, ja vien tas nav klaji nepamatots. Savienības iestāde vai struktūra sniedz pamatojumu rakstiskā atbildē, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc pieprasījuma saņemšanas. | 2.   Šā panta 1. punktā minētā Savienības iestāde vai struktūra izskata jebkuru šādu pieprasījumu, ja vien tas nav klaji nepamatots.
  Ja Savienības iestāde vai struktūra saņem vairākus pieprasījumus pārskatīt vienu un to pašu aktu, darbību vai bezdarbību, norādot vienu un to pašu pamatojumu, iestāde vai struktūra var nolemt apvienot šos pieprasījumus un uzskatīt tos par vienu pieprasījumu. Šādā gadījumā Savienības iestāde vai struktūra iespējami drīz paziņo minēto lēmumu visām personām, kas iesniegušas pieprasījumu veikt tā paša akta, darbības vai bezdarbības iekšēju pārskatīšanu. Četru nedēļu laikā pēc šāda pieprasījuma iesniegšanas trešās personas, kuras pieprasījums skar tieši, var iesniegt komentārus minētajai Savienības iestādei vai struktūrai.
  Savienības iestāde vai struktūra sniedz pamatojumu rakstiskā atbildē, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc pieprasījuma saņemšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minētā Savienības iestāde vai struktūra izskata jebkuru šādu pieprasījumu, ja vien tas nav klaji nepamatots. Savienības iestāde vai struktūra sniedz pamatojumu rakstiskā atbildē, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc pieprasījuma saņemšanas.

2.   Šā panta 1. punktā minētā Savienības iestāde vai struktūra izskata jebkuru šādu pieprasījumu, ja vien tas nav klaji nepamatots.
  Ja Savienības iestāde vai struktūra saņem vairākus pieprasījumus pārskatīt vienu un to pašu aktu, darbību vai bezdarbību, norādot vienu un to pašu pamatojumu, iestāde vai struktūra var nolemt apvienot šos pieprasījumus un uzskatīt tos par vienu pieprasījumu. Šādā gadījumā Savienības iestāde vai struktūra iespējami drīz paziņo minēto lēmumu visām personām, kas iesniegušas pieprasījumu veikt tā paša akta, darbības vai bezdarbības iekšēju pārskatīšanu. Četru nedēļu laikā pēc šāda pieprasījuma iesniegšanas trešās personas, kuras pieprasījums skar tieši, var iesniegt komentārus minētajai Savienības iestādei vai struktūrai.
  Savienības iestāde vai struktūra sniedz pamatojumu rakstiskā atbildē, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 16 nedēļas pēc pieprasījuma saņemšanas.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

11. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar 10. pantu var iesniegt arī sabiedrības locekļi, kas pierāda pietiekamas intereses vai tiesību aizskārumu, ievērojot 2. punktu.”

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

11. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b | Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b

2.b

Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Komisija pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 1. punktā minēto kritēriju pārskatāmu un konsekventu piemērošanu.

“2.   Komisija pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 1.
  un 1.a
   punktā minēto kritēriju pārskatāmu un konsekventu piemērošanu.
  Ne vēlāk kā ... [18 mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas] Komisija saskaņā ar 12.a pantu pieņem deleģēto aktu, kurā precizē kritērijus, kas šā panta 1.a punktā minētajiem sabiedrības locekļiem ir jāizpilda. Komisija vismaz reizi trijos gados pārskata minēto kritēriju piemērošanu un attiecīgā gadījumā groza deleģēto aktu, lai garantētu 1.a punktā minētajiem sabiedrības locekļiem piešķirto tiesību efektīvu īstenošanu.

Kritēriji, kas paredzēti deleģētajā aktā, kuru pieņem saskaņā ar šo punktu,

Kritēriji, kas paredzēti deleģētajā aktā, kuru pieņem saskaņā ar šo punktu,

| a) | nodrošina tiesu iestāžu efektīvu pieejamību saskaņā ar Orhūsas konvencijas vispārējiem mērķiem; |
| --- | --- |

a)

a)

nodrošina tiesu iestāžu efektīvu pieejamību saskaņā ar Orhūsas konvencijas vispārējiem mērķiem;

nodrošina tiesu iestāžu efektīvu pieejamību saskaņā ar Orhūsas konvencijas vispārējiem mērķiem;

| b) | paredz, ka pieprasījums veikt pārskatīšanu ir jāiesniedz sabiedrības locekļiem no dažādām dalībvalstīm, ja tas attiecas uz Savienības darbību vai bezdarbību, kas ietekmē sabiedrību vairāk nekā vienā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

