# Euroopan unionin C 27/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 27 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta3. helmikuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 27

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta3. helmikuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| | 9. ja 10. heinäkuuta 2008 pidetty 446. täysistunto |
| 2009/C 027/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisestaKOM(2007) 593 lopullinen — 2007/0214 COD | 1 |
| 2009/C 027/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pienten ja keskisuurten yritysten kasvua ja kehitystä mahdollisesti edistävät poliittiset toimenpiteet (asianmukainen rahoitus pois luettuna) | 7 |
| 2009/C 027/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelmaKOM(2007) 621 lopullinen | 12 |
| 2009/C 027/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestäKOM(2007) 807 lopullinen | 18 |
| 2009/C 027/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rakennusalan kehitys Euroopassa | 22 |
| 2009/C 027/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yrityspalvelujen kehitys Euroopassa | 26 |
| 2009/C 027/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kosmeettisista valmisteista (uudelleenlaadinta)KOM(2008) 49 lopullinen — 2008/0035 COD | 34 |
| 2009/C 027/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin kyse on lääkkeiden myyntilupien ehtojen muutoksistaKOM(2008) 123 lopullinen — 2008/0045 COD | 39 |
| 2009/C 027/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yksinkertaisista paineastioista (kodifioitu toisinto)KOM(2008) 202 lopullinen — 2008/0076 COD | 41 |
| 2009/C 027/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkkoKOM(2007) 608 lopullinen | 41 |
| 2009/C 027/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Tiedonanto Euroopan satamapolitiikastaKOM(2007) 616 lopullinen | 45 |
| 2009/C 027/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maantieliikenteessä toimivien itsenäisten kuljettajien työaika | 49 |
| 2009/C 027/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) Kohti vähähiilistä tulevaisuuttaKOM(2007) 723 lopullinen | 53 |
| 2009/C 027/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ilmastonmuutos ja maatalous Euroopassa | 59 |
| 2009/C 027/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksiKOM(2008) 16 lopullinen — 2008/0013 COD | 66 |
| 2009/C 027/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään osana yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämistä vuoteen 2020 mennessäKOM(2008) 17 lopullinen — 2008/0014 COD | 71 |
| 2009/C 027/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY, direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY ja 2006/12/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisestaKOM(2008) 18 lopullinen — 2008/0015 COD | 75 |
| 2009/C 027/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta paristojen ja akkujen markkinoille saattamista koskevan 6 artiklan 2 kohdan osaltaKOM(2008) 211 lopullinen — 2008/0081 COD | 81 |
| 2009/C 027/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muuta kuin energiantuotantoa palveleva kaivosteollisuus Euroopassa | 82 |
| 2009/C 027/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vähemmistöjen integroituminen — Romanit | 88 |
| 2009/C 027/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämiseksi edistettäessä EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamiseen tähtääviä yhteisön politiikkoja — Rakenne, organisointi ja toiminta | 95 |
| 2009/C 027/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusi sosiaalinen toimintaohjelma | 99 |
| 2009/C 027/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä vartenKOM(2007) 637 lopullinen — 2007/0228 (CNS) | 108 |
| 2009/C 027/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksistaKOM(2007) 638 lopullinen — 2007/0229 CNS | 114 |
| 2009/C 027/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009)KOM(2008) 159 lopullinen — 2008/0064 COD | 119 |
| 2009/C 027/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Parempi integroituminen sisämarkkinoihin saarten yhteenkuuluvuuden ja talouskasvun avaintekijänä | 123 |
| 2009/C 027/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Koetun ja toteutuneen inflaation eroavuuden syyt | 129 |
| 2009/C 027/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Albanian kansalaisyhteiskunnan rooli laajentumista valmistelevissa EU:n tukiohjelmissa | 140 |
| 2009/C 027/29 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostojen perustaminen Mustanmeren alueelle | 144 |
| 2009/C 027/30 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kuinka sovitetaan yhteen kansallinen ja eurooppalainen näkökulma EU-viestinnässä | 152 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

9. ja 10. heinäkuuta 2008 pidetty 446. täysistunto

2009/C 027/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisestaKOM(2007) 593 lopullinen — 2007/0214 COD

KOM(2007) 593 lopullinen — 2007/0214 COD

1

2009/C 027/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pienten ja keskisuurten yritysten kasvua ja kehitystä mahdollisesti edistävät poliittiset toimenpiteet (asianmukainen rahoitus pois luettuna)

7

2009/C 027/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelmaKOM(2007) 621 lopullinen

KOM(2007) 621 lopullinen

12

2009/C 027/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestäKOM(2007) 807 lopullinen

KOM(2007) 807 lopullinen

18

2009/C 027/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rakennusalan kehitys Euroopassa

22

2009/C 027/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yrityspalvelujen kehitys Euroopassa

26

2009/C 027/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kosmeettisista valmisteista (uudelleenlaadinta)KOM(2008) 49 lopullinen — 2008/0035 COD

KOM(2008) 49 lopullinen — 2008/0035 COD

34

2009/C 027/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin kyse on lääkkeiden myyntilupien ehtojen muutoksistaKOM(2008) 123 lopullinen — 2008/0045 COD

KOM(2008) 123 lopullinen — 2008/0045 COD

39

2009/C 027/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yksinkertaisista paineastioista (kodifioitu toisinto)KOM(2008) 202 lopullinen — 2008/0076 COD

KOM(2008) 202 lopullinen — 2008/0076 COD

41

2009/C 027/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkkoKOM(2007) 608 lopullinen

KOM(2007) 608 lopullinen

41

2009/C 027/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Tiedonanto Euroopan satamapolitiikastaKOM(2007) 616 lopullinen

KOM(2007) 616 lopullinen

45

2009/C 027/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maantieliikenteessä toimivien itsenäisten kuljettajien työaika

49

2009/C 027/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) Kohti vähähiilistä tulevaisuuttaKOM(2007) 723 lopullinen

KOM(2007) 723 lopullinen

53

2009/C 027/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ilmastonmuutos ja maatalous Euroopassa

59

2009/C 027/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksiKOM(2008) 16 lopullinen — 2008/0013 COD

KOM(2008) 16 lopullinen — 2008/0013 COD

66

2009/C 027/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään osana yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämistä vuoteen 2020 mennessäKOM(2008) 17 lopullinen — 2008/0014 COD

KOM(2008) 17 lopullinen — 2008/0014 COD

71

2009/C 027/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY, direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY ja 2006/12/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisestaKOM(2008) 18 lopullinen — 2008/0015 COD

KOM(2008) 18 lopullinen — 2008/0015 COD

75

2009/C 027/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta paristojen ja akkujen markkinoille saattamista koskevan 6 artiklan 2 kohdan osaltaKOM(2008) 211 lopullinen — 2008/0081 COD

KOM(2008) 211 lopullinen — 2008/0081 COD

81

2009/C 027/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muuta kuin energiantuotantoa palveleva kaivosteollisuus Euroopassa

82

2009/C 027/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vähemmistöjen integroituminen — Romanit

88

2009/C 027/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämiseksi edistettäessä EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamiseen tähtääviä yhteisön politiikkoja — Rakenne, organisointi ja toiminta

95

2009/C 027/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusi sosiaalinen toimintaohjelma

99

2009/C 027/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä vartenKOM(2007) 637 lopullinen — 2007/0228 (CNS)

KOM(2007) 637 lopullinen — 2007/0228 (CNS)

108

2009/C 027/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksistaKOM(2007) 638 lopullinen — 2007/0229 CNS

