# Az Európai Unió C 64/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 64 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. február 7. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 64

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. február 7.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2022/C 64/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2022/C 64/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2022/C 64/02 | C-375/20. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. október 13-i végzése (a Tribunal da Relação de Coimbra [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Liberty Seguros, Compañia de Seguros y Reaseguros, SA – Sucursal em Portugal, korábban Liberty Seguros SA kontra DR (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás – 2009/103/EK irányelv – Hamis nyilatkozatok alapján kötött biztosítási szerződés – Engedély nélkül végzett nemzetközi személy- és áruszállítás – A biztosítási szerződés semmissége – Kifogásolhatóság harmadik személy károsultakkal és a károsultak kárainak megtérítéséért felelős szervezettel szemben) | 2 |
| 2022/C 64/03 | C-583/20. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 21-i végzése (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EuroChem Agro Hungary Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 99. cikke – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 273. cikk – Csalás elleni küzdelem – Árufuvarozásra vonatkozó bevallási kötelezettség – Elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer – A kockázatos adózókra alkalmazandó szankciórendszer – Arányosság) | 3 |
| 2022/C 64/04 | C-691/20. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 22-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca do Porto Este – Penafiel – Juízo Trabalho [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B kontra O, P, OP, G, N (Előzetes döntéshozatal – Az Európai Unió joga – Elvek – EUMSZ 18. cikk – Egyenlő bánásmód – Állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés – Tilalom – EUMSZ 49. cikk – Letelepedés szabadsága – A csoportot alkotó társaságok egyetemleges felelőssége az e társaságok valamelyike által kötött munkaszerződésből eredő követelésekért – A más tagállamban székhellyel rendelkező társaságoknak az érintett tagállam szabályozása általi kizárása) | 3 |
| 2022/C 64/05 | C-87/21. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. október 14-i végzése (a Curtea de Apel Cluj [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NSV, NM kontra BT (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – Fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Hatály – Az 1. cikk (2) bekezdése – Kötelező törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket tükröző szerződési feltételek – Devizában nyilvántartott kölcsönszerződések – Az árfolyamkockázatra vonatkozó olyan feltételek, amelyek a nemzeti jog valamely diszpozitív rendelkezését veszik át – A kölcsönt nyújtó pénzügyi intézményt terhelő tájékoztatási kötelezettség állítólagos megsértése – A jóhiszeműség követelménye – A nemzeti bíróság által először a 93/13 irányelv 1. cikkének (2) bekezdésére tekintettel lefolytatandó vizsgálat) | 4 |
| 2022/C 64/06 | C-316/21. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 6-i ítélete (a Raad van State [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – 2014/24/EU irányelv – Az eljárás lefolytatása – A résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése – 63. cikk – Az ajánlatkérő szerv követelményeinek való megfelelés érdekében más szervezet kapacitásait igénybe vevő ajánlattevő – Az ajánlattevő műszaki és szakmai alkalmasságára vonatkozó feltételek azon szervezet általi be nem tartása, amelynek a kapacitásait az ajánlattevőt igénybe kívánja venni – Arra vonatkozó kötelezettség, hogy lehetővé tegyék az említett ajánlattevő számára, hogy az említett szervezetet mással helyettesítése – Az arányosság elve) | 5 |
| 2022/C 64/07 | C-193/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-824/19. sz., RY kontra Bizottság ügyben 2021. január 13-án hozott ítélete ellen RY által 2021. március 25-én benyújtott fellebbezés | 5 |
| 2022/C 64/08 | C-382/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-579/19. sz., The KaiKai Company Jaeger Wichmann GbR kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala által 2021. június 23-án benyújtott fellebbezés | 6 |
| 2022/C 64/09 | C-387/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-509/19. sz., Asolo kontra EUIPO ügyben 2021. április 28-án hozott ítélete ellen az Asolo LTD és a WeMO Brands BV által 2021. június 23-án benyújtott fellebbezés | 7 |
| 2022/C 64/10 | C-473/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-854/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés | 7 |
| 2022/C 64/11 | C-474/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-855/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés | 7 |
| 2022/C 64/12 | C-475/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-856/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés | 8 |
| 2022/C 64/13 | C-520/21. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Warszawy – Śródmieścia w Warszawie (Lengyelország) által 2021. augusztus 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A. S. kontra Bank M. SA | 8 |
| 2022/C 64/14 | C-523/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-196/20. sz., Chanel kontra EUIPO – Innovative Cosmetic Concepts (INCOCO) ügyben 2021. június 16-án hozott ítélete ellen az Innovative Cosmetic Concepts LLC által 2021. augusztus 24-én benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2022/C 64/15 | C-537/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-586/19. sz., PL kontra Bizottság ügyben 2021. június 16-án hozott ítélete ellen PL által 2021. augusztus 25-én benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2022/C 64/16 | C-582/21. sz. ügy: A Sąd Okregowy Warszawa-Praga w Warszawie (Lengyelország) által 2021. szeptember 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FY kontra Profi Credit Polska S. A. | 10 |
| 2022/C 64/17 | C-589/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-75/20. sz., Abitron Germany GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen az Abitron Germany GmbH által 2021. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés | 11 |
| 2022/C 64/18 | C-619/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-500/19. sz., Coravin kontra EUIPO – Cora (CORAVIN) ügyben 2021. július 20-án hozott ítélete ellen a Cora által 2021. október 1-jén benyújtott fellebbezés | 11 |
| 2022/C 64/19 | C-632/21. sz. ügy: Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 2 de Granadilla de Abona (Spanyolország) által 2021. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JF és NS kontra Diamond Resorts Europe Limited (spanyolországi fióktelep), Diamond Resorts Spanish Sales S. L. és Sunterra Tenerife Sales S. L. | 12 |
| 2022/C 64/20 | C-635/21. sz. ügy: A Finanzgericht Bremen (Németország) által 2021. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LB GmbH kontra Hauptzollamt D | 13 |
| 2022/C 64/21 | C-640/21. sz. ügy: A Tribunalul Cluj (Románia) által 2021. október 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Zes Zollner Electronic SRL kontra Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj Napoca | 13 |
| 2022/C 64/22 | C-654/21. sz. ügy: A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2021. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LM kontra KP | 14 |
| 2022/C 64/23 | C-664/21. sz. ügy: A Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Szlovénia) által 2021. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NEC PLUS ULTRA COSMETICS AG kontra Szlovén Köztársaság | 14 |
| 2022/C 64/24 | C-669/21. sz. ügy: A Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Central Cível da Póvoa de Varzim (Portugália) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gencoal S. A. kontra Conceito Norte – Consultadoria de Gestão, Lda., BT | 15 |
| 2022/C 64/25 | C-670/21. sz. ügy: A Finanzgericht Köln (Németország) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BA kontra Finanzamt X | 16 |
| 2022/C 64/26 | C-687/21. sz. ügy: Az Amtsgericht Hagen (Németország) által 2021. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BL kontra Saturn Electro-Handelsgesellschaft mbH Hagen | 16 |
| 2022/C 64/27 | C-689/21. sz. ügy: Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Udlændinge- og Integrationsministeriet | 17 |
| 2022/C 64/28 | C-691/21. sz. ügy: Cour de cassation (Franciaország) által 2021. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Cafpi SA, Aviva assurances SA kontra Enedis SA | 18 |
| 2022/C 64/29 | C-702/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-337/18. és T-347/18. sz., Laboratoire Pareva és Biotech3D kontra Bizottság egyesített ügyekben 2021. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Laboratoire Pareva által 2021. november 19-én benyújtott fellebbezés | 18 |
| 2022/C 64/30 | C-705/21. sz. ügy: A Győri Ítélőtábla (Magyarország) által 2021. november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MJ kontra AxFina Hungary Zrt. | 19 |
| 2022/C 64/31 | C-707/21. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2021. november 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Recamier SA kontra BR | 20 |
| 2022/C 64/32 | C-711/21. sz. ügy: A Conseil d'État (Belgium) által 2021. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XXX kontra État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration | 21 |
| 2022/C 64/33 | C-712/21. sz. ügy: A Conseil d'État (Belgium) által 2021. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XXX kontra État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration | 21 |
| 2022/C 64/34 | C-719/21. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-472/20. és T-472/20. AJ. II. sz., Jouvin kontra Bizottság ügyben 2021. április 26-án hozott végzése ellen Frédéric Jouvin által 2021. november 25-én benyújtott fellebbezés | 22 |
| 2022/C 64/35 | C-726/21. sz. ügy: A Županijski sud u Puli-Pola (Horvátország) által 2021. november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GR, HS, IT, INTER CONSULTING d.o.o., felszámolás alatt, elleni büntetőeljárás | 23 |
| 2022/C 64/36 | C-742/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-777/19. sz., CAPA és társai kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Coopérative des artisans pêcheurs associés (CAPA), Jean Derosière, Fabien Hagneré és társai által 2021. november 30-án benyújtott fellebbezés | 24 |
| 2022/C 64/37 | C-757/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-342/18. sz. Nichicon Corporation kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nichicon Corporation által 2021. december 9-én benyújtott fellebbezés | 25 |
| 2022/C 64/38 | C-759/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-363/18. sz. Nippon Chemi-Con Corporation kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nippon Chemi-Con Corporation által 2021. december 10-én benyújtott fellebbezés | 26 |
| 2022/C 64/39 | C-366/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BOSOLAR EOOD kontra CHEZ ELEKTRO BULGARIA AD, a NATSIONALNA ELEKTRICHESKA KOMPANIA EAD részvételével | 28 |
| 2022/C 64/40 | C-136/21. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Tribunal Constitucional [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autoridade Tributária e Aduaneira kontra VectorImpacto – Automóveis Unipessoal Lda | 28 |
| | Törvényszék |
| 2022/C 64/41 | T-751/21. sz. ügy: 2021. november 26-án benyújtott kereset – EMS Electro Medical Systems kontra EUIPO (AIRFLOW) | 29 |
| 2022/C 64/42 | T-762/21. sz. ügy: 2021. december 8-án benyújtott kereset – C&C IP UK kontra EUIPO – Tipico Group (t) | 29 |
| 2022/C 64/43 | T-766/21. sz. ügy: 2021. december 9-én benyújtott kereset – Daw kontra EUIPO – Sapa Building Systems (alpina) | 30 |
| 2022/C 64/44 | T-776/21. sz. ügy: 2021. december 14-én benyújtott kereset – Gameageventures kontra EUIPO (GAME TOURNAMENTS) | 31 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2022/C 64/02

C-375/20. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. október 13-i végzése (a Tribunal da Relação de Coimbra [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Liberty Seguros, Compañia de Seguros y Reaseguros, SA – Sucursal em Portugal, korábban Liberty Seguros SA kontra DR (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás – 2009/103/EK irányelv – Hamis nyilatkozatok alapján kötött biztosítási szerződés – Engedély nélkül végzett nemzetközi személy- és áruszállítás – A biztosítási szerződés semmissége – Kifogásolhatóság harmadik személy károsultakkal és a károsultak kárainak megtérítéséért felelős szervezettel szemben)

2

2022/C 64/03

C-583/20. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 21-i végzése (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EuroChem Agro Hungary Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 99. cikke – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 273. cikk – Csalás elleni küzdelem – Árufuvarozásra vonatkozó bevallási kötelezettség – Elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer – A kockázatos adózókra alkalmazandó szankciórendszer – Arányosság)

3

2022/C 64/04

C-691/20. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 22-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca do Porto Este – Penafiel – Juízo Trabalho [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B kontra O, P, OP, G, N (Előzetes döntéshozatal – Az Európai Unió joga – Elvek – EUMSZ 18. cikk – Egyenlő bánásmód – Állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés – Tilalom – EUMSZ 49. cikk – Letelepedés szabadsága – A csoportot alkotó társaságok egyetemleges felelőssége az e társaságok valamelyike által kötött munkaszerződésből eredő követelésekért – A más tagállamban székhellyel rendelkező társaságoknak az érintett tagállam szabályozása általi kizárása)

3

2022/C 64/05

C-87/21. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. október 14-i végzése (a Curtea de Apel Cluj [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NSV, NM kontra BT (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – Fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Hatály – Az 1. cikk (2) bekezdése – Kötelező törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket tükröző szerződési feltételek – Devizában nyilvántartott kölcsönszerződések – Az árfolyamkockázatra vonatkozó olyan feltételek, amelyek a nemzeti jog valamely diszpozitív rendelkezését veszik át – A kölcsönt nyújtó pénzügyi intézményt terhelő tájékoztatási kötelezettség állítólagos megsértése – A jóhiszeműség követelménye – A nemzeti bíróság által először a 93/13 irányelv 1. cikkének (2) bekezdésére tekintettel lefolytatandó vizsgálat)

4

2022/C 64/06

C-316/21. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 6-i ítélete (a Raad van State [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – 2014/24/EU irányelv – Az eljárás lefolytatása – A résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése – 63. cikk – Az ajánlatkérő szerv követelményeinek való megfelelés érdekében más szervezet kapacitásait igénybe vevő ajánlattevő – Az ajánlattevő műszaki és szakmai alkalmasságára vonatkozó feltételek azon szervezet általi be nem tartása, amelynek a kapacitásait az ajánlattevőt igénybe kívánja venni – Arra vonatkozó kötelezettség, hogy lehetővé tegyék az említett ajánlattevő számára, hogy az említett szervezetet mással helyettesítése – Az arányosság elve)

5

2022/C 64/07

C-193/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-824/19. sz., RY kontra Bizottság ügyben 2021. január 13-án hozott ítélete ellen RY által 2021. március 25-én benyújtott fellebbezés

5

2022/C 64/08

C-382/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-579/19. sz., The KaiKai Company Jaeger Wichmann GbR kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala által 2021. június 23-án benyújtott fellebbezés

6

2022/C 64/09

C-387/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-509/19. sz., Asolo kontra EUIPO ügyben 2021. április 28-án hozott ítélete ellen az Asolo LTD és a WeMO Brands BV által 2021. június 23-án benyújtott fellebbezés

7

2022/C 64/10

C-473/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-854/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

7

2022/C 64/11

C-474/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-855/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

7

2022/C 64/12

C-475/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-856/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

8

2022/C 64/13

C-520/21. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Warszawy – Śródmieścia w Warszawie (Lengyelország) által 2021. augusztus 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A. S. kontra Bank M. SA

8

2022/C 64/14

C-523/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-196/20. sz., Chanel kontra EUIPO – Innovative Cosmetic Concepts (INCOCO) ügyben 2021. június 16-án hozott ítélete ellen az Innovative Cosmetic Concepts LLC által 2021. augusztus 24-én benyújtott fellebbezés

9

2022/C 64/15

C-537/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-586/19. sz., PL kontra Bizottság ügyben 2021. június 16-án hozott ítélete ellen PL által 2021. augusztus 25-én benyújtott fellebbezés

9

2022/C 64/16

C-582/21. sz. ügy: A Sąd Okregowy Warszawa-Praga w Warszawie (Lengyelország) által 2021. szeptember 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FY kontra Profi Credit Polska S. A.