b)

paredz, ka pieprasījums veikt pārskatīšanu ir jāiesniedz sabiedrības locekļiem no dažādām dalībvalstīm, ja tas attiecas uz Savienības darbību vai bezdarbību, kas ietekmē sabiedrību vairāk nekā vienā dalībvalstī;

paredz, ka pieprasījums veikt pārskatīšanu ir jāiesniedz sabiedrības locekļiem no dažādām dalībvalstīm, ja tas attiecas uz Savienības darbību vai bezdarbību, kas ietekmē sabiedrību vairāk nekā vienā dalībvalstī;

| c) | ir tādi, lai izvairītos no actio popularis, tostarp nodrošinot, ka tad, kad sabiedrības locekļi demonstrē pietiekamas intereses vai tiesību aizskārumu, viņiem ir jāpierāda, ka viņi ir tieši skarti salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā; |
| --- | --- |

c)

c)

ir tādi, lai izvairītos no actio popularis, tostarp nodrošinot, ka tad, kad sabiedrības locekļi demonstrē pietiekamas intereses vai tiesību aizskārumu, viņiem ir jāpierāda, ka viņi ir tieši skarti salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā;

ir tādi, lai izvairītos no actio popularis, tostarp nodrošinot, ka tad, kad sabiedrības locekļi demonstrē pietiekamas intereses vai tiesību aizskārumu, viņiem ir jāpierāda, ka viņi ir tieši skarti salīdzinājumā ar sabiedrību kopumā;

| d) | mazina Savienības iestāžu un struktūru administratīvo slogu.” |
| --- | --- |

d)

d)

mazina Savienības iestāžu un struktūru administratīvo slogu.”

mazina Savienības iestāžu un struktūru administratīvo slogu.”

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c | Iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c

2.c

Iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu publiskais reģistrs

Savienības iestādes un struktūras vēlākais līdz 2021. gada 31. decembrim izveido reģistru, kurā apkopo informāciju par visiem pieprasījumiem, kas atbilst 11. pantā izklāstītajām prasībām attiecībā uz tiesībām iesniegt pieprasījumus, kā arī par pieteikumu iesniedzējiem, kuri atbilst minētajām prasībām un ir iesnieguši pieprasījumus. Šo reģistru regulāri atjaunina.”

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.d punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

12. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.d | Regulas 12. panta 1. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.d

2.d

Regulas 12. panta 1. punktu groza šādi:

1.   Nevalstiska organizācija, kas saskaņā ar 10. pantu
  ir iesniegusi
  pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu, var celt prasību Tiesā
  atbilstīgi attiecīgiem
  Līguma
  noteikumiem
  .

“1.   
  Ja
  nevalstiska organizācija
  vai sabiedrības locekļi
  , kas saskaņā ar 10. pantu
  iesnieguši
  pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu,
  uzskata, ka Savienības iestādes vai struktūras lēmums, atbildot uz šo pieprasījumu, nav pietiekams, lai nodrošinātu vides tiesību aktu ievērošanu, viņi
  var celt prasību Tiesā
  saskaņā ar
  Līguma
  263. pantu, prasot pārskatīt minētā lēmuma materiālo un procesuālo likumību
  .”

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.e punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

12. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.e | Regulas 12. panta 2. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.e

2.e

Regulas 12. panta 2. punktu groza šādi:

2.   Ja
  Kopienas
  iestāde vai struktūra nedarbojas saskaņā ar 10. panta 2. vai 3. punktu, nevalstiska organizācija var celt prasību Tiesā atbilstīgi attiecīgiem Līguma noteikumiem.

“2.   Ja
  Savienības
  iestāde vai struktūra nedarbojas saskaņā ar 10. panta 2. vai 3. punktu, nevalstiska organizācija
  vai sabiedrības locekļi, kas iesnieguši pieprasījumu veikt iekšēju pārskatīšanu saskaņā ar 10. pantu,
  var celt prasību Tiesā atbilstīgi attiecīgiem Līguma noteikumiem.”

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.f punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.f punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

12. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.f | Pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.f

2.f

Pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a
     
  Neskarot Tiesas prerogatīvu sadalīt izmaksas, ir jānodrošina, ka tiesvedība, kas uzsākta saskaņā ar šo pantu, nav pārmērīgi dārga. Savienības iestādes un struktūras, kas minētas 10. panta 1. punktā, iesniedz tikai saprātīga apmēra izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumus.”