KOM(2007) 638 lopullinen — 2007/0229 CNS

114

2009/C 027/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009)KOM(2008) 159 lopullinen — 2008/0064 COD

KOM(2008) 159 lopullinen — 2008/0064 COD

119

2009/C 027/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Parempi integroituminen sisämarkkinoihin saarten yhteenkuuluvuuden ja talouskasvun avaintekijänä

123

2009/C 027/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Koetun ja toteutuneen inflaation eroavuuden syyt

129

2009/C 027/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Albanian kansalaisyhteiskunnan rooli laajentumista valmistelevissa EU:n tukiohjelmissa

140

2009/C 027/29

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostojen perustaminen Mustanmeren alueelle

144

2009/C 027/30

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kuinka sovitetaan yhteen kansallinen ja eurooppalainen näkökulma EU-viestinnässä

152

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

9. ja 10. heinäkuuta 2008 pidetty 446. täysistunto

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta”

KOM(2007) 593 lopullinen — 2007/0214 COD

(2009/C 27/01)

Neuvosto päätti 14. marraskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Edgardo Maria Iozia.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa ehdotetun asetuksen (KOM(2007) 593 lopullinen) sisältöä ja suhtautuu myönteisesti vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavien, yhteisötasolla yhtenäistettyjen sääntöjen antamiseen. Komitea on tyytyväinen päätökseen valita kaikissa jäsenvaltioissa voimassa oleva yksi yhteinen unionin menettely, sillä se on yksinkertaisempi ja paljon edullisempi kuin 27 erilaista tyyppihyväksyntää, jotka lisäksi aiheuttaisivat ilmeisiä kilpailuvääristymiä ja sisämarkkinoiden pirstaloitumista. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kannattaa ehdotetun asetuksen (KOM(2007) 593 lopullinen) sisältöä ja suhtautuu myönteisesti vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavien, yhteisötasolla yhtenäistettyjen sääntöjen antamiseen. Komitea on tyytyväinen päätökseen valita kaikissa jäsenvaltioissa voimassa oleva yksi yhteinen unionin menettely, sillä se on yksinkertaisempi ja paljon edullisempi kuin 27 erilaista tyyppihyväksyntää, jotka lisäksi aiheuttaisivat ilmeisiä kilpailuvääristymiä ja sisämarkkinoiden pirstaloitumista.

| 1.2 | Kyseisen toimenpiteen merkitys on ilmeinen, sillä markkinoille ennakoidaan tuotavan yhä enemmän vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja, mutta kyseisiä ajoneuvoja varten ei kansallisella sen paremmin kuin unioninkaan tasolla ole olemassa tyyppihyväksyntää. Yksittäisissä jäsenvaltioissa käyttöön otetut väliaikaiset säännöt eroavat toisistaan huomattavasti. |
| --- | --- |

1.2

Kyseisen toimenpiteen merkitys on ilmeinen, sillä markkinoille ennakoidaan tuotavan yhä enemmän vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja, mutta kyseisiä ajoneuvoja varten ei kansallisella sen paremmin kuin unioninkaan tasolla ole olemassa tyyppihyväksyntää. Yksittäisissä jäsenvaltioissa käyttöön otetut väliaikaiset säännöt eroavat toisistaan huomattavasti.

| 1.3 | ETSK:n mielestä ehdotettu asetus on hyväksyttävä nopeasti, sillä se tarjoaa luotettavan viitekehyksen alan yrityksille, ja sen avulla voidaan näin ollen edistää huomattavia investointeja, joita tarvitaan vetypohjaisten teknologioiden kehittämiseen. ETSK on asiaa koskevissa aiemmissa lausunnoissaan suhtautunut myönteisesti vedyn käyttöä koskevaan strategiseen päätökseen ja todennut, että ”vety on nykyisistä rajoituksistaan huolimatta tulevaisuuden haaste”. |
| --- | --- |

1.3

ETSK:n mielestä ehdotettu asetus on hyväksyttävä nopeasti, sillä se tarjoaa luotettavan viitekehyksen alan yrityksille, ja sen avulla voidaan näin ollen edistää huomattavia investointeja, joita tarvitaan vetypohjaisten teknologioiden kehittämiseen. ETSK on asiaa koskevissa aiemmissa lausunnoissaan suhtautunut myönteisesti vedyn käyttöä koskevaan strategiseen päätökseen ja todennut, että ”vety on nykyisistä rajoituksistaan huolimatta tulevaisuuden haaste”.

| 1.4 | Kyseisten yhtenäisten yhteisön sääntöjen antaminen on tärkeä tekijä myös kuluttajansuojan varmistamisen kannalta. Kun ajatellaan vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen käytön ennakoitua kehitystä — komission arvioiden mukaan vuoteen 2020 mennessä saavutetaan miljoonan vetykäyttöisen ajoneuvon käytön tavoite — kuluttajien luottamuksen vahvistuminen on kehityksen välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

1.4

Kyseisten yhtenäisten yhteisön sääntöjen antaminen on tärkeä tekijä myös kuluttajansuojan varmistamisen kannalta. Kun ajatellaan vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen käytön ennakoitua kehitystä — komission arvioiden mukaan vuoteen 2020 mennessä saavutetaan miljoonan vetykäyttöisen ajoneuvon käytön tavoite — kuluttajien luottamuksen vahvistuminen on kehityksen välttämätön edellytys.

| 1.5 | Tärkeä esimerkki, joka vahvistaa kyseisen tavoitteen oikeellisuuden ja konkreettisen saavuttamisen mahdollisuuden, on hybridijärjestelmällä toimivien taksien määrän jatkuva kasvu New Yorkissa. Myönteisellä kaupunkipolitiikalla voidaan yhdistää ympäristön kunnioittaminen ja suojelu sekä markkinasäännöt. Näin tuodaan myös esiin se, että yritykset estää keinotekoisesti kyseisen teknologian kehittäminen perustuvat usein ainoastaan vakiintuneiden intressien suojeluun. |
| --- | --- |

1.5

Tärkeä esimerkki, joka vahvistaa kyseisen tavoitteen oikeellisuuden ja konkreettisen saavuttamisen mahdollisuuden, on hybridijärjestelmällä toimivien taksien määrän jatkuva kasvu New Yorkissa. Myönteisellä kaupunkipolitiikalla voidaan yhdistää ympäristön kunnioittaminen ja suojelu sekä markkinasäännöt. Näin tuodaan myös esiin se, että yritykset estää keinotekoisesti kyseisen teknologian kehittäminen perustuvat usein ainoastaan vakiintuneiden intressien suojeluun.

| 1.6 | Edellä mainittuun tavoitteeseen on syytä päästä, sillä vain päättäväisin toimin fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi voidaan saavuttaa unionin kestävän kehityksen politiikan ja ilmastomuutoksen torjunnan mukaiset tavoitteet. Tavoite voidaan saavuttaa hyödyntämällä yhä enemmän vetyä, toisen sukupolven biopolttoaineita ja muita uusiutuvia polttoaineita. |
| --- | --- |

1.6

Edellä mainittuun tavoitteeseen on syytä päästä, sillä vain päättäväisin toimin fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi voidaan saavuttaa unionin kestävän kehityksen politiikan ja ilmastomuutoksen torjunnan mukaiset tavoitteet. Tavoite voidaan saavuttaa hyödyntämällä yhä enemmän vetyä, toisen sukupolven biopolttoaineita ja muita uusiutuvia polttoaineita.