10

2022/C 64/17

C-589/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-75/20. sz., Abitron Germany GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen az Abitron Germany GmbH által 2021. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

11

2022/C 64/18

C-619/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-500/19. sz., Coravin kontra EUIPO – Cora (CORAVIN) ügyben 2021. július 20-án hozott ítélete ellen a Cora által 2021. október 1-jén benyújtott fellebbezés

11

2022/C 64/19

C-632/21. sz. ügy: Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 2 de Granadilla de Abona (Spanyolország) által 2021. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JF és NS kontra Diamond Resorts Europe Limited (spanyolországi fióktelep), Diamond Resorts Spanish Sales S. L. és Sunterra Tenerife Sales S. L.

o

12

2022/C 64/20

C-635/21. sz. ügy: A Finanzgericht Bremen (Németország) által 2021. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LB GmbH kontra Hauptzollamt D

13

2022/C 64/21

C-640/21. sz. ügy: A Tribunalul Cluj (Románia) által 2021. október 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Zes Zollner Electronic SRL kontra Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj Napoca

13

2022/C 64/22

C-654/21. sz. ügy: A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2021. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LM kontra KP

14

2022/C 64/23

C-664/21. sz. ügy: A Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Szlovénia) által 2021. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NEC PLUS ULTRA COSMETICS AG kontra Szlovén Köztársaság

14

2022/C 64/24

C-669/21. sz. ügy: A Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Central Cível da Póvoa de Varzim (Portugália) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gencoal S. A. kontra Conceito Norte – Consultadoria de Gestão, Lda., BT

15

2022/C 64/25

C-670/21. sz. ügy: A Finanzgericht Köln (Németország) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BA kontra Finanzamt X

16

2022/C 64/26

C-687/21. sz. ügy: Az Amtsgericht Hagen (Németország) által 2021. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BL kontra Saturn Electro-Handelsgesellschaft mbH Hagen

16

2022/C 64/27

C-689/21. sz. ügy: Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Udlændinge- og Integrationsministeriet

17

2022/C 64/28

C-691/21. sz. ügy: Cour de cassation (Franciaország) által 2021. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Cafpi SA, Aviva assurances SA kontra Enedis SA

18

2022/C 64/29

C-702/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-337/18. és T-347/18. sz., Laboratoire Pareva és Biotech3D kontra Bizottság egyesített ügyekben 2021. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Laboratoire Pareva által 2021. november 19-én benyújtott fellebbezés

18

2022/C 64/30

C-705/21. sz. ügy: A Győri Ítélőtábla (Magyarország) által 2021. november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MJ kontra AxFina Hungary Zrt.

19

2022/C 64/31

C-707/21. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2021. november 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Recamier SA kontra BR

20

2022/C 64/32

C-711/21. sz. ügy: A Conseil d'État (Belgium) által 2021. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XXX kontra État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration

21

2022/C 64/33

C-712/21. sz. ügy: A Conseil d'État (Belgium) által 2021. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XXX kontra État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration

21

2022/C 64/34

C-719/21. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-472/20. és T-472/20. AJ. II. sz., Jouvin kontra Bizottság ügyben 2021. április 26-án hozott végzése ellen Frédéric Jouvin által 2021. november 25-én benyújtott fellebbezés

22

2022/C 64/35

C-726/21. sz. ügy: A Županijski sud u Puli-Pola (Horvátország) által 2021. november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GR, HS, IT, INTER CONSULTING d.o.o., felszámolás alatt, elleni büntetőeljárás

23

2022/C 64/36

C-742/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-777/19. sz., CAPA és társai kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Coopérative des artisans pêcheurs associés (CAPA), Jean Derosière, Fabien Hagneré és társai által 2021. november 30-án benyújtott fellebbezés

24

2022/C 64/37

C-757/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-342/18. sz. Nichicon Corporation kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nichicon Corporation által 2021. december 9-én benyújtott fellebbezés

25

2022/C 64/38

C-759/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-363/18. sz. Nippon Chemi-Con Corporation kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nippon Chemi-Con Corporation által 2021. december 10-én benyújtott fellebbezés

26

2022/C 64/39

C-366/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BOSOLAR EOOD kontra CHEZ ELEKTRO BULGARIA AD, a NATSIONALNA ELEKTRICHESKA KOMPANIA EAD részvételével

28

2022/C 64/40

C-136/21. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Tribunal Constitucional [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autoridade Tributária e Aduaneira kontra VectorImpacto – Automóveis Unipessoal Lda

28

Törvényszék

2022/C 64/41

T-751/21. sz. ügy: 2021. november 26-án benyújtott kereset – EMS Electro Medical Systems kontra EUIPO (AIRFLOW)

29

2022/C 64/42

T-762/21. sz. ügy: 2021. december 8-án benyújtott kereset – C&C IP UK kontra EUIPO – Tipico Group (t)

29

2022/C 64/43

T-766/21. sz. ügy: 2021. december 9-én benyújtott kereset – Daw kontra EUIPO – Sapa Building Systems (alpina)

30

2022/C 64/44

T-776/21. sz. ügy: 2021. december 14-én benyújtott kereset – Gameageventures kontra EUIPO (GAME TOURNAMENTS)

31

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2022/C 64/01)

Utolsó kiadvány

HL C 51., 2022.1.31.

Korábbi közzétételek

HL C 37., 2022.1.24.

HL C 24., 2022.1.17.

HL C 11., 2022.1.10.

HL C 2., 2022.1.3.

HL C 513., 2021.12.20.

HL C 502., 2021.12.13.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/2

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2021. október 13-i végzése (a Tribunal da Relação de Coimbra [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Liberty Seguros, Compañia de Seguros y Reaseguros, SA – Sucursal em Portugal, korábban Liberty Seguros SA kontra DR

(C-375/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - Kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás - 2009/103/EK irányelv - Hamis nyilatkozatok alapján kötött biztosítási szerződés - Engedély nélkül végzett nemzetközi személy- és áruszállítás - A biztosítási szerződés semmissége - Kifogásolhatóság harmadik személy károsultakkal és a károsultak kárainak megtérítéséért felelős szervezettel szemben)

(2022/C 64/02)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal da Relação de Coimbra

Az alapeljárás felei

Felperes: Liberty Seguros, Compañia de Seguros y Reaseguros, SA – Sucursal em Portugal, korábban Liberty Seguros SA

Alperes: DR

Az eljárásban részt vesz: Fundo de Garantia Automóvel, VS, FN, JT, Seguradoras Unidas SA

Rendelkező rész

A gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének első bekezdését és 13. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi, hogy a közlekedési balesetben károsult harmadik személyekkel szemben még akkor is hivatkozni lehet a gépjármű-felelősségbiztosítási szerződés abból eredő semmisségére, hogy a biztosított engedély nélkül folytat nemzetközi kereskedelmi fuvarozási tevékenységet, illetve hogy a szerződés megkötésekor a biztosítótársaság elől elhallgatott tényeket, vagy a biztosítótársaság előtt hamis nyilatkozatokat tett, ha a harmadik személy károsultak olyan utasok, akiknek nem lehetett tudomásuk az engedély hiányáról.

---

(1)  HL C 348., 2020.10.19.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/3

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 21-i végzése (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EuroChem Agro Hungary Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-583/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 99. cikke - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - 273. cikk - Csalás elleni küzdelem - Árufuvarozásra vonatkozó bevallási kötelezettség - Elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer - A kockázatos adózókra alkalmazandó szankciórendszer - Arányosság)

(2022/C 64/03)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Kúria

Az alapeljárás felei

Felperes: EuroChem Agro Hungary Kft.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 273. cikkét és az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a nemzeti jog értelmében „kockázatos adózónak” minősített adóalannyal szemben az áruk feladására vonatkozó bevallásokban elkövetett szabálytalanságok szankcionálására olyan bírságot szab ki, amelynek összege az áruk értéke 40 %-ának 30 %-ánál semmiképpen nem lehet alacsonyabb.

---

(1)  HL C 28., 2021.1.25.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/3

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 22-i végzése (a Tribunal Judicial da Comarca do Porto Este – Penafiel – Juízo Trabalho [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B kontra O, P, OP, G, N

(C-691/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Az Európai Unió joga - Elvek - EUMSZ 18. cikk - Egyenlő bánásmód - Állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés - Tilalom - EUMSZ 49. cikk - Letelepedés szabadsága - A csoportot alkotó társaságok egyetemleges felelőssége az e társaságok valamelyike által kötött munkaszerződésből eredő követelésekért - A más tagállamban székhellyel rendelkező társaságoknak az érintett tagállam szabályozása általi kizárása)

(2022/C 64/04)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Judicial da Comarca do Porto Este – Penafiel – Juízo Trabalho

Az alapeljárás felei

Felperes: B

Alperesek: O, P, OP, G, N

Rendelkező rész

A hátrányos megkülönböztetés tilalmának az EUMSZ 49. cikk által rögzített elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint az a társaság, amelynek székhelye az általa ellenőrzött társaság székhelyétől eltérő tagállamban található, nem tekinthető egyetemlegesen felelősnek az ez utóbbi társaság munkaszerződésből eredő tartozásaiért.

---

(1)  HL C 110., 2021.3.29.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/4

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2021. október 14-i végzése (a Curtea de Apel Cluj [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – NSV, NM kontra BT

(C-87/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - Fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - Hatály - Az 1. cikk (2) bekezdése - Kötelező törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket tükröző szerződési feltételek - Devizában nyilvántartott kölcsönszerződések - Az árfolyamkockázatra vonatkozó olyan feltételek, amelyek a nemzeti jog valamely diszpozitív rendelkezését veszik át - A kölcsönt nyújtó pénzügyi intézményt terhelő tájékoztatási kötelezettség állítólagos megsértése - A jóhiszeműség követelménye - A nemzeti bíróság által először a 93/13 irányelv 1. cikkének (2) bekezdésére tekintettel lefolytatandó vizsgálat)

(2022/C 64/05)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Cluj

Az alapeljárás felei

Fellebbezők: NSV, NM

Ellenérdekű fél a fellebbezési eljárásban: BT

Rendelkező rész

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdését akként kell értelmezni, hogy a valamely fogyasztó és egy kereskedő között létrejött, devizában nyilvántartott kölcsönszerződésbe illesztett olyan feltétel, amely a nemzeti jog valamely diszpozitív rendelkezését tükrözi, nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, még akkor sem, ha:

| — | e nemzeti jogszabályi rendelkezés nem képezte a nemzeti jogalkotó által annak érdekében elvégzett értékelés tárgyát, hogy a fogyasztókkal kötött bankkölcsön-szerződések konkrét keretében egyensúlyt teremtsen a fogyasztó és a kereskedő érdekei között; |
| --- | --- |

—

e nemzeti jogszabályi rendelkezés nem képezte a nemzeti jogalkotó által annak érdekében elvégzett értékelés tárgyát, hogy a fogyasztókkal kötött bankkölcsön-szerződések konkrét keretében egyensúlyt teremtsen a fogyasztó és a kereskedő érdekei között;

| — | a kereskedő e feltételt anélkül illesztette az érintett szerződésbe, hogy eleget tett volna a tájékoztatással és az átláthatósággal kapcsolatos kötelezettségének; |
| --- | --- |

—

a kereskedő e feltételt anélkül illesztette az érintett szerződésbe, hogy eleget tett volna a tájékoztatással és az átláthatósággal kapcsolatos kötelezettségének;

| — | olyan valószínűsítő körülmények állnak fenn, amelyek alapján feltételezhető, hogy az érintett kereskedő az említett feltételt rosszhiszeműen eljárva illesztette e szerződésbe, mivel nem lehet, hogy e kereskedő ne tudott volna arról, hogy ugyanezen feltétel alkalmazása az említett szerződésben részes felek jogaiban és kötelezettségeiben jelentős egyenlőtlenséget idézhet elő a fogyasztó kárára. |
| --- | --- |

—

olyan valószínűsítő körülmények állnak fenn, amelyek alapján feltételezhető, hogy az érintett kereskedő az említett feltételt rosszhiszeműen eljárva illesztette e szerződésbe, mivel nem lehet, hogy e kereskedő ne tudott volna arról, hogy ugyanezen feltétel alkalmazása az említett szerződésben részes felek jogaiban és kötelezettségeiben jelentős egyenlőtlenséget idézhet elő a fogyasztó kárára.

---

(1)  HL C 206. 2021.5.31.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/5

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. október 6-i ítélete (a Raad van State [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Monument Vandekerckhove NV kontra Stad Gent

(C-316/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - 2014/24/EU irányelv - Az eljárás lefolytatása - A résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése - 63. cikk - Az ajánlatkérő szerv követelményeinek való megfelelés érdekében más szervezet kapacitásait igénybe vevő ajánlattevő - Az ajánlattevő műszaki és szakmai alkalmasságára vonatkozó feltételek azon szervezet általi be nem tartása, amelynek a kapacitásait az ajánlattevőt igénybe kívánja venni - Arra vonatkozó kötelezettség, hogy lehetővé tegyék az említett ajánlattevő számára, hogy az említett szervezetet mással helyettesítése - Az arányosság elve)

(2022/C 64/06)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: Monument Vandekerckhove NV

Alperes: Stad Gent

Az eljárásban részt vesz: Denys NV, Aelterman BVBA

Rendelkező rész

A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 63. cikke (1) bekezdésének második albekezdését az egyenlő bánásmódnak, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának és az arányosságnak az ezen irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében kimondott elvével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy az ajánlatkérő szerv, amennyiben megállapítja, hogy azon szervezet, amelynek a kapacitásait valamely gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, nem felel meg a kiválasztási szempontoknak, köteles felhívni e gazdasági szereplőt arra, hogy e szervezetet mással helyettesítse, amennyiben nem szeretné, hogy kizárják az érintett közbeszerzési eljárásból.

---

(1)  HL C 320., 2021.8.9.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/5

---

A Törvényszék (negyedik tanács) T-824/19. sz., RY kontra Bizottság ügyben 2021. január 13-án hozott ítélete ellen RY által 2021. március 25-én benyújtott fellebbezés

(C-193/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/07)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: RY (képviselő: J.-N. Louis avocat)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A Bíróság (hatodik tanács) 2021. december 9-i végzésével a fellebbezést mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasította.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/6

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-579/19. sz., The KaiKai Company Jaeger Wichmann GbR kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2021. április 14-én hozott ítélete ellen az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala által 2021. június 23-án benyújtott fellebbezés

(C-382/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/08)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: D. Hanf, D. Gája, E. Markakis, V. Ruzek meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: The KaiKai Company Jaeger Wichmann GbR

A fellebbező kérelmei:

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze teljes egészében hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke T-579/19. sz., The KaiKai Company Jaeger Wichmann kontra EUIPO (Torna- vagy sportfelszerelések és –eszközök) ügyben 2021. április 14-én hozott, megtámadott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze teljes egészében hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke T-579/19. sz., The KaiKai Company Jaeger Wichmann kontra EUIPO (Torna- vagy sportfelszerelések és –eszközök) ügyben 2021. április 14-én hozott, megtámadott ítéletét;

| — | teljes egészében utasítsa el az elsőfokú eljárás felperese által a harmadik fellebbezési tanács R 573/2019-3. sz. ügyben hozott, megtámadott határozata ellen benyújtott keresetét; |
| --- | --- |

—

teljes egészében utasítsa el az elsőfokú eljárás felperese által a harmadik fellebbezési tanács R 573/2019-3. sz. ügyben hozott, megtámadott határozata ellen benyújtott keresetét;

| — | az elsőfokú eljárás felperesét kötelezze a fellebbező részéről a jelen eljárásban és a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az elsőfokú eljárás felperesét kötelezze a fellebbező részéről a jelen eljárásban és a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező EUIPO a 6/2002/EK rendelet (1) 41. cikke (1) bekezdésének megsértésére hivatkozik jogalapként, amely a Bíróság alapokmánya 58a. cikkének harmadik bekezdése értelmében az uniós jog egységessége, koherenciája vagy fejlődése szempontjából jelentős kérdést vet fel.

A megtámadott ítélet sérti a 6/2002 rendelet 41. cikkének (1) bekezdését azáltal, hogy e rendelkezés világos és egyértelmű megfogalmazásával ellentétben azt állapítja meg, hogy az nem szabályozza azt az esetet (lacuna legis), amikor a lajstromozott közösségi formatervezésiminta-oltalom elsőbbsége egy korábbi „szabadalmon” alapul. Ezzel a Törvényszék figyelmen kívül hagyta az uniós jogalkotó e rendelkezésben foglalt azon világos és egyértelmű döntését, hogy kizárja a szabadalmakat mint a lajstromozott közösségi formatervezési mintákra vonatkozó elsőbbségi igények alapját, és az ilyen igényeket kizárólag a korábbi formatervezési mintákra vagy használati mintákra korlátozza.