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.g punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.g punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1367/2006

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.g | Regulā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.g

2.g

Regulā iekļauj šādu pantu:

“12.a pants

Pilnvaru deleģēšana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 11. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 11. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts un sabiedrības ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 11. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0152/2021).

1

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

4

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

4

(1a)  
  Komisijas 2019. gada 4. aprīļa paziņojums “Vides politikas īstenošanas 2019. gada pārskats: Eiropa, kas aizsargā savus pilsoņus un uzlabo viņu dzīves kvalitāti” un Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojums “Tiesu iestāžu pieejamības uzlabošana saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs”.

1a

Komisijas 2019. gada 4. aprīļa paziņojums “Vides politikas īstenošanas 2019. gada pārskats: Eiropa, kas aizsargā savus pilsoņus un uzlabo viņu dzīves kvalitāti” un Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojums “Tiesu iestāžu pieejamības uzlabošana saistībā ar vides jautājumiem ES un tās dalībvalstīs”.

(5)  
  Sk.
  Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas
  konstatējumus lietā ACCC/C/2008/32
  https://
  www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html
  .

5

Sk.

konstatējumus lietā ACCC/C/2008/32

www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html

(5)  Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas
  ieteikumi ACCC/M/2017/3 un ACCC/C/2015/128, kas pieejami
  https://
  unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union and https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
  .

5

ieteikumi ACCC/M/2017/3 un ACCC/C/2015/128, kas pieejami

unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union and https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union

(1a)  
  Tiesas 2013. gada 3. oktobra spriedums lietā Inuit Tapiriit Kanatami un citi / Parlaments un Padome, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, 56. punkts.

1a

Tiesas 2013. gada 3. oktobra spriedums lietā Inuit Tapiriit Kanatami un citi / Parlaments un Padome, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, 56. punkts.

(1a)  
  Tiesas 2021. gada 29. janvāra spriedums lietā ClientEarth/EIB, T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, 149. un 153. punkts. Sk. arī spriedumu lietā C-583/11 P, 56. punkts.

1a

Tiesas 2021. gada 29. janvāra spriedums lietā ClientEarth/EIB, T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, 149. un 153. punkts. Sk. arī spriedumu lietā C-583/11 P, 56. punkts.

(1b)  
  Tiesas 1957. gada 10. decembra spriedums lietās Usines à tubes de la Sarre/Augstā iestāde, 1/57 un 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, 114. lpp.; 1971. gada 31. marta spriedums lietā Komisija/Padome, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, 42. punkts; 1993. gada 16. jūnija spriedums lietā Francija/Komisija, C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, 9. punkts; 1997. gada 20. marta spriedums lietā Francija/Komisija, C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, 22. punkts un 2011. gada 13. oktobra spriedums lietā Deutsche Post un Vācija/Komisija, C-463/10 un C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, 36. punkts.

1b

Tiesas 1957. gada 10. decembra spriedums lietās Usines à tubes de la Sarre/Augstā iestāde, 1/57 un 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, 114. lpp.; 1971. gada 31. marta spriedums lietā Komisija/Padome, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, 42. punkts; 1993. gada 16. jūnija spriedums lietā Francija/Komisija, C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, 9. punkts; 1997. gada 20. marta spriedums lietā Francija/Komisija, C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, 22. punkts un 2011. gada 13. oktobra spriedums lietā Deutsche Post un Vācija/Komisija, C-463/10 un C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, 36. punkts.

(1a)  
  Tiesas 2019. gada 12. novembra spriedums lietā C-261/18 Komisija/Īrija, ECLI:EU:C:2019:955.

1a

Tiesas 2019. gada 12. novembra spriedums lietā C-261/18 Komisija/Īrija, ECLI:EU:C:2019:955.

(6)  Tiesas 2019. gada 12. septembra spriedums lietā C-82/17, TestBioTech/Komisija, ECLI:EU:C:2019:719, 69. punkts.

6

(6)  Tiesas 2019. gada 12. septembra spriedums lietā C-82/17, TestBioTech/Komisija, ECLI:EU:C:2019:719, 69. punkts
  un spriedums lietā T-9/19
  .

6

un spriedums lietā T-9/19

(1a)  
  Tiesas 2020. gada 22. septembra spriedums lietā Austrija/Komisija, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

1a

Tiesas 2020. gada 22. septembra spriedums lietā Austrija/Komisija, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

(1a)  
  Tiesas spriedums lietā C-82/17 P, 39. punkts.