| 1.7 | Kyseistä pitkän aikavälin strategiaa tuetaan etenkin teknologisen tutkimuksen alalla toteutettavin selkein sitoumuksin. ETSK kehottaakin toteuttamaan kohdennettuja tutkimusohjelmia ja aloittamaan toimet hyväksymällä nopeasti asiakirjassa KOM(2007) 571 ehdotettu asetus, jossa säädetään ”yhteisen teknologia-aloitteen käynnistämisestä — siten, että perustetaan polttokenno- ja vety-yhteisyritys” (1). Komitea kannattaa ja toivoo tutkimusohjelmia, jotka kohdennetaan vedyn uusien tuotanto- ja käyttötapojen löytämiseen, ja yhtyy vetypohjaisen teknologian alalla toimien yritysten ja tutkimuslaitosten esittämiin pyyntöihin, joiden mukaan neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi nopeuttaa tarvittavien ehdotusten hyväksymistä. |
| --- | --- |

1.7

Kyseistä pitkän aikavälin strategiaa tuetaan etenkin teknologisen tutkimuksen alalla toteutettavin selkein sitoumuksin. ETSK kehottaakin toteuttamaan kohdennettuja tutkimusohjelmia ja aloittamaan toimet hyväksymällä nopeasti asiakirjassa KOM(2007) 571 ehdotettu asetus, jossa säädetään ”yhteisen teknologia-aloitteen käynnistämisestä — siten, että perustetaan polttokenno- ja vety-yhteisyritys” (1). Komitea kannattaa ja toivoo tutkimusohjelmia, jotka kohdennetaan vedyn uusien tuotanto- ja käyttötapojen löytämiseen, ja yhtyy vetypohjaisen teknologian alalla toimien yritysten ja tutkimuslaitosten esittämiin pyyntöihin, joiden mukaan neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi nopeuttaa tarvittavien ehdotusten hyväksymistä.

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan välittömästi jakeluverkon laajentamisongelmaa, sillä kaasuseoksilla toimivien moottoriajoneuvojen yleistyminen edellyttää turvallista ja tehokasta teknologiaa varastointia ja riittävää jakelua varten. |
| --- | --- |

1.8

ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan välittömästi jakeluverkon laajentamisongelmaa, sillä kaasuseoksilla toimivien moottoriajoneuvojen yleistyminen edellyttää turvallista ja tehokasta teknologiaa varastointia ja riittävää jakelua varten.

| 1.9 | Kyseisillä toimilla tulisi aluksi edistää LPG:n ja metaanin käytön yleistymistä koko unionin alueella, sillä kyseisten polttoaineiden avulla voidaan — ainakin osittain — vähentää välittömimmin ja realistisimmin polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä. Niiden tarjonta on kuitenkin monissa unionin jäsenvaltioissa tällä hetkellä hyvin vähäistä tai olematonta. Ensimmäisessä vaiheessa etsitään yhä turvallisempia ja tehokkaampia uusia teknologioita varastointia ja jakelua varten. Lähitulevaisuudessa siirrytään välivaiheeseen, jossa keskitytään kaasun ja vedyn seosten jakeluun, kunnes päästään vedyn jakeluun tähtäävään lopulliseen vaiheeseen. |
| --- | --- |

1.9

Kyseisillä toimilla tulisi aluksi edistää LPG:n ja metaanin käytön yleistymistä koko unionin alueella, sillä kyseisten polttoaineiden avulla voidaan — ainakin osittain — vähentää välittömimmin ja realistisimmin polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä. Niiden tarjonta on kuitenkin monissa unionin jäsenvaltioissa tällä hetkellä hyvin vähäistä tai olematonta. Ensimmäisessä vaiheessa etsitään yhä turvallisempia ja tehokkaampia uusia teknologioita varastointia ja jakelua varten. Lähitulevaisuudessa siirrytään välivaiheeseen, jossa keskitytään kaasun ja vedyn seosten jakeluun, kunnes päästään vedyn jakeluun tähtäävään lopulliseen vaiheeseen.

| 1.10 | ETSK:n mielestä on perusluonteisen tärkeää tarkastella konkreettisesti tulevien kuluttajien luottamuksen voittamista, jotta poistetaan vedyn käyttöön vielä liittyvät epäilyt. On siis laadittava laaja-alaisia tiedotusohjelmia, joiden selkeänä ja perusteltuna viestinä vahvistetaan, että vetyteknologiassa on jo nyt saavutettu perinteisiä ajoneuvoja nykyisin vastaava turvataso. |
| --- | --- |

1.10

ETSK:n mielestä on perusluonteisen tärkeää tarkastella konkreettisesti tulevien kuluttajien luottamuksen voittamista, jotta poistetaan vedyn käyttöön vielä liittyvät epäilyt. On siis laadittava laaja-alaisia tiedotusohjelmia, joiden selkeänä ja perusteltuna viestinä vahvistetaan, että vetyteknologiassa on jo nyt saavutettu perinteisiä ajoneuvoja nykyisin vastaava turvataso.

| 1.11 | ETSK on tyytyväinen siihen, että lainsäädäntövälineeksi on ehdotuksessa valittu asetus, sillä kun asianomaisia sääntöjä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, varmistetaan kaikille alan tuottajille yhtenäiset edellytykset. |
| --- | --- |

1.11

ETSK on tyytyväinen siihen, että lainsäädäntövälineeksi on ehdotuksessa valittu asetus, sillä kun asianomaisia sääntöjä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, varmistetaan kaikille alan tuottajille yhtenäiset edellytykset.

| 1.12 | Komitea kannattaa myös ehdotusta laatia keskeiset säännöt ja panna ne täytäntöön komiteamenettelyllä ja suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kaikkien sääntöjen toteuttamiseen sovellettavasta siirtymäajasta, sillä sääntöjen soveltaminen ei ole alan yrityksille kovinkaan helppoa. |
| --- | --- |

1.12

Komitea kannattaa myös ehdotusta laatia keskeiset säännöt ja panna ne täytäntöön komiteamenettelyllä ja suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kaikkien sääntöjen toteuttamiseen sovellettavasta siirtymäajasta, sillä sääntöjen soveltaminen ei ole alan yrityksille kovinkaan helppoa.

| 1.13 | ETSK kannattaa ja pitää tärkeänä sitä, että unioni on mukana GCG:ssä (Global Coordination Group) pyrittäessä määrittelemään tyyppihyväksyntää varten maailmanlaajuisesti sovellettavia sääntöjä (GTR, Global Technological Regulation), mutta korostaa, että tällaisen sopimuksen tavoittelu ei saa hidastaa käsillä olevan lainsäädäntömenettelyn etenemistä. Oma lainsäädäntöväline sekä yhteisön sääntöjen soveltamisesta saatu kokemus vahvistavat unionin asemaa kaikissa kansainvälisissä elimissä. Lisäksi näin estetään, että vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja varten laaditaan sellaisia maailmanlaajuisesti sovellettavia sääntöjä, joissa otetaan huomioon ainoat tällä hetkellä käytettävissä olevat kokemukset (Japani). |
| --- | --- |

1.13

ETSK kannattaa ja pitää tärkeänä sitä, että unioni on mukana GCG:ssä (Global Coordination Group) pyrittäessä määrittelemään tyyppihyväksyntää varten maailmanlaajuisesti sovellettavia sääntöjä (GTR, Global Technological Regulation), mutta korostaa, että tällaisen sopimuksen tavoittelu ei saa hidastaa käsillä olevan lainsäädäntömenettelyn etenemistä. Oma lainsäädäntöväline sekä yhteisön sääntöjen soveltamisesta saatu kokemus vahvistavat unionin asemaa kaikissa kansainvälisissä elimissä. Lisäksi näin estetään, että vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja varten laaditaan sellaisia maailmanlaajuisesti sovellettavia sääntöjä, joissa otetaan huomioon ainoat tällä hetkellä käytettävissä olevat kokemukset (Japani).