A megtámadott ítélet sérti a 6/2002 rendelet 41. cikkének (1) bekezdését is azáltal, hogy annak kifejezett és kimerítően szabályozó rendelkezését a Párizsi Uniós Egyezmény (2) 4. cikkének közvetlen alkalmazásával váltja fel. A Párizsi Egyezmény 4. cikkében foglalt rendelkezés közvetlen hatályának ebből szükségképpen következő elismerése ellentétes a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával, amely szerint sem a Párizsi Uniós Egyezmény, sem a TRIPs Megállapodás (3) nem keletkeztethet olyan jogokat, amelyekre a magánszemélyek az uniós jog alapján az Európai Unió bíróságai előtt hivatkozhatnak.

Végül a megtámadott ítélet azért is sérti a 6/2002 rendelet 41. cikkének (1) bekezdését, mert annak kifejezett és kimerítően szabályozó rendelkezését ráadásul a Párizsi Uniós Egyezmény 4. cikkének téves értelmezésével váltja fel. A Párizsi Uniós Egyezmény nem tartalmaz olyan jogalapot, amely alátámasztaná a Törvényszék azon megállapításait, amelyek szerint a lajstromozott közösségi formatervezésiminta-oltalom elsőbbségének igénylését 12 hónapos igénylési időszakon belül szabadalomra lehetne alapítani.

A nemzetközi jog és az uniós jog közötti kapcsolatnak a megtámadott ítéletben figyelmen kívül hagyott alapelvei többek között az intézményi egyensúly és az uniós jogrend autonómiájának védelmére irányulnak, és az uniós jogrend szempontjából fontos konstitutív szerepet töltenek be. A megtámadott ítélet nemcsak a szellemi tulajdonjogok bejegyzésével kapcsolatos elsőbbségi igények kérdését érinti, hanem precedenst is teremt a TRIPs Megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi szabályozási területen.

A fellebbezés elfogadhatóságáról

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. október 10-i végzésével a fellebbezésnek teljes egészében helyt adott.

---

(1)  A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet (HL 2002. L 3., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.)

(2)  Az ipari tulajdon oltalmáról szóló, 1883. március 20-án Párizsban aláírt, legutóbb 1967. július 14-én Stockholmban felülvizsgált és 1979. szeptember 28-án módosított egyezmény (Recueil des traités des Nations unies, 828. kötet, 11851. szám, 305. o.; kihirdette: az 1970. évi 18. törvényerejű rendelet; a továbbiakban: Párizsi Uniós Egyezmény).

(3)  A szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (HL L 336., 214. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 80. o.; a továbbiakban: TRIPs Megállapodás).

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/7

---

A Törvényszék (kilencedik tanács) T-509/19. sz., Asolo kontra EUIPO ügyben 2021. április 28-án hozott ítélete ellen az Asolo LTD és a WeMO Brands BV által 2021. június 23-án benyújtott fellebbezés

(C-387/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/09)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Asolo LTD és WeMO Brands BV (képviselők: W. Pors, advocaat, N. Dorenbosch, advocaat)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. december 13-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy az Asolo LTD és a WeMo Brands BV Franz Schröder GmbH maguk viselik saját költségeiket

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/7

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-854/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

(C-473/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/10)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Franz Schröder GmbH & Co. KG (képviselők: L. Pechan, N. Fangmann, Rechtsanwälte)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), RDS Design ApS

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. december 8-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Franz Schröder GmbH & Co. KG maga viseli saját költségeit.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/7

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-855/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

(C-474/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/11)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Franz Schröder GmbH & Co. KG (képviselők: L. Pechan, N. Fangmann, Rechtsanwälte)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), RDS Design ApS

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. december 8-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Franz Schröder GmbH & Co. KG maga viseli saját költségeit.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/8

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-856/19. sz., Franz Schröder kontra EUIPO ügyben 2021. június 2-án hozott ítélete ellen a Franz Schröder GmbH & Co. KG által 2021. augusztus 2-án benyújtott fellebbezés

(C-475/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/12)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Franz Schröder GmbH & Co. KG (képviselők: L. Pechan, N. Fangmann, Rechtsanwälte)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), RDS Design ApS

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. december 8-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a Franz Schröder GmbH & Co. KG maga viseli saját költségeit.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/8

---

A Sąd Rejonowy dla Warszawy – Śródmieścia w Warszawie (Lengyelország) által 2021. augusztus 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A. S. kontra Bank M. SA

(C-520/21. sz. ügy)

(2022/C 64/13)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Rejonowy dla Warszawy – Śródmieścia w Warszawie

Az alapeljárás felei

Felperes: A. S.

Alperes: Bank M. SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését, valamint a tényleges érvényesülés, a jogbiztonság és az arányosság elvét, hogy azokkal ellentétes a nemzeti szabályozás olyan bírósági értelmezése, amely szerint annak megállapítása esetén, hogy a bank és a fogyasztó által kötött kölcsönszerződés az abban foglalt tisztességtelen szerződési feltételek miatt kezdettől fogva érvénytelen, a felek az ennek a szerződésnek a teljesítése során kifizetett pénzösszegek (a bank esetében – a kölcsön tőkeösszege, a fogyasztó esetében – a törlesztőrészletek, díjak, jutalék és biztosítási díjak) visszafizetésén, valamint a fizetési felszólítás időpontjától számított törvényes késedelmi kamatokon felül más szolgáltatásokat is követelhetnek, köztük a következők miatt járó összegeket (különösen díjakat, kártérítést, költségtérítést vagy a szolgáltatások valorizálását):

| 1) | a pénzszolgáltatást nyújtó felet átmenetileg megfosztották attól a lehetőségtől, hogy a saját pénzét használja, így elvesztette annak a lehetőségét, hogy azt befektesse, és abból haszonra tegyen szert, |
| --- | --- |

1)

a pénzszolgáltatást nyújtó felet átmenetileg megfosztották attól a lehetőségtől, hogy a saját pénzét használja, így elvesztette annak a lehetőségét, hogy azt befektesse, és abból haszonra tegyen szert,

| 2) | a pénzszolgáltatást nyújtó fél viselte a kölcsönszerződés kezelésének és a pénz másik fél részére történő átadásának költségeit, |
| --- | --- |

2)

a pénzszolgáltatást nyújtó fél viselte a kölcsönszerződés kezelésének és a pénz másik fél részére történő átadásának költségeit,

| 3) | a pénzszolgáltatásban részesülő fél haszonra tett szert azáltal, hogy ideiglenesen idegen pénzt használhatott fel, így azt befektethette, és abból haszonra tegyen szert, |
| --- | --- |

3)

a pénzszolgáltatásban részesülő fél haszonra tett szert azáltal, hogy ideiglenesen idegen pénzt használhatott fel, így azt befektethette, és abból haszonra tegyen szert,

| 4) | a pénzszolgáltatásban részesülő félnek ideiglenesen lehetősége volt arra, hogy idegen pénzt ingyenesen használjon, ami a piaci feltételek mellett lehetetlen lett volna, |
| --- | --- |

4)

a pénzszolgáltatásban részesülő félnek ideiglenesen lehetősége volt arra, hogy idegen pénzt ingyenesen használjon, ami a piaci feltételek mellett lehetetlen lett volna,

| 5) | a pénz vásárlóértéke időmúlás révén csökkent, ami a pénzszolgáltatást nyújtó fél számára valós veszteséget jelent, |
| --- | --- |

5)

a pénz vásárlóértéke időmúlás révén csökkent, ami a pénzszolgáltatást nyújtó fél számára valós veszteséget jelent,

| 6) | a pénz ideiglenes használatba adása olyan szolgáltatásnyújtásnak tekinthető, amelyért a pénzszolgáltatást nyújtó fél nem kapott díjazást? |
| --- | --- |

6)

a pénz ideiglenes használatba adása olyan szolgáltatásnyújtásnak tekinthető, amelyért a pénzszolgáltatást nyújtó fél nem kapott díjazást?

---

(1)  HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/9

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-196/20. sz., Chanel kontra EUIPO – Innovative Cosmetic Concepts (INCOCO) ügyben 2021. június 16-án hozott ítélete ellen az Innovative Cosmetic Concepts LLC által 2021. augusztus 24-én benyújtott fellebbezés

(C-523/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/14)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Innovative Cosmetic Concepts LLC (képviselők: J. Oria Sousa-Montes, P. Revuelta Martos és I. Temiño Ceniceros avocats)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Chanel

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. december 16-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/9

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-586/19. sz., PL kontra Bizottság ügyben 2021. június 16-án hozott ítélete ellen PL által 2021. augusztus 25-én benyújtott fellebbezés

(C-537/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/15)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: PL (képviselő: N. de Montigny avocate)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | adjon helyt a fellebbezésnek és semmisítse meg a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbezésnek és semmisítse meg a megtámadott ítéletet;

| — | utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé; |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;

| — | az ellenérdekű felet kötelezze a fellebbező részéről a jelen eljárással és az elsőfokú eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ellenérdekű felet kötelezze a fellebbező részéről a jelen eljárással és az elsőfokú eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésében a fellebbező lényegében a következő jogalapokra és érvekre hivatkozik:

| 1. | A megsemmisítés iránti kereset első jogalapja első részének elutasításáról:
  A Törvényszék által használt „visszaélést jelentő személy” kifejezés nem szerepel a személyzeti szabályzatban, és e kifejezés részrehajló és negatív jelentéstartalommal bír.
  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot és szembe ment a T-689/16. sz. ügyben levont tanulságokkal, amikor elengedhetetlennek tartotta a kifogásolt értékelési eljárás és a fellebbező OLAF-hoz benyújtott jelentései közötti összefüggés megállapítását.
  A Törvényszék figyelmen kívül hagyta az ügyiratok tartalmát, valamint az informátori jogálláshoz fűződő védelem terjedelmét, és jogellenesen megfordította a kötelezettségek terhét, valamint a bizonyítási terhet.
  A Törvényszék szintén tévesen alkalmazta a jogot és túlterjeszkedett a kereseti kérelmeken annak megállapításával, hogy a felperes nem szólította fel a főtitkárt arra, hogy járjon el fellebbviteli értékelőként, és nem hívta fel az értékelésekért felelős bizottságot az ülésezésre. |
| --- | --- |

1.

A megsemmisítés iránti kereset első jogalapja első részének elutasításáról:

A Törvényszék által használt „visszaélést jelentő személy” kifejezés nem szerepel a személyzeti szabályzatban, és e kifejezés részrehajló és negatív jelentéstartalommal bír.

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot és szembe ment a T-689/16. sz. ügyben levont tanulságokkal, amikor elengedhetetlennek tartotta a kifogásolt értékelési eljárás és a fellebbező OLAF-hoz benyújtott jelentései közötti összefüggés megállapítását.

A Törvényszék figyelmen kívül hagyta az ügyiratok tartalmát, valamint az informátori jogálláshoz fűződő védelem terjedelmét, és jogellenesen megfordította a kötelezettségek terhét, valamint a bizonyítási terhet.

A Törvényszék szintén tévesen alkalmazta a jogot és túlterjeszkedett a kereseti kérelmeken annak megállapításával, hogy a felperes nem szólította fel a főtitkárt arra, hogy járjon el fellebbviteli értékelőként, és nem hívta fel az értékelésekért felelős bizottságot az ülésezésre.

| 2. | A megsemmisítés iránti kereset első jogalapja második részének elutasításáról:
  A Törvényszék jogellenesen nyilvánította elfogadhatónak és megbízhatónak a Bizottság által benyújtott D.7. sz. mellékletet.
  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot és túlterjeszkedett a kereseti kérelmeken, amikor felrótta a felperesnek, hogy az értékelés során nem vitatta F értékelővé való kinevezését. A Törvényszék emellett megsértette az általános végrehajtási rendelkezések 3. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit.
  Az ügyiratokban foglaltakkal ellentétben a Törvényszék megállapítása szerint csupán állítólagosan állt fenn konfliktushelyzet, holott annak meglétét nem vitatták.
  A Törvényszék emellett tévesen mondta ki, hogy a felperes nem bizonyította, hogy a bejelentett szabálytalanság hiányában az értékelés eltérő lehetett volna. |
| --- | --- |

2.

A megsemmisítés iránti kereset első jogalapja második részének elutasításáról:

A Törvényszék jogellenesen nyilvánította elfogadhatónak és megbízhatónak a Bizottság által benyújtott D.7. sz. mellékletet.

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot és túlterjeszkedett a kereseti kérelmeken, amikor felrótta a felperesnek, hogy az értékelés során nem vitatta F értékelővé való kinevezését. A Törvényszék emellett megsértette az általános végrehajtási rendelkezések 3. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit.

Az ügyiratokban foglaltakkal ellentétben a Törvényszék megállapítása szerint csupán állítólagosan állt fenn konfliktushelyzet, holott annak meglétét nem vitatták.

A Törvényszék emellett tévesen mondta ki, hogy a felperes nem bizonyította, hogy a bejelentett szabálytalanság hiányában az értékelés eltérő lehetett volna.

| 3. | A megsemmisítés iránti kereset második jogalapja második részének elutasításáról:
  A Törvényszék elmulasztotta a D.7. sz. melléklet elfogadhatóságának és megbízhatóságának kérdésében való határozathozatalt, jóllehet alapul vette e dokumentumot.
  A Törvényszék figyelmen kívül hagyta az informátori jogálláshoz kapcsolódó védelmet, és elmulasztotta az értékelési eljárást érvénytelenítő szubjektív elfogultság fennállásának vizsgálatát.
  A Törvényszék idő előtti következtetéseket vont le a megsemmisítést kimondó ítélet lehetséges kimeneteléről, és túlterjeszkedett a kereseti kérelmeken. A Törvényszék emellett a kontradiktórius eljárás elvét is megsértette.
  A Törvényszék emellett tévesen alkalmazta az értékelésre vonatkozó általános végrehajtási rendelkezéseket. |
| --- | --- |

3.

A megsemmisítés iránti kereset második jogalapja második részének elutasításáról:

A Törvényszék elmulasztotta a D.7. sz. melléklet elfogadhatóságának és megbízhatóságának kérdésében való határozathozatalt, jóllehet alapul vette e dokumentumot.

A Törvényszék figyelmen kívül hagyta az informátori jogálláshoz kapcsolódó védelmet, és elmulasztotta az értékelési eljárást érvénytelenítő szubjektív elfogultság fennállásának vizsgálatát.

A Törvényszék idő előtti következtetéseket vont le a megsemmisítést kimondó ítélet lehetséges kimeneteléről, és túlterjeszkedett a kereseti kérelmeken. A Törvényszék emellett a kontradiktórius eljárás elvét is megsértette.

A Törvényszék emellett tévesen alkalmazta az értékelésre vonatkozó általános végrehajtási rendelkezéseket.

| 4. | A megsemmisítés iránti kereset első jogalapja harmadik részének elutasításáról:
  A Törvényszék figyelmen kívül hagyta a ténybeli elemeket és a felek által benyújtott iratokat, amikor megállapította, hogy az értékelő jelentés pontos, megbízható és ellenőrzött információkon alapult. Ezenkívül jogellenes feltételt támasztott egy jogalap elfogadhatóságára vonatkozóan, és megsértette a tartós távollét esetén alkalmazandó szabályokat. Végül jogellenesen elzárkózott a felperes helyzetének érdemi elemzésétől. |
| --- | --- |

4.

A megsemmisítés iránti kereset első jogalapja harmadik részének elutasításáról:

A Törvényszék figyelmen kívül hagyta a ténybeli elemeket és a felek által benyújtott iratokat, amikor megállapította, hogy az értékelő jelentés pontos, megbízható és ellenőrzött információkon alapult. Ezenkívül jogellenes feltételt támasztott egy jogalap elfogadhatóságára vonatkozóan, és megsértette a tartós távollét esetén alkalmazandó szabályokat. Végül jogellenesen elzárkózott a felperes helyzetének érdemi elemzésétől.

| 5. | A megsemmisítés iránti kereset harmadik jogalapja második részének elutasításáról:
  A Törvényszék megsértette a bizonyításfelvételre vonatkozó szabályokat, a kontradiktórius eljárás elvét és a védelemhez való jogot |
| --- | --- |

5.