1a

Tiesas spriedums lietā C-82/17 P, 39. punkts.

---

| 12.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 15/290 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 15/290

---

P9_TA(2021)0258

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra: starpposma ziņojums

Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2020)0225) – (2020/0112R(APP))

(2022/C 15/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2020)0225), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2020)0225),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 352. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 352. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (1) (FRA regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (1) (FRA regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 6. un 7. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 6. un 7. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgo paziņojumu par decentralizētām aģentūrām un Vienoto pieeju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgo paziņojumu par decentralizētām aģentūrām un Vienoto pieeju,

| — | ņemot vērā pētījumu “Strengthening the Fundamental Rights Agency – The Revision of the Fundamental Rights Agency Regulation” (“Pamattiesību aģentūras stiprināšana. Pamattiesību aģentūras regulas pārskatīšana”), ko 2020. gada maijā publicēja Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Strengthening the Fundamental Rights Agency – The Revision of the Fundamental Rights Agency Regulation” (“Pamattiesību aģentūras stiprināšana. Pamattiesību aģentūras regulas pārskatīšana”), ko 2020. gada maijā publicēja Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas starpposma ziņojumu (A9-0058/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas starpposma ziņojumu (A9-0058/2021),

| A. | tā kā priekšlikums Padomes regulai ir solis uz priekšu, lai Pamattiesību aģentūras (FRA) darbu plašos vilcienos padarītu rezultatīvāku, dodot tai iespēju pilnībā darboties visās Savienības kompetences jomās un precizējot tās uzdevumus un darba metodes, bet reizē ievērojot arī proporcionalitātes un subsidiaritātes principus; tā kā pašlaik priekšlikuma juridiskais pamats diemžēl prasa vienprātību Padomē un Parlamenta apstiprinājumu, kas nozīmē, ka Parlamenta iesaiste reformā ir ierobežota; |
| --- | --- |

A.

tā kā priekšlikums Padomes regulai ir solis uz priekšu, lai Pamattiesību aģentūras (FRA) darbu plašos vilcienos padarītu rezultatīvāku, dodot tai iespēju pilnībā darboties visās Savienības kompetences jomās un precizējot tās uzdevumus un darba metodes, bet reizē ievērojot arī proporcionalitātes un subsidiaritātes principus; tā kā pašlaik priekšlikuma juridiskais pamats diemžēl prasa vienprātību Padomē un Parlamenta apstiprinājumu, kas nozīmē, ka Parlamenta iesaiste reformā ir ierobežota;

| B. | tā kā FRA ir svarīga loma pamattiesību ievērošanas nodrošināšanā un kā neatkarīga un pilnvērtīga ES aģentūra un pamattiesību uzraudzītāja tā būtu vēl vairāk jāstiprina, lai pēc iespējas efektīvāk veicinātu un aizsargātu pamattiesības, vienlaikus cenšoties risināt dialogu, aktīvi iesaistot pilsonisko sabiedrību, tostarp advokātu asociācijas, profesionālās organizācijas, tiesnešus un advokātus; |
| --- | --- |

B.

tā kā FRA ir svarīga loma pamattiesību ievērošanas nodrošināšanā un kā neatkarīga un pilnvērtīga ES aģentūra un pamattiesību uzraudzītāja tā būtu vēl vairāk jāstiprina, lai pēc iespējas efektīvāk veicinātu un aizsargātu pamattiesības, vienlaikus cenšoties risināt dialogu, aktīvi iesaistot pilsonisko sabiedrību, tostarp advokātu asociācijas, profesionālās organizācijas, tiesnešus un advokātus;

| C. | tā kā ES mērķi attīstīt spēcīgāku ārējo dimensiju būtu jāatspoguļo FRA turpmākajā iesaistē Savienības un tās dalībvalstu aktu un darbību uzraudzībā un kontrolē visos kopējās ārpolitikas un drošības politikas aspektos; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES mērķi attīstīt spēcīgāku ārējo dimensiju būtu jāatspoguļo FRA turpmākajā iesaistē Savienības un tās dalībvalstu aktu un darbību uzraudzībā un kontrolē visos kopējās ārpolitikas un drošības politikas aspektos;

| D. | tā kā globalizētā pasaulē ir svarīgi garantēt pietiekamu pamattiesību aizsardzību, izmantojot starptautisko sadarbību ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā globalizētā pasaulē ir svarīgi garantēt pietiekamu pamattiesību aizsardzību, izmantojot starptautisko sadarbību ar trešām valstīm;