| 1.14 | Yhteisön lainsäädäntöön perustuva kokemus sekä huomattavan ja jatkuvan teknologisen tutkimuksen alalla mahdollisesti saatavat tärkeät tulokset voivat edistää huomattavasti ajoneuvoalalla jo nyt toimivien yritysten kilpailukykyä, sillä uusilla teknologioilla ja polttoaineilla saattaa olla tulevaisuudessa huomattava markkinaosuus. |
| --- | --- |

1.14

Yhteisön lainsäädäntöön perustuva kokemus sekä huomattavan ja jatkuvan teknologisen tutkimuksen alalla mahdollisesti saatavat tärkeät tulokset voivat edistää huomattavasti ajoneuvoalalla jo nyt toimivien yritysten kilpailukykyä, sillä uusilla teknologioilla ja polttoaineilla saattaa olla tulevaisuudessa huomattava markkinaosuus.

| 1.15 | Kaikki tämä edellyttää ETSK:n mukaan rohkeita ja oikea-aikaisia päätöksiä sekä pitkäjänteistä strategista visiota, joka liittyy ennusteeseen siitä, että vedyn käyttö saa aikanaan tärkeän ja ratkaisevan aseman. |
| --- | --- |

1.15

Kaikki tämä edellyttää ETSK:n mukaan rohkeita ja oikea-aikaisia päätöksiä sekä pitkäjänteistä strategista visiota, joka liittyy ennusteeseen siitä, että vedyn käyttö saa aikanaan tärkeän ja ratkaisevan aseman.

| 1.16 | ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen ehdotusta vetykäyttöisten ajoneuvojen merkinnästä, sillä sitä voidaan pitää eräänlaisena poltinmerkkinä, jolla kyseiset ajoneuvot luokitellaan ”vaarallisiksi”, vaikka ne turvatestien mukaan ovat yhtä turvallisia kuin muita polttoaineita käyttävät ajoneuvot. Kyseisen merkinnän sijaan ETSK pitää asianmukaisempana kaikkien ajoneuvojen polttoaineen tunnistusta, minkä ansiosta polttoainetyyppi voitaisiin tunnistaa yksiselitteisesti. |
| --- | --- |

1.16

ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen ehdotusta vetykäyttöisten ajoneuvojen merkinnästä, sillä sitä voidaan pitää eräänlaisena poltinmerkkinä, jolla kyseiset ajoneuvot luokitellaan ”vaarallisiksi”, vaikka ne turvatestien mukaan ovat yhtä turvallisia kuin muita polttoaineita käyttävät ajoneuvot. Kyseisen merkinnän sijaan ETSK pitää asianmukaisempana kaikkien ajoneuvojen polttoaineen tunnistusta, minkä ansiosta polttoainetyyppi voitaisiin tunnistaa yksiselitteisesti.

| 1.17 | Jakeluverkon puutteen vuoksi ja vetykäyttöisten ajoneuvojen yleistymisen edistämiseksi ETSK suosittelee komissiolle, että se hyväksyisi myös pienet reformerit, joilla vetyä voidaan itse tuottaa metaanista (esimerkiksi Home Energy Station tai vastaava). Tämä voisi olla ensimmäinen konkreettinen askel, jonka avulla voitaisiin aluksi tyydyttää vedyn uusi kysyntä. Tavoitteena on kuitenkin edelleen oltava vedyn tuottaminen uusiutuvilla energialähteillä, biokaasulla, fotolyysillä tai uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä hyödyntävällä elektrolyysillä. |
| --- | --- |

1.17

Jakeluverkon puutteen vuoksi ja vetykäyttöisten ajoneuvojen yleistymisen edistämiseksi ETSK suosittelee komissiolle, että se hyväksyisi myös pienet reformerit, joilla vetyä voidaan itse tuottaa metaanista (esimerkiksi Home Energy Station tai vastaava). Tämä voisi olla ensimmäinen konkreettinen askel, jonka avulla voitaisiin aluksi tyydyttää vedyn uusi kysyntä. Tavoitteena on kuitenkin edelleen oltava vedyn tuottaminen uusiutuvilla energialähteillä, biokaasulla, fotolyysillä tai uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä hyödyntävällä elektrolyysillä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Tässä tarkasteltavan asetusehdotuksen (KOM(2007) 593 lopullinen) lähtökohtana on toteamus, jonka mukaan Euroopassa ei ole vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavaa sääntelyä, vaikka kyseisellä teknologialla toimivia ajoneuvoja ennakoidaan tuotavan markkinoille yhä enemmän. |
| --- | --- |

2.1

Tässä tarkasteltavan asetusehdotuksen (KOM(2007) 593 lopullinen) lähtökohtana on toteamus, jonka mukaan Euroopassa ei ole vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavaa sääntelyä, vaikka kyseisellä teknologialla toimivia ajoneuvoja ennakoidaan tuotavan markkinoille yhä enemmän.

| 2.2 | Myöskään EU:n yksittäisissä jäsenvaltioissa ei tällä hetkellä ole ehdotetun asetuksen alaan kuuluvia säännöksiä.
  Ajoneuvojen tyyppihyväksyntää kokonaisuudessaan käsittelevissä, voimassa olevissa laeissa ei ole yleisiä vetykäyttöisiin ajoneuvoihin sovellettavia säännöksiä, sillä kyseiset ajoneuvot eroavat ominaispiirteiltään perinteisiä polttoaineita käyttövoimanaan hyödyntävistä ajoneuvoista. |
| --- | --- |

2.2

Myöskään EU:n yksittäisissä jäsenvaltioissa ei tällä hetkellä ole ehdotetun asetuksen alaan kuuluvia säännöksiä.

Ajoneuvojen tyyppihyväksyntää kokonaisuudessaan käsittelevissä, voimassa olevissa laeissa ei ole yleisiä vetykäyttöisiin ajoneuvoihin sovellettavia säännöksiä, sillä kyseiset ajoneuvot eroavat ominaispiirteiltään perinteisiä polttoaineita käyttövoimanaan hyödyntävistä ajoneuvoista.

| 2.3 | Eräissä jäsenvaltioissa käyttöön otetut väliaikaiset säännöt eroavat toisistaan huomattavasti. Tällaisen tilanteen pitkittyminen johtaa erilaisten tyyppihyväksyntämenettelyjen luomiseen yksittäisissä jäsenvaltioissa, mikä väistämättä aiheuttaa sisämarkkinoiden pirstaloitumista ja kilpailusääntöjen vääristymistä sekä heikentää sitä konkreettista mahdollisuutta, että vetyteknologialla voitaisiin ratkaisevasti parantaa ympäristön tilaa. |
| --- | --- |

2.3

Eräissä jäsenvaltioissa käyttöön otetut väliaikaiset säännöt eroavat toisistaan huomattavasti. Tällaisen tilanteen pitkittyminen johtaa erilaisten tyyppihyväksyntämenettelyjen luomiseen yksittäisissä jäsenvaltioissa, mikä väistämättä aiheuttaa sisämarkkinoiden pirstaloitumista ja kilpailusääntöjen vääristymistä sekä heikentää sitä konkreettista mahdollisuutta, että vetyteknologialla voitaisiin ratkaisevasti parantaa ympäristön tilaa.