A megsemmisítés iránti kereset harmadik jogalapja második részének elutasításáról:

A Törvényszék megsértette a bizonyításfelvételre vonatkozó szabályokat, a kontradiktórius eljárás elvét és a védelemhez való jogot

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/10

---

A Sąd Okregowy Warszawa-Praga w Warszawie (Lengyelország) által 2021. szeptember 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FY kontra Profi Credit Polska S. A.

(C-582/21. sz. ügy)

(2022/C 64/16)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Okregowy Warszawa-Praga w Warszawie

Az alapeljárás felei

Felperes: FY

Alperes: Profi Credit Polska S. A.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdését és 19. cikkének (1) bekezdését az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából következő egyenértékűség elvére figyelemmel, hogy az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ 267. cikk első bekezdése alapján az uniós jog értelmezése tárgyában hozott határozata a korábbi jogerős határozattal befejezett polgári peres eljárás tekintetében a perújítás jogalapját képezi, amennyiben az olyan nemzeti jogi rendelkezés, mint a polgári perrendtartás 4011. cikke, lehetővé teszi a perújítást egy olyan rendelkezés alapján hozott jogerős határozat esetében, amelyet a Trybunał Konstytucyjny (alkotmánybíróság, Lengyelország) ítéletével magasabb szintű jogi aktussal összeegyeztethetetlennek minősített? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdését és 19. cikkének (1) bekezdését az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából következő egyenértékűség elvére figyelemmel, hogy az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ 267. cikk első bekezdése alapján az uniós jog értelmezése tárgyában hozott határozata a korábbi jogerős határozattal befejezett polgári peres eljárás tekintetében a perújítás jogalapját képezi, amennyiben az olyan nemzeti jogi rendelkezés, mint a polgári perrendtartás 4011. cikke, lehetővé teszi a perújítást egy olyan rendelkezés alapján hozott jogerős határozat esetében, amelyet a Trybunał Konstytucyjny (alkotmánybíróság, Lengyelország) ítéletével magasabb szintű jogi aktussal összeegyeztethetetlennek minősített?

| 2) | Szükségessé teszi-e a nemzeti jog uniós joggal összhangban álló értelmezésének az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdéséből és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából következő elve a polgári perrendtartás 401. cikkének 2. pontjához hasonló nemzeti rendelkezés oly módon történő kiterjesztő értelmezését, hogy az abban meghatározott jogalap azon jogerős mulasztási ítélet elleni perújításra is vonatkozzon, amelyben a bíróság kizárólag a váltó formális érvényességének vizsgálatára szorítkozva – a Bíróság Profit Credit ítéletéből (C-176/17) következő kötelezettségek megsértésével – elmulasztotta a fogyasztó és a hitelező között létrejött szerződés tisztességtelen szerződési feltételek tekintetében történő vizsgálatát? |
| --- | --- |

2)

Szükségessé teszi-e a nemzeti jog uniós joggal összhangban álló értelmezésének az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdéséből és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából következő elve a polgári perrendtartás 401. cikkének 2. pontjához hasonló nemzeti rendelkezés oly módon történő kiterjesztő értelmezését, hogy az abban meghatározott jogalap azon jogerős mulasztási ítélet elleni perújításra is vonatkozzon, amelyben a bíróság kizárólag a váltó formális érvényességének vizsgálatára szorítkozva – a Bíróság Profit Credit ítéletéből (C-176/17) következő kötelezettségek megsértésével – elmulasztotta a fogyasztó és a hitelező között létrejött szerződés tisztességtelen szerződési feltételek tekintetében történő vizsgálatát?

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/11

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-75/20. sz., Abitron Germany GmbH kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen az Abitron Germany GmbH által 2021. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

(C-589/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/17)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Abitron Germany GmbH (képviselők: T. Dolde, C. Zimmer Rechtsanwälte)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Hetronic International, Inc.

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. december 13-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a fellebbező maga viseli saját költségeit.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/11

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-500/19. sz., Coravin kontra EUIPO – Cora (CORAVIN) ügyben 2021. július 20-án hozott ítélete ellen a Cora által 2021. október 1-jén benyújtott fellebbezés

(C-619/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/18)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Cora (képviselő: M. Georges-Picot avocate)

A többi fél az eljárásban: Coravin, Inc., az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO),

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. december 13-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/12

---

Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 2 de Granadilla de Abona (Spanyolország) által 2021. október 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JF és NS kontra Diamond Resorts Europe Limited (spanyolországi fióktelep), Diamond Resorts Spanish Sales S. L. és Sunterra Tenerife Sales S. L.

(C-632/21. sz. ügy)

(2022/C 64/19)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 2 de Granadilla de Abona

Az alapeljárás felei

Felperesek: JF és NS

Alperesek: Diamond Resorts Europe Limited (spanyolországi fióktelep), Diamond Resorts Spanish Sales S. L. és Sunterra Tenerife Sales S. L.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell tekinteni, hogy a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 1980. évi Római Egyezmény (1) és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 593/2008 rendelet (2) alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyekben mindkét szerződő fél az Egyesült Királyság állampolgára?
  Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: |
| --- | --- |

1)

Úgy kell tekinteni, hogy a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 1980. évi Római Egyezmény (1) és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló 593/2008 rendelet (2) alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyekben mindkét szerződő fél az Egyesült Királyság állampolgára?

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az 593/2008 rendeletet, hogy a hatálybalépése előtt kötött szerződésekre is alkalmazandó az említett rendelet 24. cikkének megfelelően? Nemleges válasz esetén, az ingatlanok időben megosztott, klubtagsági pontokon alapuló használati jogára vonatkozó szerződést abban az esetben is az 1980. évi Római Egyezmény 4. cikkének (3) bekezdése vagy 5. cikke hatálya alá tartozónak kell tekinteni, ha a fogyasztó az a személy, aki a szokásos tartózkodási helyétől eltérő állam jogát választja alkalmazandó jognak? Ha a válasz az, hogy a szerződés mindkét rendelkezés hatálya alá tartozhat, melyik rendszer élvez előnyt? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az 593/2008 rendeletet, hogy a hatálybalépése előtt kötött szerződésekre is alkalmazandó az említett rendelet 24. cikkének megfelelően? Nemleges válasz esetén, az ingatlanok időben megosztott, klubtagsági pontokon alapuló használati jogára vonatkozó szerződést abban az esetben is az 1980. évi Római Egyezmény 4. cikkének (3) bekezdése vagy 5. cikke hatálya alá tartozónak kell tekinteni, ha a fogyasztó az a személy, aki a szokásos tartózkodási helyétől eltérő állam jogát választja alkalmazandó jognak? Ha a válasz az, hogy a szerződés mindkét rendelkezés hatálya alá tartozhat, melyik rendszer élvez előnyt?

| 3) | A második kérdésre adott válaszoktól függetlenül, az ingatlanok időben megosztott, klubtagsági pontokon alapuló használati jogára vonatkozó szerződés ingatlanon fennálló dologi jogok vagy tagsághoz fűződő kötelmi jogok megszerzésére irányuló szerződésnek minősül-e?






  — | Amennyiben a megszerzett jogok dologi jogoknak minősülnek, az alkalmazandó jog meghatározásakor az 593/2008 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 6. cikkének (1) bekezdése közül melyik részesítendő előnyben, ideértve azt az esetet, amikor a fogyasztó az a személy, aki a szokásos tartózkodási helyétől eltérő állam jogát választja alkalmazandó jogként? |
| --- | --- | --- |

3)

A második kérdésre adott válaszoktól függetlenül, az ingatlanok időben megosztott, klubtagsági pontokon alapuló használati jogára vonatkozó szerződés ingatlanon fennálló dologi jogok vagy tagsághoz fűződő kötelmi jogok megszerzésére irányuló szerződésnek minősül-e?

—

Amennyiben a megszerzett jogok dologi jogoknak minősülnek, az alkalmazandó jog meghatározásakor az 593/2008 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 6. cikkének (1) bekezdése közül melyik részesítendő előnyben, ideértve azt az esetet, amikor a fogyasztó az a személy, aki a szokásos tartózkodási helyétől eltérő állam jogát választja alkalmazandó jogként?

| — | Amennyiben a megszerzett jogok személyhez fűződő jogoknak minősülnek, azokat a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti ingatlannal kapcsolatos bérleti jognak vagy a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti szolgáltatásnyújtással kapcsolatos jognak kell-e tekinteni? És mindenesetre, a fogyasztók és/vagy felhasználók vonatkozásában a 6. cikk (1) bekezdésének alkalmazása abban az esetben is előnyt élvez-e, ha a fogyasztó az a személy, aki a szokásos tartózkodási helyétől eltérő állam jogát választja alkalmazandó jogként? |
| --- | --- |

—

Amennyiben a megszerzett jogok személyhez fűződő jogoknak minősülnek, azokat a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti ingatlannal kapcsolatos bérleti jognak vagy a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti szolgáltatásnyújtással kapcsolatos jognak kell-e tekinteni? És mindenesetre, a fogyasztók és/vagy felhasználók vonatkozásában a 6. cikk (1) bekezdésének alkalmazása abban az esetben is előnyt élvez-e, ha a fogyasztó az a személy, aki a szokásos tartózkodási helyétől eltérő állam jogát választja alkalmazandó jogként?

| 4) | Minden előbbi esetben úgy kell-e értelmezni az 1980. évi Római Egyezményben és az 593/2008 rendeletben az alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseket, hogy azokkal összeegyeztethető az olyan nemzeti szabályozás, amely kimondja, hogy „a Spanyolországban lévő ingatlanoknak az év meghatározott vagy meghatározható időszakában történő használati jogára vonatkozó valamennyi szerződésre a szerződéskötés idejétől és helyétől függetlenül e törvény rendelkezései vonatkoznak”? |
| --- | --- |

4)

Minden előbbi esetben úgy kell-e értelmezni az 1980. évi Római Egyezményben és az 593/2008 rendeletben az alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseket, hogy azokkal összeegyeztethető az olyan nemzeti szabályozás, amely kimondja, hogy „a Spanyolországban lévő ingatlanoknak az év meghatározott vagy meghatározható időszakában történő használati jogára vonatkozó valamennyi szerződésre a szerződéskötés idejétől és helyétől függetlenül e törvény rendelkezései vonatkoznak”?

---

(1)  A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezmény (HL 1980. L 266., 1. o.).

(2)  A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma I.) (HL 2008. L 177., 6. o.).

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/13

---

A Finanzgericht Bremen (Németország) által 2021. október 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LB GmbH kontra Hauptzollamt D

(C-635/21. sz. ügy)

(2022/C 64/20)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Bremen

Az alapeljárás felei

Felperes: LB GmbH

Alperes: Hauptzollamt D

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2016. október 6-i (EU) 2016/1821 bizottsági végrehajtási rendelettel (1) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát, hogy a jelen ügyben szereplőhöz hasonló és a végzésben részletesen bemutatott úgynevezett Air Loungereket a 9401 8000 vámtarifaalszám alá kell besorolni?

---

(1)  HL 2016. L 294, 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 329., 119. o.; HL 2017. L 150., 19. o.

(2)  HL 1987. L 256., 1. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/13

---

A Tribunalul Cluj (Románia) által 2021. október 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC Zes Zollner Electronic SRL kontra Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj Napoca

(C-640/21. sz. ügy)

(2022/C 64/21)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Cluj

Az alapeljárás felei

Felperes: SC Zes Zollner Electronic SRL

Alperes: Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj Napoca

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Alkalmazható-e a 952/2013 rendelet (1) 173. vagy 174. cikke abban az esetben, ha az áru címzettje az eredeti vámáru-nyilatkozatban megjelölt mennyiséghez képest többletnek minősülő mennyiségi különbséget állapít meg? |
| --- | --- |

1)

Alkalmazható-e a 952/2013 rendelet (1) 173. vagy 174. cikke abban az esetben, ha az áru címzettje az eredeti vámáru-nyilatkozatban megjelölt mennyiséghez képest többletnek minősülő mennyiségi különbséget állapít meg?

| 2) | Mennyiségi, minőségi vagy mindkét szempontból eltérő árukra vonatkozik-e az [említett] rendelet 173. cikke szerinti, „a vámáru-nyilatkozat az eredeti áruktól eltérő árukra vonatkozzon” kifejezés? |
| --- | --- |

2)

Mennyiségi, minőségi vagy mindkét szempontból eltérő árukra vonatkozik-e az [említett] rendelet 173. cikke szerinti, „a vámáru-nyilatkozat az eredeti áruktól eltérő árukra vonatkozzon” kifejezés?

| 3) | A vámáru-nyilatkozatban megjelölt árumennyiséghez viszonyítva többletnek minősülő mennyiségi különbség megállapítása esetén rendelkezésére áll-e az áruk címzettjének a [fent említett] rendelet értelmében olyan eljárásjogi jogorvoslat, amely lehetővé teszi számára a hibák közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók alkalmazása nélküli kijavítását? |
| --- | --- |

3)

A vámáru-nyilatkozatban megjelölt árumennyiséghez viszonyítva többletnek minősülő mennyiségi különbség megállapítása esetén rendelkezésére áll-e az áruk címzettjének a [fent említett] rendelet értelmében olyan eljárásjogi jogorvoslat, amely lehetővé teszi számára a hibák közigazgatási vagy büntetőjogi szankciók alkalmazása nélküli kijavítását?

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 269., 1. o.).

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/14

---

A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2021. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LM kontra KP

(C-654/21. sz. ügy)

(2022/C 64/22)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Okręgowy w Warszawie

Az alapeljárás felei

Felperes: LM

Alperes: KP

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 128. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 124. cikkének d) pontját, hogy az e rendelkezésekben foglalt „törlésre irányuló viszontkereset” meghatározás azt jelentheti, hogy a törlés kizárólag a felperes európai uniós védjegybitorlási keresetével összefüggő részben kérelmezhető, ami lehetővé teszi a nemzeti bíróság számára, hogy a törlés iránti viszontkeresetet ne tárgyalja a felperes bitorlás iránti keresetével összefüggésben állónál nagyobb részben? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 128. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 124. cikkének d) pontját, hogy az e rendelkezésekben foglalt „törlésre irányuló viszontkereset” meghatározás azt jelentheti, hogy a törlés kizárólag a felperes európai uniós védjegybitorlási keresetével összefüggő részben kérelmezhető, ami lehetővé teszi a nemzeti bíróság számára, hogy a törlés iránti viszontkeresetet ne tárgyalja a felperes bitorlás iránti keresetével összefüggésben állónál nagyobb részben?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 129. cikkének (3) bekezdését, hogy a „nemzeti védjegyekkel összefüggő azonos tárgyú perekben [irányadó eljárási szabályokról]” rendelkező hivatkozott rendelkezés azokra a nemzeti eljárási szabályokra vonatkozik, amelyeket konkrét európai uniós védjegybitorlási perben (és törlésre irányuló viszontkereset alapján indult eljárásban) kellene alkalmazni, vagy pedig általánosságban a tagállam jogrendjében meglévő nemzeti eljárási szabályokra vonatkozik, ami akkor bír jelentőséggel, ha a konkrét európai uniós védjegybitorlási per megindításának időpontjára tekintettel a védjegy törlésére irányuló viszontkeresettel kapcsolatos, nemzeti védjegyekre vonatkozó eljárási szabályok a tagállam jogrendszerében nem léteztek? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 129. cikkének (3) bekezdését, hogy a „nemzeti védjegyekkel összefüggő azonos tárgyú perekben [irányadó eljárási szabályokról]” rendelkező hivatkozott rendelkezés azokra a nemzeti eljárási szabályokra vonatkozik, amelyeket konkrét európai uniós védjegybitorlási perben (és törlésre irányuló viszontkereset alapján indult eljárásban) kellene alkalmazni, vagy pedig általánosságban a tagállam jogrendjében meglévő nemzeti eljárási szabályokra vonatkozik, ami akkor bír jelentőséggel, ha a konkrét európai uniós védjegybitorlási per megindításának időpontjára tekintettel a védjegy törlésére irányuló viszontkeresettel kapcsolatos, nemzeti védjegyekre vonatkozó eljárási szabályok a tagállam jogrendszerében nem léteztek?