| E. | tā kā lielāka ES iedzīvotāju uzticēšanās policijas un tiesu iestāžu darbam panākama un uzlabojama tikai tad, ja Savienības un tās dalībvalstu akti un darbības tiks precīzi, rūpīgi un konsekventi uzraudzītas, pārbaudītas un ātri saskaņotas ar pamattiesību pienākumiem; tā kā tādēļ FRA darbība brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir ārkārtīgi svarīga un līdz ar to tās pilnvarām būtu jāattiecas arī uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielāka ES iedzīvotāju uzticēšanās policijas un tiesu iestāžu darbam panākama un uzlabojama tikai tad, ja Savienības un tās dalībvalstu akti un darbības tiks precīzi, rūpīgi un konsekventi uzraudzītas, pārbaudītas un ātri saskaņotas ar pamattiesību pienākumiem; tā kā tādēļ FRA darbība brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir ārkārtīgi svarīga un līdz ar to tās pilnvarām būtu jāattiecas arī uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās;

| F. | tā kā FRA darbs pamattiesību aizsardzībā un tādu problēmjautājumu apzināšanā kā bērnu tiesības, migrācija (tostarp ārējās robežas), mākslīgā intelekta un jauno tehnoloģiju izmantošana, dzimumu līdztiesība, dzimumbalstīta vardarbība, sieviešu tiesības utt. ir svarīgs FRA prioritāšu ziņā un tādēļ ir jāatzīst un jāatbalsta, |
| --- | --- |

F.

tā kā FRA darbs pamattiesību aizsardzībā un tādu problēmjautājumu apzināšanā kā bērnu tiesības, migrācija (tostarp ārējās robežas), mākslīgā intelekta un jauno tehnoloģiju izmantošana, dzimumu līdztiesība, dzimumbalstīta vardarbība, sieviešu tiesības utt. ir svarīgs FRA prioritāšu ziņā un tādēļ ir jāatzīst un jāatbalsta,

| 1. | uzskata par ārkārtīgi svarīgu FRA mērķi sniegt attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām informāciju, palīdzību un speciālās zināšanas par pamattiesībām un pamattiesību aizstāvēšanu un aizsardzību Eiropas Savienībā, jo FRA uzrauga Hartas praktisko piemērošanu visiem dalībvalstu pilsoņiem, tādējādi cenšoties nodrošināt, ka pret ikvienu personu izturas ar cieņu un pret visām dalībvalstīm izturas vienlīdzīgi; uzsver tās svarīgo lomu atbalsta sniegšanā Savienībai un tās dalībvalstīm ar pamattiesībām saistītu pasākumu veikšanā un darbības virzienu noteikšanā; uzsver, ka šīs atbalsta darbības var izpausties dažādos veidos, tostarp tādu faktos balstītu un līdzsvarotu ziņojumu publicēšanā, kuros ņemti vērā dažādi avoti; mudina Komisiju un Padomi sistemātiski iekļaut FRA sagatavotos datus politikas veidošanā un apņemas darīt to pašu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka naida noziegumi un naida runa ir izplatīta un akūta problēma, tāpat kā jebkāda diskriminācija, kuras pamatā ir, piemēram, dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā vai sociālā izcelsme, ģenētiskās īpatnības, valoda, reliģija vai pārliecība, politiskie vai citi uzskati, piederība pie nacionālas minoritātes, īpašums, izcelsme, invaliditāte, dzimtiskā identitāte vai izpausme, vecums vai seksuālā orientācija; atgādina, ka visu cilvēku pamattiesību aizsardzībā būtiska ir horizontāla un intersekcionāla perspektīva; brīdina par naida runas un dažādu rasisma, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības veidu, jo īpaši antičigānisma, antisemītisma, islamofobijas un rasisma pret melnādainajiem cilvēkiem un citas ādas krāsas cilvēkiem, pieaugumu un normalizāciju daudzās dalībvalstīs, ko saasinājis ekstrēmistu kustību uzplaukums un kas ir palielinājies tiešsaistes vidē, īpaši Covid-19 pandēmijas laikā; uzsver FRA apņemšanos apkarot visu veidu diskrimināciju un aicina aģentūru turpināt darbu pie norisēm, kas saistītas ar naida runu un naida noziegumiem, un regulāri ziņot par gadījumiem un jaunākajām tendencēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vēlreiz apstiprina gatavību dot iespēju FRA pilnībā darboties visās Savienības kompetences jomās un pildīt ES likumdevēju uzticētos uzdevumus un līdz ar to gatavību noteikt principus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tas varētu dot savu piekrišanu; šajā kontekstā pauž nožēlu par Parlamenta ierobežoto iesaisti FRA reformā un uzsver, ka dod priekšroku parastajai likumdošanas procedūrai; aicina Komisiju — saskanīgi ar citu TI aģentūru budžetu — piešķirt FRA pienācīgi palielinātu budžetu, lai tā varētu pilnībā pildīt savu lomu; atzīst, ka FRA ir jānodrošina pienācīgi specializēti darbinieki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Padomi FRA regulas grozīšanas procesā ņemt vērā šādus apsvērumus:






  i) | Regulas piemērošanas joma

  saskaņā ar izmaiņām, kas izriet no Lisabonas līguma stāšanās spēkā, vārds “Kopiena” visā regulā būtu jāaizstāj ar vārdu “Savienība”, kas nozīmē, ka FRA būtu jāaptver akti un darbības, ko Savienība un dalībvalstis īsteno kopējās ārpolitikas un drošības politikas sakarā vai satvarā, kā arī brīvības, drošības un tiesiskuma telpā; šajā sakarā būtu skaidri jānosaka, ka FRA pilnvaras aptver policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un jautājumus, kas saistīti ar pamattiesību ievērošanu uz Savienības ārējām robežām (saskaņā ar LESD 77. pantu), kā arī jautājumus, kas saistīti ar tiesu nolēmumu un spriedumu savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm; uzsver FRA svarīgo lomu, ko tā pilda, sniegdama vērtīgu ieguldījumu LES 7. pantā paredzēto procedūru un gada ziņojuma par tiesiskumu kontekstā; uzskata, ka FRA arī turpmāk būtu jāsniedz ieguldījums attiecībā uz Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (2); šajā kontekstā uzsver FRA kā demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības instrumenta lomu, īpaši laikā, kam raksturīgas satraucošas autoritāras tendences; |
| --- | --- | --- |

4.

i)

Regulas piemērošanas joma

saskaņā ar izmaiņām, kas izriet no Lisabonas līguma stāšanās spēkā, vārds “Kopiena” visā regulā būtu jāaizstāj ar vārdu “Savienība”, kas nozīmē, ka FRA būtu jāaptver akti un darbības, ko Savienība un dalībvalstis īsteno kopējās ārpolitikas un drošības politikas sakarā vai satvarā, kā arī brīvības, drošības un tiesiskuma telpā; šajā sakarā būtu skaidri jānosaka, ka FRA pilnvaras aptver policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un jautājumus, kas saistīti ar pamattiesību ievērošanu uz Savienības ārējām robežām (saskaņā ar LESD 77. pantu), kā arī jautājumus, kas saistīti ar tiesu nolēmumu un spriedumu savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm; uzsver FRA svarīgo lomu, ko tā pilda, sniegdama vērtīgu ieguldījumu LES 7. pantā paredzēto procedūru un gada ziņojuma par tiesiskumu kontekstā; uzskata, ka FRA arī turpmāk būtu jāsniedz ieguldījums attiecībā uz Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (2); šajā kontekstā uzsver FRA kā demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības instrumenta lomu, īpaši laikā, kam raksturīgas satraucošas autoritāras tendences;

| ii) | Sadarbība ar trešām valstīm

  novērotājas statuss nedrīkstētu aprobežoties ar kandidātvalstīm un valstīm, ar kurām noslēgti stabilizācijas un asociācijas nolīgumi, un tam vajadzētu būt pieejamam citām trešām valstīm, piemēram, Eiropas Ekonomikas zonas / Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, Apvienotajai Karalistei un — ja FRA valde to atzinusi par pieļaujamu — valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika; |
| --- | --- |

ii)

Sadarbība ar trešām valstīm

novērotājas statuss nedrīkstētu aprobežoties ar kandidātvalstīm un valstīm, ar kurām noslēgti stabilizācijas un asociācijas nolīgumi, un tam vajadzētu būt pieejamam citām trešām valstīm, piemēram, Eiropas Ekonomikas zonas / Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, Apvienotajai Karalistei un — ja FRA valde to atzinusi par pieļaujamu — valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika;

| iii) | Darbības jomas

  papildus cīņai pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību, kā noteikts FRA regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un vispārīgāku apņemšanos vērsties pret jebkāda veida diskrimināciju un naida noziegumiem jaunās regulas operatīvajā daļā būtu īpaši jānorāda šādas darbības jomas:
  cīņa pret antičigānismu, antisemītismu, islamofobiju, rasismu pret melnādainajiem un citas ādas krāsas cilvēkiem, pie minoritātēm piederošu personu tiesību aizsardzība un politisko vai citu uzskatu respektēšana; |
| --- | --- |

iii)