| 2.4 | Ehdotetulla asetuksella olisi siis varmistettava sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja estettävä se, että yksittäisissä jäsenvaltioissa on käytössä erilaisten säännösten mukaan tyyppihyväksyttyjä ajoneuvoja, mikä saattaa aiheuttaa yksittäisten tuottajien välistä epätasapainoa ja lisää mahdollisuuksia luoda unionissa keinotekoisia kaupan esteitä. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotetulla asetuksella olisi siis varmistettava sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja estettävä se, että yksittäisissä jäsenvaltioissa on käytössä erilaisten säännösten mukaan tyyppihyväksyttyjä ajoneuvoja, mikä saattaa aiheuttaa yksittäisten tuottajien välistä epätasapainoa ja lisää mahdollisuuksia luoda unionissa keinotekoisia kaupan esteitä.

| 2.5 | Tällaiset näkymät estäisivät vetypohjaisten teknologioiden kehittämisen Euroopassa, vaikka on päinvastoin pyrittävä edistämään kyseisestä teknologiaa koskevia konkreettisia toimia ja kehittämiskeinoja, sillä vetypohjainen teknologia on yksi fossiilisten polttoaineiden merkittävimmistä vaihtoehdoista. Fossiilisten polttoaineiden osuus julkisesta ja yksityisliikenteestä on vielä nykyäänkin 98 prosenttia ja primaarienergialähteistä 50 prosenttia. Ilman tietoisia päätöksiä energialähteiden monipuolistamisesta tämä osuus nousee jopa 73 prosenttiin. |
| --- | --- |

2.5

Tällaiset näkymät estäisivät vetypohjaisten teknologioiden kehittämisen Euroopassa, vaikka on päinvastoin pyrittävä edistämään kyseisestä teknologiaa koskevia konkreettisia toimia ja kehittämiskeinoja, sillä vetypohjainen teknologia on yksi fossiilisten polttoaineiden merkittävimmistä vaihtoehdoista. Fossiilisten polttoaineiden osuus julkisesta ja yksityisliikenteestä on vielä nykyäänkin 98 prosenttia ja primaarienergialähteistä 50 prosenttia. Ilman tietoisia päätöksiä energialähteiden monipuolistamisesta tämä osuus nousee jopa 73 prosenttiin.

| 2.6 | Ehdotettu asetus on seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyvien merkittävien alan tutkimusohjelmien ohella tärkeä askel pyrittäessä lähentämään vedyn käytön turvallisuutta perinteisten teknologioiden turvatasoon. Sen avulla voidaan myös saada yhä useammat mahdolliset käyttäjät hyväksymään vedyn käyttö. |
| --- | --- |

2.6

Ehdotettu asetus on seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyvien merkittävien alan tutkimusohjelmien ohella tärkeä askel pyrittäessä lähentämään vedyn käytön turvallisuutta perinteisten teknologioiden turvatasoon. Sen avulla voidaan myös saada yhä useammat mahdolliset käyttäjät hyväksymään vedyn käyttö.

| 2.7 | Vetykäyttöisiin moottoriajoneuvoihin sovellettavien ja yhteisön tasolla yhtenäistettyjen sääntöjen antaminen on epäilemättä ratkaiseva askel pyrittäessä saavuttamaan tarvittava hyväksyntä käyttäjien keskuudessa. Käyttäjien myönteisen luottamuksen lisääntyminen vedyn käytön yhteydessä on välttämätöntä, jotta voidaan nopeuttaa sellaisten vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivien ajoneuvojen markkinoille saattamista, joiden kasvihuonekaasupäästöt ovat erittäin alhaiset. Tämä on ehdottoman tärkeää todellisen ja konkreettisen ympäristönsuojelun edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.7

Vetykäyttöisiin moottoriajoneuvoihin sovellettavien ja yhteisön tasolla yhtenäistettyjen sääntöjen antaminen on epäilemättä ratkaiseva askel pyrittäessä saavuttamaan tarvittava hyväksyntä käyttäjien keskuudessa. Käyttäjien myönteisen luottamuksen lisääntyminen vedyn käytön yhteydessä on välttämätöntä, jotta voidaan nopeuttaa sellaisten vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivien ajoneuvojen markkinoille saattamista, joiden kasvihuonekaasupäästöt ovat erittäin alhaiset. Tämä on ehdottoman tärkeää todellisen ja konkreettisen ympäristönsuojelun edistämiseksi.

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Tarkasteltavana olevalla asetusehdotuksella vetykäyttöisistä moottoriajoneuvoista pyritään laatimaan koko EU:ssa voimassa olevat säännöt vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntää varten. |
| --- | --- |

3.1

Tarkasteltavana olevalla asetusehdotuksella vetykäyttöisistä moottoriajoneuvoista pyritään laatimaan koko EU:ssa voimassa olevat säännöt vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntää varten.

| 3.2 | Asetusehdotuksessa säädetään puitedirektiivin 2007/46/EY muuttamisesta siten, että ajoneuvoluokkiin M1, M2 ja M3 sekä N1, N2 ja N3
   (2) kuuluvat vetykäyttöiset moottoriajoneuvot sisällytetään EY:n tyyppihyväksyntämenettelyn piiriin ja että vetykäyttöiset moottoriajoneuvot otetaan huomioon kaikissa direktiiveissä ja asetuksissa, joissa säädetään tyyppihyväksynnästä. |
| --- | --- |

3.2

Asetusehdotuksessa säädetään puitedirektiivin 2007/46/EY muuttamisesta siten, että ajoneuvoluokkiin M1, M2 ja M3 sekä N1, N2 ja N3
   (2) kuuluvat vetykäyttöiset moottoriajoneuvot sisällytetään EY:n tyyppihyväksyntämenettelyn piiriin ja että vetykäyttöiset moottoriajoneuvot otetaan huomioon kaikissa direktiiveissä ja asetuksissa, joissa säädetään tyyppihyväksynnästä.

| 3.3 | Ehdotetun asetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 95 artikla.
  Asetusehdotus on täysin toissijaisuusperiaatteen mukainen, sillä yhteisötasolla asetettavia poliittisia tavoitteita ei voida saavuttaa jäsenvaltiotasolla, ja kyseisellä menettelyllä torjutaan esteiden luominen yhtenäismarkkinoille.
  Asetusehdotus noudattaa suhteellisuusperiaatetta, sillä sen tavoitteena on varmistaa yhtenäismarkkinoiden moitteeton toiminta ja taata samalla korkeatasoinen yleinen turvallisuus ja ympäristönsuojelu. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotetun asetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 95 artikla.

Asetusehdotus on täysin toissijaisuusperiaatteen mukainen, sillä yhteisötasolla asetettavia poliittisia tavoitteita ei voida saavuttaa jäsenvaltiotasolla, ja kyseisellä menettelyllä torjutaan esteiden luominen yhtenäismarkkinoille.