---

(1)  HL 2017. L 154., 1. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/14

---

A Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Szlovénia) által 2021. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NEC PLUS ULTRA COSMETICS AG kontra Szlovén Köztársaság

(C-664/21. sz. ügy)

(2022/C 64/23)

Az eljárás nyelve: szlovén

A kérdést előterjesztő bíróság

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

Az alapeljárás felei

Felperes: NEC PLUS ULTRA COSMETICS AG

Alperes: Szlovén Köztársaság

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes e a héairányelv (1) rendelkezéseivel, és különösen az 131. cikkel és az 138. cikk (1) bekezdésével, valamint az uniós jog elveivel, különösen az adósemlegesség, a tényleges érvényesülés és az arányosság elvével az olyan nemzeti szabályozás, amely már az elsőfokú közigazgatási eljárás során, és konkrétan már az adómegállapító határozat meghozatalát megelőzően kibocsátott jegyzőkönyvvel kapcsolatban benyújtott észrevételek keretében megtiltja a héairányelv 138. cikkének (1) bekezdésében foglalt anyagi jogi követelmények teljesülésének igazolására irányuló új bizonyítékok benyújtását és felvételét?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28 i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/15

---

A Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Central Cível da Póvoa de Varzim (Portugália) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gencoal S. A. kontra Conceito Norte – Consultadoria de Gestão, Lda., BT

(C-669/21. sz. ügy)

(2022/C 64/24)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Central Cível da Póvoa de Varzim

Az alapeljárás felei

Felperes: Gencoal S. A.

Alperes: Conceito Norte – Consultadoria de Gestão, Lda., BT

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A spanyol héarendelet jóváhagyásáról szóló, 1992. december 29-i 1624. sz. királyi rendelet 31. cikkének (1) és (4) bekezdése, valamint a 2008. február 12-i 2008/9/EK irányelv (1) 15. cikkének (1) bekezdése annak elrendelésével, hogy – az első jogszabály esetében – az adó területi hatályán kívül, de a Közösségben [az Európai Unióban] letelepedett vállalkozások vagy egyéni vállalkozók tekintetében a héavisszatérítés iránti kérelem benyújtásának határideje minden naptári negyedév vagy minden naptári év végét követő napon kezdődik, és az azon naptári évet követő szeptember 30-án végződik, amelyben az az adó, amelyre a kérelem vonatkozik, felszámításra került, illetve – a második jogszabály esetében – a visszatérítés iránti kérelmet legkésőbb a visszatérítési időszakot követő naptári év szeptember 30-ig kell benyújtani a letelepedés helye szerinti tagállamnak, sérti-e az adósemlegesség elvét (a versenysemlegességre és az egyenlőségnek a hátrányos megkülönböztetés tilalma szempontjából értelmezett elvére kiható következményekkel), amely a 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvvel (2) módosított, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (3) (4), (5) és (7) preambulumbekezdéséből, valamint 160., 170. és 171. cikkéből, illetve az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdésében kinyilvánított alapjogból következik.

---

(1)  A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (HL 2008. L 44., 23. o.).

(2)  A 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelv (HL 2008. L 44., 11. o.).

(3)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/16

---

A Finanzgericht Köln (Németország) által 2021. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BA kontra Finanzamt X

(C-670/21. sz. ügy)

(2022/C 64/25)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperes: BA

Alperes: Finanzamt X

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 63. cikk (1) bekezdését, az EUMSZ 64. és EUMSZ 65. cikket, hogy azokkal ellentétes az öröklési illeték beszedésére vonatkozó olyan tagállami szabályozás, amely az öröklési illeték kiszámítása céljából előírja, hogy a magánvagyonhoz tartozó, harmadik országban (a jelen ügyben Kanadában) található és lakás céljára bérbe adott beépített ingatlant a teljes értékén, míg a magánvagyonhoz tartozó, belföldön, az Európai Unió valamely tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térség valamely államában található és lakás céljára bérbe adott ingatlant csupán az értékének 90 %-áig veszik figyelembe az öröklési illeték kiszámítása során?

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/16

---

Az Amtsgericht Hagen (Németország) által 2021. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BL kontra Saturn Electro-Handelsgesellschaft mbH Hagen

(C-687/21. sz. ügy)

(2022/C 64/26)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Hagen

Az alapeljárás felei

Felperes. BL

Alperes: Saturn Electro-Handelsgesellschaft mbH Hagen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Érvénytelen-e az európai általános adatvédelmi rendeletben (1) foglalt kártérítési rendelkezés (az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke) a nem vagyoni kár miatti kártérítés esetében elrendelendő jogkövetkezmények részletes szabályozásának hiánya miatt? |
| --- | --- |

1)

Érvénytelen-e az európai általános adatvédelmi rendeletben (1) foglalt kártérítési rendelkezés (az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke) a nem vagyoni kár miatti kártérítés esetében elrendelendő jogkövetkezmények részletes szabályozásának hiánya miatt?

| 2) | Szükséges feltétele-e a kártérítésre való jogosultságnak az, hogy a védendő adatok jogosulatlan harmadik fél számára történő jogosulatlan hozzáférhetővé tételén kívül a kártérítésre való jogosultságot érvényesítő fél által bizonyítandó nem vagyoni kár is megállapítást nyerjen? |
| --- | --- |

2)

Szükséges feltétele-e a kártérítésre való jogosultságnak az, hogy a védendő adatok jogosulatlan harmadik fél számára történő jogosulatlan hozzáférhetővé tételén kívül a kártérítésre való jogosultságot érvényesítő fél által bizonyítandó nem vagyoni kár is megállapítást nyerjen?

| 3) | Elegendő-e az általános adatvédelmi rendelet megsértéséhez, hogy az érintett személyes adatait (név, cím, foglalkozás, jövedelem, munkáltató) az eljáró vállalkozás alkalmazottainak tévedése folytán nyomtatott formában, papíralapú dokumentumon tévedésből átadják valamely harmadik félnek? |
| --- | --- |

3)

Elegendő-e az általános adatvédelmi rendelet megsértéséhez, hogy az érintett személyes adatait (név, cím, foglalkozás, jövedelem, munkáltató) az eljáró vállalkozás alkalmazottainak tévedése folytán nyomtatott formában, papíralapú dokumentumon tévedésből átadják valamely harmadik félnek?

| 4) | Harmadik félnek történő véletlen átadás (közlés) útján megvalósuló jogellenes további adatkezelésről van-e szó akkor, ha a vállalkozás az alkalmazottai révén nyomtatott formában véletlenül jogosulatlan harmadik félnek átadta az egyébként az informatikai rendszerbe betáplált adatokat (az általános adatvédelmi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése, 5. cikke (1) bekezdésének f) pontja, 6. cikkének (1) bekezdése és 24. cikke)? |
| --- | --- |

4)

Harmadik félnek történő véletlen átadás (közlés) útján megvalósuló jogellenes további adatkezelésről van-e szó akkor, ha a vállalkozás az alkalmazottai révén nyomtatott formában véletlenül jogosulatlan harmadik félnek átadta az egyébként az informatikai rendszerbe betáplált adatokat (az általános adatvédelmi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése, 5. cikke (1) bekezdésének f) pontja, 6. cikkének (1) bekezdése és 24. cikke)?

| 5) | Már akkor is fennáll-e az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke értelmében vett nem vagyoni kár, ha a személyes adatokat tartalmazó dokumentumot átvevő harmadik fél nem szerzett tudomást az adatokról, mielőtt az információkat tartalmazó papírt visszaadta volna, vagy az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke értelmében vett nem vagyoni kár fennállásához elegendő, hogy ez rossz érzéseket kelt abban, akinek személyes adatait jogellenesen átadták, mert a személyes adatok minden egyes jogosulatlan közlése esetén fennáll annak nem kizárható lehetősége, hogy az adatokat ismeretlen számú személynek továbbíthatják, vagy akár vissza is élhetnek azokkal? |
| --- | --- |

5)

Már akkor is fennáll-e az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke értelmében vett nem vagyoni kár, ha a személyes adatokat tartalmazó dokumentumot átvevő harmadik fél nem szerzett tudomást az adatokról, mielőtt az információkat tartalmazó papírt visszaadta volna, vagy az általános adatvédelmi rendelet 82. cikke értelmében vett nem vagyoni kár fennállásához elegendő, hogy ez rossz érzéseket kelt abban, akinek személyes adatait jogellenesen átadták, mert a személyes adatok minden egyes jogosulatlan közlése esetén fennáll annak nem kizárható lehetősége, hogy az adatokat ismeretlen számú személynek továbbíthatják, vagy akár vissza is élhetnek azokkal?

| 6) | Mennyire tekinthető súlyosnak a jogsértés, ha a harmadik félnek történő véletlen átadás megelőzhető a vállalkozásnál dolgozó kisegítő személyzet jobb ellenőrzésével és/vagy az adatbiztonság jobb megszervezésével, például az árukiadás és a szerződéses, különösen a finanszírozási dokumentáció – külön kiadási jegy vagy a vállalkozáson belül az árukiadó személyzet részére az ügyfél közbeiktatása nélkül (akinek átadták a kinyomtatott dokumentumokat, az átvételi felhatalmazást is ideértve) történő továbbítás útján megvalósuló – elkülönített kezelésével (az általános adatvédelmi rendelet 32. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése, valamint 4. cikkének 7. pontja)? |
| --- | --- |

6)

Mennyire tekinthető súlyosnak a jogsértés, ha a harmadik félnek történő véletlen átadás megelőzhető a vállalkozásnál dolgozó kisegítő személyzet jobb ellenőrzésével és/vagy az adatbiztonság jobb megszervezésével, például az árukiadás és a szerződéses, különösen a finanszírozási dokumentáció – külön kiadási jegy vagy a vállalkozáson belül az árukiadó személyzet részére az ügyfél közbeiktatása nélkül (akinek átadták a kinyomtatott dokumentumokat, az átvételi felhatalmazást is ideértve) történő továbbítás útján megvalósuló – elkülönített kezelésével (az általános adatvédelmi rendelet 32. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése, valamint 4. cikkének 7. pontja)?

| 7) | A nem vagyoni kár megtérítésén kötbérhez hasonló szankció megállapítását kell érteni? |
| --- | --- |

7)

A nem vagyoni kár megtérítésén kötbérhez hasonló szankció megállapítását kell érteni?

---

(1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 134., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.).

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/17

---

Az Østre Landsret (Dánia) által 2021. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Udlændinge- og Integrationsministeriet

(C-689/21. sz. ügy)

(2022/C 64/27)

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Østre Landsret

Az alapeljárás felei

Felperes: X

Alperes: Udlændinge- og Integrationsministeriet

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a [Charta] 7. cikkével összefüggésben értelmezett EUMSZ 20. cikkel az alapügyben szóban forgóhoz hasonló olyan tagállami szabályozás, amelynek alapján e tagállam állampolgárságát a 22. életév betöltésekor főszabály szerint jogszabály erejénél fogva elveszti az olyan, tagállamon kívül született személy, aki soha nem élt e tagállamban, és aki nem is tartózkodott ott olyan körülmények között, amelyek az e tagállamhoz fűződő szoros kötelékre utalnának, így az olyan személyt, aki egyidejűleg nem rendelkezik egy másik tagállam állampolgárságával, megfosztja az uniós polgár jogállásától és az e jogálláshoz kapcsolódó jogaitól, figyelembe véve, hogy az alapügyben szóban forgó jogi szabályozásból az következik, hogy:






  a) | a tagállamhoz fűződő szoros kötelék fennállását különösen az adott tagállamban történő, összesen egy év tartózkodást követően kell vélelmezni, |
| --- | --- | --- |

1)

Ellentétes-e a [Charta] 7. cikkével összefüggésben értelmezett EUMSZ 20. cikkel az alapügyben szóban forgóhoz hasonló olyan tagállami szabályozás, amelynek alapján e tagállam állampolgárságát a 22. életév betöltésekor főszabály szerint jogszabály erejénél fogva elveszti az olyan, tagállamon kívül született személy, aki soha nem élt e tagállamban, és aki nem is tartózkodott ott olyan körülmények között, amelyek az e tagállamhoz fűződő szoros kötelékre utalnának, így az olyan személyt, aki egyidejűleg nem rendelkezik egy másik tagállam állampolgárságával, megfosztja az uniós polgár jogállásától és az e jogálláshoz kapcsolódó jogaitól, figyelembe véve, hogy az alapügyben szóban forgó jogi szabályozásból az következik, hogy:

a)

a tagállamhoz fűződő szoros kötelék fennállását különösen az adott tagállamban történő, összesen egy év tartózkodást követően kell vélelmezni,

| b) | ha valamely személy a 22. életévének betöltése előtt a tagállam állampolgárságának megőrzésének engedélyezése iránti kérelmet nyújt be, a tagállami állampolgárság megőrzése kevésbé szigorú feltételek mellett is engedélyezhető, és e célból a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak meg kell vizsgálniuk az állampolgárság elvesztésének következményeit, valamint |
| --- | --- |

b)

ha valamely személy a 22. életévének betöltése előtt a tagállam állampolgárságának megőrzésének engedélyezése iránti kérelmet nyújt be, a tagállami állampolgárság megőrzése kevésbé szigorú feltételek mellett is engedélyezhető, és e célból a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak meg kell vizsgálniuk az állampolgárság elvesztésének következményeit, valamint

| c) | az érintett személy az elvesztett állampolgárságot a 22. életév betöltését követően kizárólag honosítással szerezheti vissza, amelyhez több feltétel kapcsolódik, köztük az, hogy hosszabb ideig folyamatosan a tagállamban kell tartózkodnia, noha a tartózkodás időtartama e tagállam korábbi állampolgára esetében némileg lerövidíthető? |
| --- | --- |

c)

az érintett személy az elvesztett állampolgárságot a 22. életév betöltését követően kizárólag honosítással szerezheti vissza, amelyhez több feltétel kapcsolódik, köztük az, hogy hosszabb ideig folyamatosan a tagállamban kell tartózkodnia, noha a tartózkodás időtartama e tagállam korábbi állampolgára esetében némileg lerövidíthető?

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/18

---

Cour de cassation (Franciaország) által 2021. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Cafpi SA, Aviva assurances SA kontra Enedis SA

(C-691/21. sz. ügy)

(2022/C 64/28)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperesek: Cafpi SA, Aviva assurances SA

Alperes: Enedis SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

A hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25 i 85/374/EGK irányelv (1) 2. cikkét és 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy valamely villamosenergia rendszer üzemeltetőjét „gyártónak” lehet tekinteni, amennyiben módosítja az ellátótól érkező villamosenergia feszültség szintjét a végső fogyasztójához történő eljuttatás céljából?