Darbības jomas

papildus cīņai pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību, kā noteikts FRA regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un vispārīgāku apņemšanos vērsties pret jebkāda veida diskrimināciju un naida noziegumiem jaunās regulas operatīvajā daļā būtu īpaši jānorāda šādas darbības jomas:

cīņa pret antičigānismu, antisemītismu, islamofobiju, rasismu pret melnādainajiem un citas ādas krāsas cilvēkiem, pie minoritātēm piederošu personu tiesību aizsardzība un politisko vai citu uzskatu respektēšana;

| iv) | Gada un daudzgadu plānošana

  būtu jāpieņem Komisijas priekšlikums izbeigt pašreizējo piecu gadu daudzgadu satvaru, lai atteiktos no tematisko ierobežojumu noteikšanas katram piecu gadu laikposmam un lai tādējādi FRA varētu savu darbu un tematisko ievirzi pielāgot jaunām prioritātēm; FRA sava plānošana būtu jāsagatavo, cieši konsultējoties ar FRA valstu sadarbības koordinatoriem, lai pēc iespējas labāk un efektīvāk koordinētu galvenās tematiskās darbības jomas ar dalībvalstu iestādēm; plānošanas dokumenta projekts būtu jānosūta kompetentajai Padomes darba sagatavošanas struktūrai un Eiropas Parlamentam apspriešanai, un, ņemot vērā apspriežu rezultātus, FRA direktoram plānošanas dokumenta projekts būtu jāiesniedz FRA valdei pieņemšanai; |
| --- | --- |

iv)

Gada un daudzgadu plānošana

būtu jāpieņem Komisijas priekšlikums izbeigt pašreizējo piecu gadu daudzgadu satvaru, lai atteiktos no tematisko ierobežojumu noteikšanas katram piecu gadu laikposmam un lai tādējādi FRA varētu savu darbu un tematisko ievirzi pielāgot jaunām prioritātēm; FRA sava plānošana būtu jāsagatavo, cieši konsultējoties ar FRA valstu sadarbības koordinatoriem, lai pēc iespējas labāk un efektīvāk koordinētu galvenās tematiskās darbības jomas ar dalībvalstu iestādēm; plānošanas dokumenta projekts būtu jānosūta kompetentajai Padomes darba sagatavošanas struktūrai un Eiropas Parlamentam apspriešanai, un, ņemot vērā apspriežu rezultātus, FRA direktoram plānošanas dokumenta projekts būtu jāiesniedz FRA valdei pieņemšanai;

| 5. | aicina Komisiju apsvērt plašāku un vērienīgāku FRA regulas pārskatīšanu pēc rūpīga ietekmes novērtējuma un apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai stiprinātu FRA neatkarību, efektivitāti un darba rezultativitāti; aicina Padomi izsvērt šādus priekšlikumus; aicina Komisiju šīs turpmākās pārskatīšanas nolūkā īpaši ņemt vērā šādus elementus:






  i) | Valde

  tāpat kā daudzu citu ES aģentūru gadījumā, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai vajadzētu būt tiesībām izvirzīt vienu papildu FRA valdes locekli; valdes locekļiem vajadzētu būt tiesībām tikt vienu reizi ieceltiem atkārtoti; būtu jāiekļauj prasība par dzimumu līdzsvaru struktūrās, kas izveidotas ar FRA regulu; mudina FRA turpināt praksi, ka zinātniskajā komitejā ir vismaz viens loceklis ar relevantu pieredzi dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- | --- |

5.

i)