Asetusehdotus noudattaa suhteellisuusperiaatetta, sillä sen tavoitteena on varmistaa yhtenäismarkkinoiden moitteeton toiminta ja taata samalla korkeatasoinen yleinen turvallisuus ja ympäristönsuojelu.

| 3.4 | Komissio ehdottaa lainsäädäntövälineeksi asetusta, jotta ehdotetun asetuksen säännökset voidaan panna samanaikaisesti täytäntöön eikä tarvitse odottaa niiden saattamista osaksi yksittäisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Muutoin tyyppihyväksyntää koskevia sääntöjä ei mukautettaisi samanaikaisesti, ja sääntöjä voitaisiin muuttaa huomattavasti, kun ne siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.4

Komissio ehdottaa lainsäädäntövälineeksi asetusta, jotta ehdotetun asetuksen säännökset voidaan panna samanaikaisesti täytäntöön eikä tarvitse odottaa niiden saattamista osaksi yksittäisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Muutoin tyyppihyväksyntää koskevia sääntöjä ei mukautettaisi samanaikaisesti, ja sääntöjä voitaisiin muuttaa huomattavasti, kun ne siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 3.5 | Ehdotetusta asetuksesta on järjestetty laaja kuuleminen, johon kaikki sidosryhmät osallistuivat. Vetyä käsittelevän työryhmän ohella kuulemiseen osallistui jäsenvaltioiden viranomaisia, ajoneuvonvalmistajia, alihankkijoita ja toimialajärjestöjä. |
| --- | --- |

3.5

Ehdotetusta asetuksesta on järjestetty laaja kuuleminen, johon kaikki sidosryhmät osallistuivat. Vetyä käsittelevän työryhmän ohella kuulemiseen osallistui jäsenvaltioiden viranomaisia, ajoneuvonvalmistajia, alihankkijoita ja toimialajärjestöjä.

| 3.6 | Tässä yhteydessä tarkasteltiin neljää vaihtoehtoa:






  — | vallitsevan tilan säilyttäminen eli ei muutosta nykyiseen tilanteeseen |
| --- | --- | --- |

3.6

Tässä yhteydessä tarkasteltiin neljää vaihtoehtoa:

—

vallitsevan tilan säilyttäminen eli ei muutosta nykyiseen tilanteeseen

| — | jäsenvaltiotason lainsäädäntö |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiotason lainsäädäntö

| — | Euroopan unionin tason lainsäädäntö |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin tason lainsäädäntö

| — | ei sääntelyä: itsesääntely. |
| --- | --- |

—

ei sääntelyä: itsesääntely.

| 3.7 | Tämän jälkeen nimitettiin konsultti, joka arvioi vastaukset turvallisuuden, teknologian sekä eri vaihtoehtoihin sisältyvien kustannusten osalta. Tulokset lähetettiin tutkittaviksi vetypohjaiseen teknologiaan panostaville suurimmille ajoneuvovalmistajille. |
| --- | --- |

3.7

Tämän jälkeen nimitettiin konsultti, joka arvioi vastaukset turvallisuuden, teknologian sekä eri vaihtoehtoihin sisältyvien kustannusten osalta. Tulokset lähetettiin tutkittaviksi vetypohjaiseen teknologiaan panostaville suurimmille ajoneuvovalmistajille.

| 3.8 | Kyseisestä laajasta kuulemisesta ilmeni selkeästi, että kaikkien vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskeva yhteisötason sääntely on soveltuvin menetelmä. |
| --- | --- |

3.8

Kyseisestä laajasta kuulemisesta ilmeni selkeästi, että kaikkien vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskeva yhteisötason sääntely on soveltuvin menetelmä.

| 3.9 | Komissio on esittänyt päätöksensä tueksi tutkimuksen (3), jossa osoitetaan, että tiukankin eurooppalaisen tyyppihyväksynnän käyttöönotto on yksinkertaisin ja paljon edullisempi menettely verrattuna yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavien 27 erilaisen tyyppihyväksyntämenettelyn teoreettisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

3.9

Komissio on esittänyt päätöksensä tueksi tutkimuksen (3), jossa osoitetaan, että tiukankin eurooppalaisen tyyppihyväksynnän käyttöönotto on yksinkertaisin ja paljon edullisempi menettely verrattuna yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavien 27 erilaisen tyyppihyväksyntämenettelyn teoreettisiin kustannuksiin.

| 3.10 | Konsultin arviot esitettiin myös komissiolle, ja se laati aiemmin toteutetun kuulemisen perusteella tarkasteltavana olevan ehdotuksen asetukseksi, josta on nyt käynnistetty institutionaalinen menettely. |
| --- | --- |

3.10

Konsultin arviot esitettiin myös komissiolle, ja se laati aiemmin toteutetun kuulemisen perusteella tarkasteltavana olevan ehdotuksen asetukseksi, josta on nyt käynnistetty institutionaalinen menettely.

| 3.11 | Komission mukaan ehdotetun asetuksen säännöksillä voidaan varmistaa vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen käyttäjien välttämätön turvallisuus sekä vaikuttaa ratkaisevasti ympäristönsuojeluun. |
| --- | --- |

3.11

Komission mukaan ehdotetun asetuksen säännöksillä voidaan varmistaa vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen käyttäjien välttämätön turvallisuus sekä vaikuttaa ratkaisevasti ympäristönsuojeluun.

| 3.12 | Lopuksi säädetään, että 36 kuukauden kuluttua ehdotetun asetuksen voimaantulosta vetyjärjestelmien vaatimustenmukaisuuden, kaikkien vedyn kanssa kosketuksissa olevien rakenneosien sekä käytettyjen materiaalien on vastattava täysin ehdotetun asetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

3.12

Lopuksi säädetään, että 36 kuukauden kuluttua ehdotetun asetuksen voimaantulosta vetyjärjestelmien vaatimustenmukaisuuden, kaikkien vedyn kanssa kosketuksissa olevien rakenneosien sekä käytettyjen materiaalien on vastattava täysin ehdotetun asetuksen säännöksiä.

4.   Kuuleminen

| 4.1 | Kuulemisessa, johon osallistui Euroopan komission, tutkimusalan, vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja kehittävien ajoneuvonvalmistajien, eurooppalaisten järjestöjen, kuluttajien sekä polttokennojen valmistajien edustajia, tuotiin esiin merkittäviä näkökantoja sekä esitettiin tärkeää tietoa viimeaikaisesta teknologian kehityksestä. |
| --- | --- |

4.1

Kuulemisessa, johon osallistui Euroopan komission, tutkimusalan, vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja kehittävien ajoneuvonvalmistajien, eurooppalaisten järjestöjen, kuluttajien sekä polttokennojen valmistajien edustajia, tuotiin esiin merkittäviä näkökantoja sekä esitettiin tärkeää tietoa viimeaikaisesta teknologian kehityksestä.

| 4.2 | Tässä yhteydessä painotettiin, että on tärkeää levittää tietoa suuren yleisön keskuudessa ja toteuttaa aloitteita, kuten Roomassa jo joitakin vuosia järjestetty tapahtuma (H2 Roma). Näin voidaan edistää tuottajien ja kuluttajien kohtaamista, esitellä teknologian kehittymistä sekä tehdä tunnetuksi teknologiaa, jota useimmat vielä pitävät vaarallisena. Kuulemisen osanottajat olivat hyvin kiinnostuneita ETSK:n roolista, ja komitea voisikin toimia kulttuurisena välittäjänä. |
| --- | --- |

4.2

Tässä yhteydessä painotettiin, että on tärkeää levittää tietoa suuren yleisön keskuudessa ja toteuttaa aloitteita, kuten Roomassa jo joitakin vuosia järjestetty tapahtuma (H2 Roma). Näin voidaan edistää tuottajien ja kuluttajien kohtaamista, esitellä teknologian kehittymistä sekä tehdä tunnetuksi teknologiaa, jota useimmat vielä pitävät vaarallisena. Kuulemisen osanottajat olivat hyvin kiinnostuneita ETSK:n roolista, ja komitea voisikin toimia kulttuurisena välittäjänä.