---

(1)  HL 1985. L 210., 29. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/18

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-337/18. és T-347/18. sz., Laboratoire Pareva és Biotech3D kontra Bizottság egyesített ügyekben 2021. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Laboratoire Pareva által 2021. november 19-én benyújtott fellebbezés

(C-702/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/29)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Laboratoire Pareva (képviselők: P. Sellar, K. Van Maldegem advocaten, M. Grunchard, S. Englebert, M. Ombredane avocats)

A többi fél az eljárásban: Biotech3D Ltd & Co. KG, Európai Bizottság, Francia Köztársaság, Európai Vegyianyag-ügynökség

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | rendeljen el bizonyításfelvételt az eljárási szabályzat 64. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Törvényszék előtt tartott tárgyalás írásbeli jegyzőkönyvének a benyújtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

rendeljen el bizonyításfelvételt az eljárási szabályzat 64. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Törvényszék előtt tartott tárgyalás írásbeli jegyzőkönyvének a benyújtására vonatkozóan;

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; és |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; és

| — | semmisítse meg a vitatott jogi aktusokat, és az ellenérdekű felet kötelezze a jelen fellebbezés és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek a viselésére, vagy az ellenérdekű felet kötelezze a jelen fellebbezés költségeinek a viselésére, és az ügyeket utalja vissza a Törvényszék elé újbóli elbírálás céljából. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a vitatott jogi aktusokat, és az ellenérdekű felet kötelezze a jelen fellebbezés és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek a viselésére, vagy az ellenérdekű felet kötelezze a jelen fellebbezés költségeinek a viselésére, és az ügyeket utalja vissza a Törvényszék elé újbóli elbírálás céljából.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | A Törvényszék nem vetette fel hivatalból a megfelelő indokolás hiányát.
  A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy hivatalból felvesse a vitatott jogi aktusok indokolásának megfelelő jellegére vonatkozó jogalapot, és így e jogkérdést értékelje. A Törvényszék megállapította, hogy „a teratogén hatás, és nem a szubakut inhalációs toxicitás képezi a meghatározó tényezőt a Pareva PHMB emberi egészségre gyakorolt elfogadhatatlan kockázatainak értékelése során” (133. pont), jóllehet a vitatott jogi aktusok indokolásában e tényező nem szerepel. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Törvényszék köteles volt megvizsgálni és megállapítani, hogy a vitatott jogi aktusok tekintetében az ellenérdekű fél megsértette-e indokolási kötelezettségét azáltal, hogy nem fejtett ki megfelelő indokolást oly módon, hogy az állítólagos teratogenitásra vonatkozó tényezőre hivatkozik, amint azt az EUMSZ 296. cikk megköveteli. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék nem vetette fel hivatalból a megfelelő indokolás hiányát.

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy hivatalból felvesse a vitatott jogi aktusok indokolásának megfelelő jellegére vonatkozó jogalapot, és így e jogkérdést értékelje. A Törvényszék megállapította, hogy „a teratogén hatás, és nem a szubakut inhalációs toxicitás képezi a meghatározó tényezőt a Pareva PHMB emberi egészségre gyakorolt elfogadhatatlan kockázatainak értékelése során” (133. pont), jóllehet a vitatott jogi aktusok indokolásában e tényező nem szerepel. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Törvényszék köteles volt megvizsgálni és megállapítani, hogy a vitatott jogi aktusok tekintetében az ellenérdekű fél megsértette-e indokolási kötelezettségét azáltal, hogy nem fejtett ki megfelelő indokolást oly módon, hogy az állítólagos teratogenitásra vonatkozó tényezőre hivatkozik, amint azt az EUMSZ 296. cikk megköveteli.

| 2. | A tényeknek a Törvényszék általi elferdítése
  A Törvényszék elferdítette a tényeket annak megállapításával, hogy a szóban forgó anyag teratogén, és hogy a fellebbező nem vitatta, hogy a vitatott jogi aktusok elfogadása során a teratogén hatás volt az emberi egészséget érintő meghatározó tényező. E megállapítás nyilvánvalóan elferdítette a Törvényszék előtt rögzített tényeket, valamint a tárgyalás során tett nyilatkozatokat, ami következésképpen a vitatott jogi aktusok jogszerűségének a Törvényszék általi értékelését és torzította. |
| --- | --- |

2.

A tényeknek a Törvényszék általi elferdítése

A Törvényszék elferdítette a tényeket annak megállapításával, hogy a szóban forgó anyag teratogén, és hogy a fellebbező nem vitatta, hogy a vitatott jogi aktusok elfogadása során a teratogén hatás volt az emberi egészséget érintő meghatározó tényező. E megállapítás nyilvánvalóan elferdítette a Törvényszék előtt rögzített tényeket, valamint a tárgyalás során tett nyilatkozatokat, ami következésképpen a vitatott jogi aktusok jogszerűségének a Törvényszék általi értékelését és torzította.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/19

---

A Győri Ítélőtábla (Magyarország) által 2021. november 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MJ kontra AxFina Hungary Zrt.

(C-705/21. sz. ügy)

(2022/C 64/30)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Győri Ítélőtábla

Az alapeljárás felei

Felperes: MJ

Alperes: AxFina Hungary Zrt.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a Tanácsnak a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK irányelve (1) 6. cikkének (1) bekezdésével, illetve 7. cikkének (1) bekezdésével a nemzeti jog olyan értelmezése, amely a fogyasztókkal kötött szerződésben alkalmazott tisztességtelen szerződési feltétel miatti érvénytelenség jogkövetkezményeit, abban az esetben, ha az a szolgáltatás elsődleges tárgyát érinti, s emiatt a tisztességtelennek minősített feltétel kihagyásával a (kölcsön)szerződés nem teljesíthető, akként vonja le, hogy miután a nemzeti bíróság megállapítja a teljes szerződés érvénytelenségét – azaz azt, hogy a szerződés a maga egészében nem maradhat fenn és nem válthat ki a fogyasztóra kötelező joghatást –,






  a) | a szerződést úgy nyilvánítja érvényessé, hogy a szerződés elsődleges tárgyát képező nyújtott kölcsön kirovó pénznemévé a magyar forintot és azt a forint összeget helyettesíti be, amit a fogyasztó ténylegesen megkapott a hitelezőtől, és az így meghatározott tőke után fizetendő ügyleti kamatot is az érvénytelennek nyilvánított szerződéstől eltérően határozza meg (helyettesíti be), mégpedig akként, hogy a szerződéskötéskori „induló” kamat a szerződéskötéskor irányadó budapesti bankközi forint hitelkamatlábnak, mint referencia kamatnak (BUBOR) az eredeti (devizaalapú) szerződésben meghatározott kamatfelárral növelt értékével egyenlő; |
| --- | --- | --- |

1)

Ellentétes-e a Tanácsnak a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK irányelve (1) 6. cikkének (1) bekezdésével, illetve 7. cikkének (1) bekezdésével a nemzeti jog olyan értelmezése, amely a fogyasztókkal kötött szerződésben alkalmazott tisztességtelen szerződési feltétel miatti érvénytelenség jogkövetkezményeit, abban az esetben, ha az a szolgáltatás elsődleges tárgyát érinti, s emiatt a tisztességtelennek minősített feltétel kihagyásával a (kölcsön)szerződés nem teljesíthető, akként vonja le, hogy miután a nemzeti bíróság megállapítja a teljes szerződés érvénytelenségét – azaz azt, hogy a szerződés a maga egészében nem maradhat fenn és nem válthat ki a fogyasztóra kötelező joghatást –,

a)

a szerződést úgy nyilvánítja érvényessé, hogy a szerződés elsődleges tárgyát képező nyújtott kölcsön kirovó pénznemévé a magyar forintot és azt a forint összeget helyettesíti be, amit a fogyasztó ténylegesen megkapott a hitelezőtől, és az így meghatározott tőke után fizetendő ügyleti kamatot is az érvénytelennek nyilvánított szerződéstől eltérően határozza meg (helyettesíti be), mégpedig akként, hogy a szerződéskötéskori „induló” kamat a szerződéskötéskor irányadó budapesti bankközi forint hitelkamatlábnak, mint referencia kamatnak (BUBOR) az eredeti (devizaalapú) szerződésben meghatározott kamatfelárral növelt értékével egyenlő;

| b) | a szerződést úgy nyilvánítja érvényessé, hogy a deviza-forint átváltási árfolyamot maximálja, azaz a ténylegesen a fogyasztó által vállalt, azonban a tisztességtelennek minősülő szerződési kikötéssel érintett árfolyamkockázatot egy, a bíróság által észszerűnek minősített, és a fogyasztó részéről a szerződéskötéskor is számításba vehetőként értékelt mértékre mérsékeli, a szerződésben rögzített kamatmértéknek egy későbbi törvényben kötelezően előírt forintosítás fordulónapjáig történő érintetlenül hagyásával? |
| --- | --- |

b)

a szerződést úgy nyilvánítja érvényessé, hogy a deviza-forint átváltási árfolyamot maximálja, azaz a ténylegesen a fogyasztó által vállalt, azonban a tisztességtelennek minősülő szerződési kikötéssel érintett árfolyamkockázatot egy, a bíróság által észszerűnek minősített, és a fogyasztó részéről a szerződéskötéskor is számításba vehetőként értékelt mértékre mérsékeli, a szerződésben rögzített kamatmértéknek egy későbbi törvényben kötelezően előírt forintosítás fordulónapjáig történő érintetlenül hagyásával?

| 2) | Az 1.) pontban megfogalmazott kérdésre adott válasz szempontjából van-e jelentősége annak, hogy a magyar jog szerint alkalmazott érvényessé nyilvánítás






  a) | vagy olyan ténybeli helyzet mellett történik, amikor a felek között még van létező szerződés, azaz a szerződés fenntartása azt a célt szolgálja, hogy a tisztességtelennek minősített feltételek visszamenőleges hatályú korrekciójával a felek közötti jogviszony a jövőre nézve is fennmaradhasson – egyidejűleg az addig teljesített szolgáltatásoknak a módosított feltételekkel történő újraszámításával –, s ezáltal a fogyasztót attól a különösen káros következménytől is védje, amelyet egy azonnali egyösszegű visszafizetési kötelezettség jelentene; |
| --- | --- | --- |

2)

Az 1.) pontban megfogalmazott kérdésre adott válasz szempontjából van-e jelentősége annak, hogy a magyar jog szerint alkalmazott érvényessé nyilvánítás

a)

vagy olyan ténybeli helyzet mellett történik, amikor a felek között még van létező szerződés, azaz a szerződés fenntartása azt a célt szolgálja, hogy a tisztességtelennek minősített feltételek visszamenőleges hatályú korrekciójával a felek közötti jogviszony a jövőre nézve is fennmaradhasson – egyidejűleg az addig teljesített szolgáltatásoknak a módosított feltételekkel történő újraszámításával –, s ezáltal a fogyasztót attól a különösen káros következménytől is védje, amelyet egy azonnali egyösszegű visszafizetési kötelezettség jelentene;

| b) | avagy olyan ténybeli helyzet mellett történik, amikor a felek között a perben a tisztességtelen szerződési kikötés szempontjából megítélendő szerződés már nem létezik – azért, mert annak futamideje már lejárt, vagy mert a hitelező azt már korábban a törlesztés nem fizetése, vagy általa nem megfelelő mértékűnek tartott összegű fizetése miatt felmondta, vagy mindezek nélkül is a tényleges helyzet az, hogy azt egyik fél sem tartja már érvényben lévőnek, vagy annak érvénytelensége bírósági döntés miatt már nem tehető vitássá –, azaz a szerződés visszamenőleges érvényessé nyilvánítása nem a szerződés fogyasztó érdekében történő fenntartását szolgálja, hanem azt, hogy az egymással szembeni követelések elszámolása és a jogviszony lezárása a tisztességtelennek minősített kikötés (kikötések) korrekciójával történhessen meg? |
| --- | --- |

b)

avagy olyan ténybeli helyzet mellett történik, amikor a felek között a perben a tisztességtelen szerződési kikötés szempontjából megítélendő szerződés már nem létezik – azért, mert annak futamideje már lejárt, vagy mert a hitelező azt már korábban a törlesztés nem fizetése, vagy általa nem megfelelő mértékűnek tartott összegű fizetése miatt felmondta, vagy mindezek nélkül is a tényleges helyzet az, hogy azt egyik fél sem tartja már érvényben lévőnek, vagy annak érvénytelensége bírósági döntés miatt már nem tehető vitássá –, azaz a szerződés visszamenőleges érvényessé nyilvánítása nem a szerződés fogyasztó érdekében történő fenntartását szolgálja, hanem azt, hogy az egymással szembeni követelések elszámolása és a jogviszony lezárása a tisztességtelennek minősített kikötés (kikötések) korrekciójával történhessen meg?

| 3) | Amennyiben a Bíróság válasza az 1. a), illetve b) pontban foglalt kérdésre igenlő – figyelemmel a 2.) pontban felvetett szempontokra is –, akkor az említett irányelv érintett rendelkezéseivel ellentétes-e a 2. a) pont alatt ismertetett ténybeli helyzetben a nemzeti jog azon szabályának behelyettesítésével a szerződés fenntartása a forintosítási törvényben a jogalkotó által előírt módosítás időpontjáig azoknak a törvényi rendelkezéseknek a behelyettesítésével, hogy






  — | ellenkező (jelen esetben érvénytelen) kikötés hiányában a pénztartozást a teljesítés helyén érvényben lévő pénznemben kell megfizetni; |
| --- | --- | --- |

3)

Amennyiben a Bíróság válasza az 1. a), illetve b) pontban foglalt kérdésre igenlő – figyelemmel a 2.) pontban felvetett szempontokra is –, akkor az említett irányelv érintett rendelkezéseivel ellentétes-e a 2. a) pont alatt ismertetett ténybeli helyzetben a nemzeti jog azon szabályának behelyettesítésével a szerződés fenntartása a forintosítási törvényben a jogalkotó által előírt módosítás időpontjáig azoknak a törvényi rendelkezéseknek a behelyettesítésével, hogy

—

ellenkező (jelen esetben érvénytelen) kikötés hiányában a pénztartozást a teljesítés helyén érvényben lévő pénznemben kell megfizetni;

| — | a szerződéses kapcsolatokban – ha jogszabály kivételt nem tesz – kamat jár; |
| --- | --- |

—

a szerződéses kapcsolatokban – ha jogszabály kivételt nem tesz – kamat jár;

| — | a kamat mértéke – ha jogszabály kivételt nem tesz – megegyezik a jegybanki alapkamattal. |
| --- | --- |

—

a kamat mértéke – ha jogszabály kivételt nem tesz – megegyezik a jegybanki alapkamattal.

---

(1)  HL 1993., L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/20

---

A Cour de cassation (Franciaország) által 2021. november 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Recamier SA kontra BR

(C-707/21. sz. ügy)

(2022/C 64/31)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: Recamier SA

Alperes: BR

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001 tanácsi rendelet (Brüsszel I. rendelet) (1) 33. cikkének (1) bekezdését, hogy a jogerő önálló meghatározása a jogerő valamennyi feltételére és joghatására vonatkozik, vagy e meghatározás részben az eljáró bíróság és/vagy a határozatot hozó bíróság joga alapján is történhet? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001 tanácsi rendelet (Brüsszel I. rendelet) (1) 33. cikkének (1) bekezdését, hogy a jogerő önálló meghatározása a jogerő valamennyi feltételére és joghatására vonatkozik, vagy e meghatározás részben az eljáró bíróság és/vagy a határozatot hozó bíróság joga alapján is történhet?

| 2) | Az első esetben azokat a kereseteket, amelyeket két tagállam bíróságaihoz nyújtottak be, a jogerő önálló meghatározása alapján azonos jogcímen alapuló kereseteknek kell-e tekinteni abban az esetben, ha a kérelmező azonos tényeket állít, de eltérő jogalapokra hivatkozik? |
| --- | --- |

2)

Az első esetben azokat a kereseteket, amelyeket két tagállam bíróságaihoz nyújtottak be, a jogerő önálló meghatározása alapján azonos jogcímen alapuló kereseteknek kell-e tekinteni abban az esetben, ha a kérelmező azonos tényeket állít, de eltérő jogalapokra hivatkozik?

| 3) | Két keresetet, amelyek közül az egyiket szerződésszegésért fennálló felelősségre, a másikat pedig jogellenes károkozásért fennálló felelősségre alapítanak, és amelyek ugyanazon a jogviszonyon – például vezető tisztségviselői megbízás ellátására irányuló jogviszonyon – alapulnak, úgy kell-e tekinteni, mint amelyekben azonos jogcím szerepel? |
| --- | --- |

3)

Két keresetet, amelyek közül az egyiket szerződésszegésért fennálló felelősségre, a másikat pedig jogellenes károkozásért fennálló felelősségre alapítanak, és amelyek ugyanazon a jogviszonyon – például vezető tisztségviselői megbízás ellátására irányuló jogviszonyon – alapulnak, úgy kell-e tekinteni, mint amelyekben azonos jogcím szerepel?

| 4) | A második esetben a 44/2001/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdése, amelynek alkalmazása során a Bíróság kimondta, hogy a bírósági határozatoknak ugyanolyan hatállyal kell érvényesülniük a tagállamokban, mint amellyel a határozat meghozatalának helye szerinti tagállamban bírnak, kötelezővé teszi-e az eredetileg eljáró bíróság jogára való hivatkozást, vagy az ahhoz kapcsolódó eljárásjogi következmények tekintetében engedélyezi a megkeresett bíróság jogának alkalmazását? |
| --- | --- |

4)

A második esetben a 44/2001/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdése, amelynek alkalmazása során a Bíróság kimondta, hogy a bírósági határozatoknak ugyanolyan hatállyal kell érvényesülniük a tagállamokban, mint amellyel a határozat meghozatalának helye szerinti tagállamban bírnak, kötelezővé teszi-e az eredetileg eljáró bíróság jogára való hivatkozást, vagy az ahhoz kapcsolódó eljárásjogi következmények tekintetében engedélyezi a megkeresett bíróság jogának alkalmazását?