Valde

tāpat kā daudzu citu ES aģentūru gadījumā, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai vajadzētu būt tiesībām izvirzīt vienu papildu FRA valdes locekli; valdes locekļiem vajadzētu būt tiesībām tikt vienu reizi ieceltiem atkārtoti; būtu jāiekļauj prasība par dzimumu līdzsvaru struktūrās, kas izveidotas ar FRA regulu; mudina FRA turpināt praksi, ka zinātniskajā komitejā ir vismaz viens loceklis ar relevantu pieredzi dzimumu līdztiesības jomā;

| ii) | FRA darbības neatkarīgs izvērtējums un pārskatīšana

  ik pēc pieciem gadiem būtu jāveic neatkarīgs ārējs FRA rīcības un darbību izvērtējums, ko nebūtu pasūtījusi Komisija; neatkarīgajā ārējā izvērtējumā īpaša uzmanība būtu jāpievērš FRA darbību un sasniegumu ietekmei, rezultativitātei, efektivitātei un darba praksēm; valdei jāpārbauda FRA regulas 30. panta 3. punktā minēto izvērtējumu secinājumi un jāsniedz Komisijai ieteikumi, kas var būt vajadzīgi sakarā ar pārmaiņām FRA, tās darba praksēs un pamatuzdevuma tvērumā; Komisijai izvērtēšanas pārskati un ieteikumi jānosūta Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un jādara publiski pieejami; pēc izvērtēšanas pārskata un ieteikumu izskatīšanas Komisija var iesniegt priekšlikumus regulas grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem; |
| --- | --- |

ii)

FRA darbības neatkarīgs izvērtējums un pārskatīšana

ik pēc pieciem gadiem būtu jāveic neatkarīgs ārējs FRA rīcības un darbību izvērtējums, ko nebūtu pasūtījusi Komisija; neatkarīgajā ārējā izvērtējumā īpaša uzmanība būtu jāpievērš FRA darbību un sasniegumu ietekmei, rezultativitātei, efektivitātei un darba praksēm; valdei jāpārbauda FRA regulas 30. panta 3. punktā minēto izvērtējumu secinājumi un jāsniedz Komisijai ieteikumi, kas var būt vajadzīgi sakarā ar pārmaiņām FRA, tās darba praksēs un pamatuzdevuma tvērumā; Komisijai izvērtēšanas pārskati un ieteikumi jānosūta Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai un jādara publiski pieejami; pēc izvērtēšanas pārskata un ieteikumu izskatīšanas Komisija var iesniegt priekšlikumus regulas grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem;

| iii) | Uzdevumi

  pēc Padomes, Komisijas vai Parlamenta pieprasījuma FRA būtu jo īpaši jāspēj veikt zinātniskus pētījumus, apsekojumus, sagatavošanās pētījumus un priekšizpēti, kā arī izstrādāt un publicēt secinājumus un atzinumus par konkrētiem tematiem, tostarp par konkrētām valstīm izstrādātus novērtējumus un atzinumus par tiesību akta priekšlikumiem dažādos likumdošanas procesa posmos un par LES 7. pantā paredzētajām procedūrām; tam būtu jābūt iespējamam ne vien pēc ES iestāžu pieprasījuma, bet arī pēc FRA iniciatīvas; turklāt atsevišķām dalībvalstīm un dalībvalstu grupām vajadzētu būt iniciatīvas tiesībām; regulā būtu jāiekļauj FRA aktīvā loma gaidāmajā ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismā, paredzot, ka tā darbojas kā struktūra, kas sadarbībā ar neatkarīgu ekspertu grupu neitrāli nosaka galvenās pozitīvās un negatīvās norises katrā dalībvalstī un cita starpā palīdz sagatavot Komisijas gada ziņojumu; |
| --- | --- |

iii)

Uzdevumi

pēc Padomes, Komisijas vai Parlamenta pieprasījuma FRA būtu jo īpaši jāspēj veikt zinātniskus pētījumus, apsekojumus, sagatavošanās pētījumus un priekšizpēti, kā arī izstrādāt un publicēt secinājumus un atzinumus par konkrētiem tematiem, tostarp par konkrētām valstīm izstrādātus novērtējumus un atzinumus par tiesību akta priekšlikumiem dažādos likumdošanas procesa posmos un par LES 7. pantā paredzētajām procedūrām; tam būtu jābūt iespējamam ne vien pēc ES iestāžu pieprasījuma, bet arī pēc FRA iniciatīvas; turklāt atsevišķām dalībvalstīm un dalībvalstu grupām vajadzētu būt iniciatīvas tiesībām; regulā būtu jāiekļauj FRA aktīvā loma gaidāmajā ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismā, paredzot, ka tā darbojas kā struktūra, kas sadarbībā ar neatkarīgu ekspertu grupu neitrāli nosaka galvenās pozitīvās un negatīvās norises katrā dalībvalstī un cita starpā palīdz sagatavot Komisijas gada ziņojumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

---