| 4.3 | Yritykset ja kuluttajat korostivat, että on voitava luottaa sekä ajoneuvojen ja vedyn varastoinnin ja jakelun perusrakenteiden turvallisuuteen että vedyn saatavuuteen. Tutkimusta on jatkettava, ja sitä on tuettava nykyistä enemmän. Lisäksi suhtauduttiin myönteisesti äskettäisiin unionin aloitteisiin polttokennoteknologian edistämiseksi sekä päätökseen rahoittaa yhteinen teknologia-aloite. |
| --- | --- |

4.3

Yritykset ja kuluttajat korostivat, että on voitava luottaa sekä ajoneuvojen ja vedyn varastoinnin ja jakelun perusrakenteiden turvallisuuteen että vedyn saatavuuteen. Tutkimusta on jatkettava, ja sitä on tuettava nykyistä enemmän. Lisäksi suhtauduttiin myönteisesti äskettäisiin unionin aloitteisiin polttokennoteknologian edistämiseksi sekä päätökseen rahoittaa yhteinen teknologia-aloite.

| 4.4 | Testit ovat osoittaneet, että vetykäyttöinen ajoneuvo voi jo nyt taittaa yhdellä latauksella 600 kilometrin matkan. Lisätestejä on valmisteilla. |
| --- | --- |

4.4

Testit ovat osoittaneet, että vetykäyttöinen ajoneuvo voi jo nyt taittaa yhdellä latauksella 600 kilometrin matkan. Lisätestejä on valmisteilla.

| 4.5 | Kuten kuulemisesta kävi ilmi, vetykäyttöinen ajoneuvo voidaan jo nyt toteuttaa teknologisesti, mutta sen markkinoille saattamiseen tarvittavat taloudelliset ja sosiaaliset edellytykset puuttuvat. Tyyppihyväksyntää koskevan asetuksen myötä poistetaan ensimmäinen este. |
| --- | --- |

4.5

Kuten kuulemisesta kävi ilmi, vetykäyttöinen ajoneuvo voidaan jo nyt toteuttaa teknologisesti, mutta sen markkinoille saattamiseen tarvittavat taloudelliset ja sosiaaliset edellytykset puuttuvat. Tyyppihyväksyntää koskevan asetuksen myötä poistetaan ensimmäinen este.

5.   Yleistä

| 5.1 | ETSK kannattaa ehdotetun asetuksen sisältöä ja suhtautuu myönteisesti vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavien yhtenäisten sääntöjen antamiseen, sillä kyseinen menettely on edistysaskel verrattuna nykytilanteeseen, jossa ei ole minkäänlaista viitelainsäädäntöä ja joka saattaa aiheuttaa ilmeisiä kilpailuvääristymiä ja sisämarkkinoiden pirstaloitumista. Ehdotettu asetus on hyväksyttävä nopeasti myös turvallisuuden ja ympäristönsuojelun vuoksi. |
| --- | --- |

5.1

ETSK kannattaa ehdotetun asetuksen sisältöä ja suhtautuu myönteisesti vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavien yhtenäisten sääntöjen antamiseen, sillä kyseinen menettely on edistysaskel verrattuna nykytilanteeseen, jossa ei ole minkäänlaista viitelainsäädäntöä ja joka saattaa aiheuttaa ilmeisiä kilpailuvääristymiä ja sisämarkkinoiden pirstaloitumista. Ehdotettu asetus on hyväksyttävä nopeasti myös turvallisuuden ja ympäristönsuojelun vuoksi.

| 5.2 | ETSK katsoo, että selkeän viitekehyksen puute estää väistämättä tarvittavia huomattavia investointeja, jotka ovat välttämättömiä vetypohjaisten teknologioiden kehittämiseksi, sillä vety on tulevaisuuden auton energialähde. |
| --- | --- |

5.2

ETSK katsoo, että selkeän viitekehyksen puute estää väistämättä tarvittavia huomattavia investointeja, jotka ovat välttämättömiä vetypohjaisten teknologioiden kehittämiseksi, sillä vety on tulevaisuuden auton energialähde.

| 5.3 | Tarkasteltava asetusehdotus on Euroopan unionin kestävän kehityksen politiikan sekä ilmastonmuutoksen torjuntatoimien mukainen. Yhteisön aloitteet perustuvat kyseisiin politiikkoihin, jotka ovat välttämättömiä Lissabonin strategian yleistavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.3

Tarkasteltava asetusehdotus on Euroopan unionin kestävän kehityksen politiikan sekä ilmastonmuutoksen torjuntatoimien mukainen. Yhteisön aloitteet perustuvat kyseisiin politiikkoihin, jotka ovat välttämättömiä Lissabonin strategian yleistavoitteiden saavuttamiseksi.

| 5.4 | ETSK on täysin vakuuttunut siitä, että jollei vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja kehitetä nopeasti ja intensiivisesti ja jollei fossiilisia polttoaineita korvata vähitellen, ympäristönsuojeluun kohdistuvat edut jäävät melko pieniksi ja laadullisesti merkityksettömiksi. Komitean mielestä on edistettävä ympäristön kestävää kehitystä ja ilmastonmuutoksen tiukkoja torjuntatoimia. Ne voidaan toteuttaa hyödyntämällä vetyä, toisen sukupolven biopolttoaineita sekä muita uusiutuvia polttoaineita. |
| --- | --- |

5.4

ETSK on täysin vakuuttunut siitä, että jollei vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja kehitetä nopeasti ja intensiivisesti ja jollei fossiilisia polttoaineita korvata vähitellen, ympäristönsuojeluun kohdistuvat edut jäävät melko pieniksi ja laadullisesti merkityksettömiksi. Komitean mielestä on edistettävä ympäristön kestävää kehitystä ja ilmastonmuutoksen tiukkoja torjuntatoimia. Ne voidaan toteuttaa hyödyntämällä vetyä, toisen sukupolven biopolttoaineita sekä muita uusiutuvia polttoaineita.

| 5.5 | ETSK katsoo, että vedyn käyttö sekä poltto- ja vetykennojen alalla tehtävä tutkimus tarjoavat lupaavan keinon kääntää nykyinen kehitys, jossa energiantarve tyydytetään pääasiassa fossiilisilla polttoaineilla. Niiden osuus energiantarjonnasta on nykyisin maailmanlaajuisesti 85–90 prosenttia. Tulevaisuudennäkymiä arvioitaessa on otettava huomioon, että fossiilisten polttoaineiden saatavuuden odotetaan heikkenevän ja että niiden hinta nousee tulevaisuudessa jatkuvasti. |
| --- | --- |

5.5

ETSK katsoo, että vedyn käyttö sekä poltto- ja vetykennojen alalla tehtävä tutkimus tarjoavat lupaavan keinon kääntää nykyinen kehitys, jossa energiantarve tyydytetään pääasiassa fossiilisilla polttoaineilla. Niiden osuus energiantarjonnasta on nykyisin maailmanlaajuisesti 85–90 prosenttia. Tulevaisuudennäkymiä arvioitaessa on otettava huomioon, että fossiilisten polttoaineiden saatavuuden odotetaan heikkenevän ja että niiden hinta nousee tulevaisuudessa jatkuvasti.

| 5.6 | ETSK kannattaa antamassaan lausunnossa (4) täysin komission asiakirjassaan KOM(2007) 571 lopullinen esittämää aloitetta rahoittaa lähes 470 miljoonalla eurolla yhteistä teknologia-aloitetta siten, että perustetaan polttokenno- ja vety-yhteisyritys. Laaja-alaisen tutkimusaloitteen avulla komissio, jäsenvaltiot ja teollisuus voivat yhdistää resurssinsa ohjelmissa, jotka kohdennetaan energialähteiden monipuolistamisen ja energian tulevan saatavuuden kannalta strategisiin aloihin. |
| --- | --- |