---

(1)  HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o.; HL 2011. L 124., 47. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/21

---

A Conseil d'État (Belgium) által 2021. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XXX kontra État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration

(C-711/21. sz. ügy)

(2022/C 64/32)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: XXX

Ellenérdekű fél: État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4., 7. és 47. cikkét és a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 5. cikkét, [6. cikkének (6) bekezdését] és 13. cikkét a [2018. június 19-i Gnandi ítélet (C-181/16, EU:C:2018:465)] fényében úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozatot követően hozott kiutasítási határozat elleni jogorvoslatot elbíráló bíróság a kiutasítási határozat jogszerűségének értékelése során csak a körülményekben bekövetkezett olyan változásokat veheti figyelembe, amelyek jelentősen befolyásolják a helyzet értékelését a fent hivatkozott 5. cikk fényében, és amelyek a nemzetközi védelemre vonatkozó eljárásnak a Conseil du contentieux des étrangers [(külföldiekkel kapcsolatos jogi ügyekben eljáró bíróság, Belgium)] általi befejezését megelőzően következtek be? |
| --- | --- |

1)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 4., 7. és 47. cikkét és a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 5. cikkét, [6. cikkének (6) bekezdését] és 13. cikkét a [2018. június 19-i Gnandi ítélet (C-181/16, EU:C:2018:465)] fényében úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozatot követően hozott kiutasítási határozat elleni jogorvoslatot elbíráló bíróság a kiutasítási határozat jogszerűségének értékelése során csak a körülményekben bekövetkezett olyan változásokat veheti figyelembe, amelyek jelentősen befolyásolják a helyzet értékelését a fent hivatkozott 5. cikk fényében, és amelyek a nemzetközi védelemre vonatkozó eljárásnak a Conseil du contentieux des étrangers [(külföldiekkel kapcsolatos jogi ügyekben eljáró bíróság, Belgium)] általi befejezését megelőzően következtek be?

| 2) | A harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében említett körülményeknek abban az időpontban kell bekövetkezniük, amikor a külföldi tartózkodása jogszerű volt vagy engedélyezték az országban maradását? |
| --- | --- |

2)

A harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében említett körülményeknek abban az időpontban kell bekövetkezniük, amikor a külföldi tartózkodása jogszerű volt vagy engedélyezték az országban maradását?

---

(1)  HL 2008. L 348., 98. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/21

---

A Conseil d'État (Belgium) által 2021. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – XXX kontra État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration

(C-712/21. sz. ügy)

(2022/C 64/33)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: XXX

Ellenérdekű fél: État belge, képviseli a Secrétaire d’État à l’Asile et la Migration

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 47. cikkét és a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 5. cikkét, [6. cikkének (6) bekezdését] és 13. cikkét a [2018. június 19-i Gnandi ítélet (C-181/16, EU:C:2018:465)] fényében úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozatot követően hozott kiutasítási határozat elleni jogorvoslatot elbíráló bíróság a kiutasítási határozat jogszerűségének értékelése során csak a körülményekben bekövetkezett olyan változásokat veheti figyelembe, amelyek jelentősen befolyásolják a helyzet értékelését a fent hivatkozott 5. cikk fényében, és amelyek a nemzetközi védelemre vonatkozó eljárásnak a Conseil du contentieux des étrangers [(külföldiekkel kapcsolatos jogi ügyekben eljáró bíróság, Belgium)] általi befejezését megelőzően következtek be? |
| --- | --- |

1)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 47. cikkét és a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 5. cikkét, [6. cikkének (6) bekezdését] és 13. cikkét a [2018. június 19-i Gnandi ítélet (C-181/16, EU:C:2018:465)] fényében úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozatot követően hozott kiutasítási határozat elleni jogorvoslatot elbíráló bíróság a kiutasítási határozat jogszerűségének értékelése során csak a körülményekben bekövetkezett olyan változásokat veheti figyelembe, amelyek jelentősen befolyásolják a helyzet értékelését a fent hivatkozott 5. cikk fényében, és amelyek a nemzetközi védelemre vonatkozó eljárásnak a Conseil du contentieux des étrangers [(külföldiekkel kapcsolatos jogi ügyekben eljáró bíróság, Belgium)] általi befejezését megelőzően következtek be?

| 2) | A harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében említett körülményeknek abban az időpontban kell bekövetkezniük, amikor a külföldi tartózkodása jogszerű volt vagy engedélyezték az országban maradását? |
| --- | --- |

2)

A harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében említett körülményeknek abban az időpontban kell bekövetkezniük, amikor a külföldi tartózkodása jogszerű volt vagy engedélyezték az országban maradását?

---

(1)  HL 2008. L 348., 98. o.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/22

---

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-472/20. és T-472/20. AJ. II. sz., Jouvin kontra Bizottság ügyben 2021. április 26-án hozott végzése ellen Frédéric Jouvin által 2021. november 25-én benyújtott fellebbezés

(C-719/21. sz. ügy)

(2022/C 64/34)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Frédéric Jouvin (képviselő: L. Bôle-Richard ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének 2021. április 26-i, T-472/20. és T-472/20. AJ. II. sz. ügyben hozott végzését annyiban, amennyiben a Törvényszék a keresetét mint nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülözőt elutasította; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének 2021. április 26-i, T-472/20. és T-472/20. AJ. II. sz. ügyben hozott végzését annyiban, amennyiben a Törvényszék a keresetét mint nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülözőt elutasította;

| — | adjon helyt az elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeinek és az ügyet utalja vissza a Bizottság elé; |
| --- | --- |

—

adjon helyt az elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeinek és az ügyet utalja vissza a Bizottság elé;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésének alátámasztására a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

Az első jogalap a Törvényszék által értékelt tények nyilvánvalóan téves minősítésére, egy bizonyíték tartalmának megállapítása során a Törvényszék által elkövetett hibára és a bizonyítás megkövetelt szintjét illetően téves jogalkalmazásra vonatkozik. A fellebbező szerint a Törvényszék tévesen alkalmazza a jogot az általa értékelt tények jogi minősítésekor. A Törvényszék ugyanis megállapítja, hogy a hamisítók magas száma nem kérdőjelezi meg a Bizottság arra vonatkozó megállapítását, hogy nincs bizonyíték a fellebbező panaszával érintett vállalkozások közötti összejátszásra. Márpedig a hamisítók kiugró száma nem az összejátszás bizonyítására irányul, hanem annak következményeként jelenik meg.

A fellebbező bizonyítékot szolgáltatott ezen összejátszásra, bemutatva, hogy a szabványosítási munkában részt vevő vállalkozásokkal előzetesen felvették a kapcsolatot az engedélyeknek a szabadalmi portfóliójába való átengedése érdekében. A tárgyalások meghiúsulását követően az összes érintett vállalkozás részt vett az ISO-nál folyó szabványosítási munkában és egyikük sem tett eleget azon kötelezettségének, hogy nyilatkozzon a kidolgozás alatt álló szabványhoz esetlegesen kapcsolódó szabadalomról való tudomásáról. E tények összejátszás jogsértésének minősülnek, amely jogsértés a hamisítók számának jelentős megnövekedéséhez vezetett.

A fellebbező továbbá az érintett vállalkozások közötti összejátszásra vonatkozó bizonyításnak a Bizottság majd a Törvényszék által a végzésében megkövetelt szintjét illetően téves jogalkalmazásra vonatkozó jogalapra hivatkozik.

A második jogalap arra vonatkozik, hogy a Törvényszék nem vette figyelembe az elé tárt tényeket. A fellebbező szerint a Törvényszék kimondja, hogy a fellebbezőnek a piac felosztására vonatkozó érveit nem hozták fel az igazgatási eljárásban. Azonban a fellebbező felhozta ezen érvet az igazgatási eljárásban, a Bizottságnak címzett 2018. május 15-i levélben, vagyis több mint két évvel ez utóbbinak a fellebbező panaszát elutasító végleges határozatát megelőzően. Következésképpen a Törvényszék tévesen alkalmazza a jogot amikor elmulasztja megállapítani a tudomására hozott bizonyíték valódi tartalmának megállapítását.

Végül a harmadik jogalap a bizonyíték tartalmának megállapítása tekintetében a Törvényszék általi téves jogalkalmazásra vonatkozik. A Törvényszék szerint a fellebbező lényegében a versenyszabályok megsértésének megállapítását kéri tőle. A fellebbező azonban arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak az igazgatási eljárás során elé tárt tények megfelelő értékelése alapján nem lett volna más lehetősége, mint megállapítani a panasszal érintett vállalkozások közötti összejátszást, vagyis a versenyszabályok megsértését.

A fellebbezőt ért hátrányos megkülönböztetést illetően a fellebbező keresetében az igazgatási eljárás során már bemutatott érvek kifejtésére és a Bizottság által – a fellebbező által előadott tények figyelembevételének elmulasztásával – elkövetett nyilvánvaló értékelési hiba bemutatására szorítkozik. A Törvényszék annak megállapításával, hogy a fellebbező semmiféle érvet nem adott elő a nyilvánvalóan megtámadott határozattal kapcsolatban, megsérti az indokolási kötelezettségét, miközben a fellebbező összes érve a Bizottság által elkövetett nyilvánvaló értékelési hiba bizonyítására irányult.

Az összejátszás jellemzését illetően a fellebbező szintén nyilvánvaló értékelési hiba elkövetését rója fel a Bizottságnak. A fellebbező semmi esetre sem kérte a Törvényszéket a versenyszabályok megsértésének közvetlen megállapítására, hanem inkább annak megállapítását kérte, hogy a Bizottság tudomására hozott tények elemzésének vitathatatlanul arra kellett volna vezetnie ez utóbbit, hogy maga állapítsa meg a versenyszabályok megsértését és a saját ajánlásainak kiterjedt megsértését.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/23

---

A Županijski sud u Puli-Pola (Horvátország) által 2021. november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GR, HS, IT, INTER CONSULTING d.o.o., felszámolás alatt, elleni büntetőeljárás

(C-726/21. sz. ügy)

(2022/C 64/35)

Az eljárás nyelve: horvát

A kérdést előterjesztő bíróság

Županijski sud u Puli-Pola

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

GR, HS, IT, INTER CONSULTING d.o.o., felszámolás alatt

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A ne bis in idem elv megsértésének értékelésekor kizárólag a Županijsko državno odvjetništvo u Puli (pulai megyei ügyészség, Horvátország) 2015. szeptember 28-i vádiratának vádindítvány részében foglalt tényállás hasonlítható-e össze a klagenfurti ügyészség 2015. január 9-i vádiratának vádindítvány részében és a Landesgericht Klagenfurt (klagenfurti regionális bíróság, Ausztria) 2016. november 3-i, az Oberster Gerichtshof der Republik Österreich (az Osztrák Köztársaság legfelsőbb bírósága, Ausztria) 2019. március 4-i ítéletével helybenhagyott ítéletének rendelkező részében foglalt lényeges ténybeli körülményekkel, vagy a Županijsko državno odvjetništvo u Puli (pulai megyei ügyészség) vádiratának vádindítvány részében foglalt tényállás is összehasonlítható a Landesgericht Klagenfurt (klagenfurti regionális bíróság) 2016. november 3-i, az Oberster Gerichtshof der Republik Österreich (az Osztrák Köztársaság legfelsőbb bírósága) által hozott ítélettel helybenhagyott ítéletének indokolásában foglalt tényállással, valamint azzal a tényállással, amelyre a klagenfurti ügyészség által több személlyel, többek között GR-vel és HS-sel szemben folytatott nyomozás vonatkozott, és amelyet a klagenfurti ügyészség által benyújtott 2015. január 9-i vádirat ezt követően figyelmen kívül hagyott (és amely tényállás ugyanezen vádindítványban nem szerepel)?

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/24

---

A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-777/19. sz., CAPA és társai kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 15-én hozott ítélete ellen a Coopérative des artisans pêcheurs associés (CAPA), Jean Derosière, Fabien Hagneré és társai által 2021. november 30-án benyújtott fellebbezés

(C-742/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/36)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: Coopérative des artisans pêcheurs associés (CAPA), Jean Derosière, Fabien Hagneré és társai (képviselő: M. Le Berre ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Comité régional des pêches maritimes et des élevages marins Hauts-de-France, Fonds régional d’organisation du marché du poisson (From Nord), Organisation de producteurs CME Manche-Mer du Nord (OP CME Manche-Mer du Nord), Francia Köztrsaság, Ailes Marines SAS, Éoliennes Offshore des Hautes Falaises, Éoliennes Offshore du Calvados, Parc du Banc de Guérande, Éoliennes en Mer Dieppe Le Tréport, Éoliennes en Mer Îles d’Yeu et de Noirmoutier, Herviou & Associés SARL

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | nyilvánítsa a jelen fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke által a T-777/19. sz., CAPA és társai kontra Európai Bizottság ügyben 2021. szeptember 15-én hozott ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke által a T-777/19. sz., CAPA és társai kontra Európai Bizottság ügyben 2021. szeptember 15-én hozott ítéletet;

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak a Törvényszék elé terjesztett keresetet; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak a Törvényszék elé terjesztett keresetet;

| — | az ügyet utalja vissza a Törvényszékhez; |
| --- | --- |

—

az ügyet utalja vissza a Törvényszékhez;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze az eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze az eljárásban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésük alátámasztása érdekében a fellebbezők hat jogalapra hivatkoznak.

Az első jogalap a hatékony bírósági felülvizsgálat elmaradásán alapul. A fellebbezők szerint a Törvényszék nem gyakorolta teljeskörűen az igazságszolgáltatási hatáskörét, amikor nem vizsgálta meg, hogy fennáll-e a vitatott támogatás által a fellebbezőkre gyakorolt konkrét hatás kockázata.

A második jogalap pontatlan megállapításokon és a bizonyítékok elferdítésén alapul. A fellebbezők szerint a Törvényszék pontatlan megállapításokat tett a fellebbezők által előterjesztett bizonyítékok némelyikével kapcsolatban, és elferdített bizonyos egyéb olyan bizonyítékokat, amelyeket a fellebbezők szintén előterjesztettek többek között annak kockázatait illetően, hogy a vitatott támogatás milyen hatást gyakorol a fellebbezők tevékenységére.

A harmadik jogalap a tényállás minősítésével összefüggésben elkövetett hibákon alapul. A fellebbezők szerint a megtámadott ítélet a tényállás minősítésével kapcsolatos hibákat tartalmaz, amikor különbséget tesz a vitatott támogatás bizonyos hatásai között, és úgy ítéli meg, hogy e hatások némelyike elválasztható volt a vitatott támogatástól.

A negyedik jogalap az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének és az (EU) 2015/1589 rendelet (1) 1. cikke h) pontjának téves alkalmazásán alapul. A fellebbezők szerint a megtámadott ítélet tévesen alkalmazza az e rendelkezések értelmében vett érintett fél fogalmát, mind a fellebbezők és a vitatott támogatás kedvezményezettjei közötti versenyviszony fennállása szempontjából, mind pedig a vitatott támogatás által a fellebbezőkre gyakorolt konkrét hatás kockázata szempontjából.

Az ötödik jogalap az EUMSZ 39. cikk téves alkalmazásán alapul. A fellebbezők szerint a megtámadott ítélet tévesen alkalmazza az EUMSZ 39. cikket arra a kérdésre, hogy a fellebbezők érintett fél jogállással rendelkeznek-e.

Végül a hatodik jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, amennyiben a megtámadott ítéletnek hiányzik az indokolása különösen amiatt, hogy nem támasztja alá a következőket: a fellebbezők vonatkozásában az érintett fél jogállás kizárása; az azzal kapcsolatos megállapítás, hogy nem áll fenn összefüggés a vitatott támogatás és a kedvezményezett szélerőmű-projektek hatásának kockázatai között, valamint az, hogy a fellebbezők érintett fél jogállásának vizsgálata keretében a Törvényszék nem vette figyelembe a halászati tevékenységnek az EUMSZ 39. cikk értelmében vett „sajátos természetét”.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (kodifikált szöveg) (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/25

---

A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-342/18. sz. Nichicon Corporation kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nichicon Corporation által 2021. december 9-én benyújtott fellebbezés

(C-757/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Nichicon Corporation (képviselők: A. Ablasser-Neuhuber, F. Neumayr, G. Fussenegger, H. Kühnert Rechtsanwälte)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és semmisítse meg az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40136 – „kondenzátorok” ügy) 2018. március 21-én hozott C(2018) 1768 final bizottsági határozatot (a továbbiakban: vitatott határozat) a fellebbezőt érintő részében; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és semmisítse meg az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40136 – „kondenzátorok” ügy) 2018. március 21-én hozott C(2018) 1768 final bizottsági határozatot (a továbbiakban: vitatott határozat) a fellebbezőt érintő részében;

| — | másodlagosan helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet annyiban, amennyiben a Törvényszék elutasította






  — | az „1998. december 18-i”, „2005. április-májusi”, „2009. februári”, „2009. júliusi”, „2010. március 9-i” és „2010. május 31-i” találkozókkal kapcsolatos ténybeli tévedésekre alapított első jogalapot, és megállapította, hogy a fellebbező részt vett az uniós versenyjog megsértésében; |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet annyiban, amennyiben a Törvényszék elutasította

—

az „1998. december 18-i”, „2005. április-májusi”, „2009. februári”, „2009. júliusi”, „2010. március 9-i” és „2010. május 31-i” találkozókkal kapcsolatos ténybeli tévedésekre alapított első jogalapot, és megállapította, hogy a fellebbező részt vett az uniós versenyjog megsértésében;

| — | a második jogalap második részét, amely azon alapult, hogy a fellebbező nem felelős a többi érintett vállalkozás közötti kétoldalú és háromoldalú kapcsolatokért; |
| --- | --- |

—

a második jogalap második részét, amely azon alapult, hogy a fellebbező nem felelős a többi érintett vállalkozás közötti kétoldalú és háromoldalú kapcsolatokért;

| — | a második jogalap harmadik részét, amely azon alapult, hogy a fellebbező 2003. november 7. előtt nem vett részt egységes és folyamatos jogsértésben; |
| --- | --- |

—

a második jogalap harmadik részét, amely azon alapult, hogy a fellebbező 2003. november 7. előtt nem vett részt egységes és folyamatos jogsértésben;

| — | a bírság megállapítása során elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított negyedik jogalapot; |
| --- | --- |

—

a bírság megállapítása során elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított negyedik jogalapot;

következésképpen részben semmisítse meg a vitatott határozatot, és csökkentse arányos összegre a fellebbezővel szemben kiszabott 72 901 000 euró bírságot;

| — | másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé újbóli vizsgálat céljából, és |
| --- | --- |

—

másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé újbóli vizsgálat céljából, és

| — | kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező lényegében négy jogalapra hivatkozik.

Első jogalap: lényeges eljárási szabály megsértése, mivel a megtámadott ítélet nem hiteles

A megtámadott ítéletet az eljáró bírák nem írták alá kézzel. Ezért hiányzik a szükséges hitelesítés. A hiányzó aláírásokat lényeges eljárási szabály megsértéseként kell értékelni. Következésképpen a megtámadott ítéletet hatályon kívül kell helyezni.

Második jogalap: a Bizottság ténymegállapításainak felülvizsgálata során elkövetett hibák

A fellebbező által az elsőfokú eljárásban felhozott kifogások Törvényszék általi elemzését a bizonyítékok elferdítése, téves jogalkalmazás és az indokolás elégtelensége jellemzi.

Harmadik jogalap: a Bizottság által az egységes és folyamatos jogsértés fennállásával és a fellebbező e jogsértésben való részvételért fennálló felelősségével kapcsolatban tett megállapítások felülvizsgálata során elkövetett téves jogalkalmazás

Először is a Törvényszék elégtelen indokolást adott, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor elutasította azt a kifogást, miszerint a Bizottság nem bizonyította a jogilag megkövetelt módon a fellebbezőnek a más érintett vállalkozások közötti kétoldalú és háromoldalú találkozókért való felelősségét. Másodszor, a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor elutasította a fellebbező azon kifogását, miszerint a Bizottság nem bizonyította a folyamatos jogsértést.

Negyedik jogalap: a bírság megállapítása során elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibák

Először is a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor az EGT-be kiszámlázott eladások értékét vette alapul, nem pedig az EGT-be szállított/küldött eladások értékét. Ezenkívül a súlyossági együttható 16 %-ban való megállapításakor a Törvényszék elégtelen jogi kritériumot határozott meg azzal, hogy nem vette figyelembe a fellebbező egyedi körülményeit. Másodszor, a Törvényszék nem vette kellően figyelembe az enyhítő körülményeket, ezért a fellebbezővel szemben kiszabott bírság abszolút összege aránytalan. A Törvényszék ennélfogva többek között megsértette az arányosság és az egyenlő bánásmód elvét azáltal, hogy nem tükrözte megfelelően a fellebbező korlátozott részvételét. Továbbá a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor nem fogadta el enyhítő körülményként a fellebbező gondatlanságát és versenyző magatartását.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/26

---

A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-363/18. sz. Nippon Chemi-Con Corporation kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Nippon Chemi-Con Corporation által 2021. december 10-én benyújtott fellebbezés

(C-759/21. P. sz. ügy)

(2022/C 64/38)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Nippon Chemi-Con Corporation (képviselők: H.-J. Niemeyer, M. Röhrig, P. Neideck Rechtsanwälte, I.-L. Stoicescu avocate)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és semmisítse meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40136 – „kondenzátorok” ügy) 2018. március 21-én hozott európai bizottsági határozatot (1) a fellebbezőt érintő részében; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és semmisítse meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40136 – „kondenzátorok” ügy) 2018. március 21-én hozott európai bizottsági határozatot (1) a fellebbezőt érintő részében;

| — | másodlagosan helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet annyiban, amennyiben az helybenhagyja a fellebbezővel szemben kiszabott bírságot, és semmisítse meg a 2018. március 21-i európai bizottsági határozat 2. cikkének j) pontját; |
| --- | --- |

—

másodlagosan helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet annyiban, amennyiben az helybenhagyja a fellebbezővel szemben kiszabott bírságot, és semmisítse meg a 2018. március 21-i európai bizottsági határozat 2. cikkének j) pontját;

| — | harmadlagosan a fellebbezési jogalapokra tekintettel csökkentse a fellebbezővel szemben kiszabott bírság összegét, és |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a fellebbezési jogalapokra tekintettel csökkentse a fellebbezővel szemben kiszabott bírság összegét, és

| — | kötelezze az Európai Bizottságot az elsőfokú és a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Bizottságot az elsőfokú és a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a fellebbező hat jogalapra hivatkozik.

1.   Első jogalap: A bírák aláírásának hiánya a Törvényszék ítéletén

A három bíró aláírásának hiányában az ítélet teljes egészében érvénytelen, amint azt a Törvényszék eljárási szabályzatának 118. cikke és a Bíróság alapokmányának 37. cikke kimondja.

2.   Második jogalap: Az EUMSZ 101. cikk megsértése (az ítélet 143–307. pontja)

A Törvényszék tévesen alkalmazta az EUMSZ 101. cikket, amikor megerősítette az Európai Bizottság által megállapított jogsértést. A Törvényszék nem értékelte megfelelően az állítólagos jogsértés EGT szempontjából való relevanciáját. Tévesen alkalmazta a „valószínűsítő körülmények együttesének” elméletét, és megfordította a bizonyítási terhet a fellebbező hátrányára, megsértve ezzel az ártatlanság vélelmét.

3.   Harmadik jogalap: Egységes és folyamatos jogsértés (az ítélet 308–400. pontja)

A Törvényszék tévesen alkalmazta az EUMSZ 101. cikket, amikor megállapította, hogy 1998. június 26. és 2012. április 23. között valamennyi elektrolitkondenzátorra kiterjedő egységes és folyamatos jogsértés állt fenn. A Törvényszék téves jogi kritériumot alkalmazott annak vizsgálatakor, hogy fennállt-e átfogó terv, ami az egységes és folyamatos jogsértés egyik alkotóeleme. Továbbá, még ha a jogi kritérium el is fogadható, a Törvényszék által megállapított tényállás nem teszi lehetővé folyamatos, azaz megszakítás nélküli jogsértés vélelmezését.

4.   Negyedik jogalap: Cél általi jogsértés (az ítélet 401–429. pontja)

A Törvényszék tévesen alkalmazta az EUMSZ 101. cikket, amikor megerősítette az Európai Bizottság azon álláspontját, miszerint a jogsértés egészét cél általi jogsértésnek kell minősíteni. A Törvényszék nem megfelelően indokolta megállapítását, és a megosztott információk értékelésekor téves jogi kritériumot alkalmazott.

5.   Ötödik jogalap: Joghatóság (az ítélet 71–83. pontja)

A Törvényszék tévedett, amikor megerősítette, hogy az Európai Bizottság az EUMSZ 101. cikk, valamint az EGT-Megállapodás 53. és 56. cikke alapján joghatósággal rendelkezik a jogsértés egészének szankcionálására. A Törvényszéknek a joghatóság megállapításához egy lényegességi küszöböt kellett volna alkalmaznia ahelyett, hogy „[az elektrolitkondenzátoroknak] az [Európai] Unióban történő puszta értékesítés[ét]” veszi alapul, és mindenképpen megfelelően meg kellett volna indokolnia a megállapítását.

6.   Hatodik jogalap: A bírság kiszámítása (az ítélet 430–526. pontja)

A Törvényszék tévesen alkalmazta az arányosság elvét, és számos eljárási szabályt megsértett, nevezetesen az indokolási kötelezettséget, valamint a bizonyítékok teljes körű értékelésére és a tények teljes körű vizsgálatára vonatkozó kötelezettséget, amikor a fellebbező által az Európai Bizottsághoz benyújtott bizonyítékokat értékelte.

---

(1)  C(2018) 1768 final bizottsági határozat.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/28

---

A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „BOSOLAR” EOOD kontra „CHEZ ELEKTRO BULGARIA” AD, a „NATSIONALNA ELEKTRICHESKA KOMPANIA” EAD részvételével

(C-366/19. sz. ügy) (1)

(2022/C 64/39)

Az eljárás nyelve: bolgár

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 255., 2019.7.29.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/28

---

A Bíróság elnökének 2021. október 26-i végzése (a Tribunal Constitucional [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autoridade Tributária e Aduaneira kontra VectorImpacto – Automóveis Unipessoal Lda

(C-136/21. sz. ügy) (1)

(2022/C 64/40)

Az eljárás nyelve: portugál

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 189., 2021.5.17.

---

Törvényszék

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/29

---

2021. november 26-án benyújtott kereset – EMS Electro Medical Systems kontra EUIPO (AIRFLOW)

(T-751/21. sz. ügy)

(2022/C 64/41)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: EMS Electro Medical Systems GmbH (München, Németország) (képviselők: K. Scheib és C. Schulte ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: az Európai Uniót megjelölő AIRFLOW szóvédjegy nemzetközi lajstromozása – 1 533 193. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2021. szeptember 29-én hozott határozata (R 546/2021-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a saját költségei, valamint az EMS Electro Medical Systems GmbH részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a saját költségei, valamint az EMS Electro Medical Systems GmbH részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának és 7. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának és 7. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 7. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 7. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 75. cikke (1) bekezdésének téves értelmezése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 75. cikke (1) bekezdésének téves értelmezése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 76. cikke (1) bekezdésének téves értelmezése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 76. cikke (1) bekezdésének téves értelmezése.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/29

---

2021. december 8-án benyújtott kereset – C&C IP UK kontra EUIPO – Tipico Group (t)

(T-762/21. sz. ügy)

(2022/C 64/42)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: C&C IP UK Ltd (Bristol, Egyesült Királyság) (képviselők: A. von Mühlendahl and H. Hartwig ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Tipico Group ltd. (St. Julian’s, Málta)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a t európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 17 915 463. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2021. szeptember 3-án hozott határozata (R 2326/2020-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | utasítsa el az EUIPO felszólalási osztálya 2020. október 19-i, B 3 080 138. sz. ügyben hozott határozata ellen a Tipico Group Ltd. által benyújtott fellebbezést; |
| --- | --- |

—

utasítsa el az EUIPO felszólalási osztálya 2020. október 19-i, B 3 080 138. sz. ügyben hozott határozata ellen a Tipico Group Ltd. által benyújtott fellebbezést;

| — | az EUIPO-t, és amennyiben beavatkozik az eljárásba, a Tipico Group Ltd-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t, és amennyiben beavatkozik az eljárásba, a Tipico Group Ltd-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/30

---

2021. december 9-én benyújtott kereset – Daw kontra EUIPO – Sapa Building Systems (alpina)

(T-766/21. sz. ügy)

(2022/C 64/43)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Daw SE (Ober-Ramstadt, Németország) (képviselő: A. Haberl ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Sapa Building Systems SpA (Naviglio, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: alpina európai uniós ábrás védjegy – 15 123 342. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2021. szeptember 23-án hozott határozata (R 2198/2020-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | a Sapa Building Systems SpA-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Sapa Building Systems SpA-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 33. cikke (2) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 33. cikke (2) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2022.2.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 64/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 64/31

---

2021. december 14-én benyújtott kereset – Gameageventures kontra EUIPO (GAME TOURNAMENTS)

(T-776/21. sz. ügy)

(2022/C 64/44)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Gameageventures LLP (Folkestone, Egyesült Királyság) (képviselő: S. Santos Rodríguez ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: GAME TOURNAMENTS európai uniós ábrás védjegy – 18 207 605. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. október 5-én hozott határozata (R 211/2021-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, az EUIPO előtti eljárás során felmerült költségeket is beleértve. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, az EUIPO előtti eljárás során felmerült költségeket is beleértve.

Jogalapok

| — | Az indokolási kötelezettség és a meghallgatáshoz való jog megsértése; |
| --- | --- |

—

Az indokolási kötelezettség és a meghallgatáshoz való jog megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése;

| — | az egyenlő bánásmód és a megfelelő ügyintézés elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

az egyenlő bánásmód és a megfelelő ügyintézés elvének megsértése.

---