5.6

ETSK kannattaa antamassaan lausunnossa (4) täysin komission asiakirjassaan KOM(2007) 571 lopullinen esittämää aloitetta rahoittaa lähes 470 miljoonalla eurolla yhteistä teknologia-aloitetta siten, että perustetaan polttokenno- ja vety-yhteisyritys. Laaja-alaisen tutkimusaloitteen avulla komissio, jäsenvaltiot ja teollisuus voivat yhdistää resurssinsa ohjelmissa, jotka kohdennetaan energialähteiden monipuolistamisen ja energian tulevan saatavuuden kannalta strategisiin aloihin.

| 5.7 | Myöhemmin antamassaan lausunnossa ”Liikenteen energialähteiden yhdistelmä” (5) ETSK ”pitää myös välttämättömänä, että vedyn ja toisen sukupolven biopolttoaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevan tutkimuksen rahoitusta vauhditetaan määrätietoisesti”, ja ”yhtyy vedyn käyttöä tutkivien yritysten ja tutkimuslaitosten pyyntöihin, joiden mukaan neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi nopeuttaa ehdotuksen hyväksymisprosessia”. |
| --- | --- |

5.7

Myöhemmin antamassaan lausunnossa ”Liikenteen energialähteiden yhdistelmä” (5) ETSK ”pitää myös välttämättömänä, että vedyn ja toisen sukupolven biopolttoaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevan tutkimuksen rahoitusta vauhditetaan määrätietoisesti”, ja ”yhtyy vedyn käyttöä tutkivien yritysten ja tutkimuslaitosten pyyntöihin, joiden mukaan neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi nopeuttaa ehdotuksen hyväksymisprosessia”.

| 5.8 | Polttokennot ovat energian konverttereita, joiden avulla voidaan vähentää huomattavasti kasvihuonekaasujen ja muiden epäpuhtauksien syntymistä. ETSK kiinnittää edellisessä kohdassa mainitussa lausunnossaan biomassan käsittelyn yhteydessä huomiota polttokennojen uusien katalysaattorien äskettäiseen kehitykseen, sillä kyseessä on hyvin lupaava teknologia ajoneuvoissa käytettävän puhtaan energian saamiseksi. |
| --- | --- |

5.8

Polttokennot ovat energian konverttereita, joiden avulla voidaan vähentää huomattavasti kasvihuonekaasujen ja muiden epäpuhtauksien syntymistä. ETSK kiinnittää edellisessä kohdassa mainitussa lausunnossaan biomassan käsittelyn yhteydessä huomiota polttokennojen uusien katalysaattorien äskettäiseen kehitykseen, sillä kyseessä on hyvin lupaava teknologia ajoneuvoissa käytettävän puhtaan energian saamiseksi.

| 5.9 | ETSK toteaa, että vedyn hyödyntäminen pyrittäessä vähitellen korvaamaan fossiiliset polttoaineet on välttämätön ja toivottava toimenpide, ja korostaa, että vetykäyttöisten ajoneuvojen käyttöönotto edellyttää ehdottomasti huomattavia investointeja kaikkiin vedyn käyttöön liittyviin tutkimusaloihin. Näin ollen ETSK toivoo ja kannattaa sellaisten tutkimusohjelmien laatimista, joilla pyritään vahvistamaan kyseistä strategiaa. |
| --- | --- |

5.9

ETSK toteaa, että vedyn hyödyntäminen pyrittäessä vähitellen korvaamaan fossiiliset polttoaineet on välttämätön ja toivottava toimenpide, ja korostaa, että vetykäyttöisten ajoneuvojen käyttöönotto edellyttää ehdottomasti huomattavia investointeja kaikkiin vedyn käyttöön liittyviin tutkimusaloihin. Näin ollen ETSK toivoo ja kannattaa sellaisten tutkimusohjelmien laatimista, joilla pyritään vahvistamaan kyseistä strategiaa.

| 5.10 | Komitea katsoo, ettei kyseisen prosessin huomattavien kustannusten keskeinen ongelma saa estää vetypohjaisen teknologian kehitystä, ja kiinnittää suurta huomiota kaikkiin ohjelmiin, joilla pyritään löytämään uusia keinoja tuottaa vetyä ympäristöystävällisesti. Vedyn tuotannosta 90 prosenttia perustuu nykyisin metaaniin, joka on tärkeä, mutta rajallisesti käytettävissä oleva energianlähde. |
| --- | --- |

5.10

Komitea katsoo, ettei kyseisen prosessin huomattavien kustannusten keskeinen ongelma saa estää vetypohjaisen teknologian kehitystä, ja kiinnittää suurta huomiota kaikkiin ohjelmiin, joilla pyritään löytämään uusia keinoja tuottaa vetyä ympäristöystävällisesti. Vedyn tuotannosta 90 prosenttia perustuu nykyisin metaaniin, joka on tärkeä, mutta rajallisesti käytettävissä oleva energianlähde.

| 5.11 | ETSK painottaa, ettei kaikkeen teknologian kehittämiseen liittyviä kustannuksia ja tarvittavien huomattavien varojen määrää arvioitaessa tule kiinnittää huomiota vain ajoneuvoteollisuuteen — vaikkakin se on määrällisesti merkittävä ala — vaan strategisessa visiossa ja tulevaisuudennäkymissä on punnittava tulevia hyötyjä, joita voi syntyä vedyn käytön yleistyessä. Vetyä voidaan tulevaisuudessa käyttää julkisen ja yksityisliikenteen ohella tavarankuljetuksissa ja raide- ja meriliikenteessä sekä — pitkäjänteisempänä tavoitteena — sähkölaitoksissa. |
| --- | --- |

5.11

ETSK painottaa, ettei kaikkeen teknologian kehittämiseen liittyviä kustannuksia ja tarvittavien huomattavien varojen määrää arvioitaessa tule kiinnittää huomiota vain ajoneuvoteollisuuteen — vaikkakin se on määrällisesti merkittävä ala — vaan strategisessa visiossa ja tulevaisuudennäkymissä on punnittava tulevia hyötyjä, joita voi syntyä vedyn käytön yleistyessä. Vetyä voidaan tulevaisuudessa käyttää julkisen ja yksityisliikenteen ohella tavarankuljetuksissa ja raide- ja meriliikenteessä sekä — pitkäjänteisempänä tavoitteena — sähkölaitoksissa.

| 5.12 | ETSK on täysin vakuuttunut siitä, että jos kyseiset merkittävät tutkimusohjelmat kehittyvät toivottuun suuntaan ja jos kaikki sidosryhmät antavat tarvittavan poliittisen ja taloudellisen tuen, kokonaan tai osittain vetykäyttöiset ajoneuvot saatetaan ottaa käyttöön suhteellisen pian. |
| --- | --- |

5.12

ETSK on täysin vakuuttunut siitä, että jos kyseiset merkittävät tutkimusohjelmat kehittyvät toivottuun suuntaan ja jos kaikki sidosryhmät antavat tarvittavan poliittisen ja taloudellisen tuen, kokonaan tai osittain vetykäyttöiset ajoneuvot saatetaan ottaa käyttöön suhteellisen pian.

| 5.13 | Konkreettinen esimerkki tästä myönteisestä suuntauksesta on hybridijärjestelmällä toimivien taksien määrän jatkuva kasvu New Yorkissa. Myönteisellä kaupunkipolitiikalla voidaan yhdistää ympäristönsuojelu ja markkinasäännöt. Näin tuodaan myös esiin, että yritykset estää kyseisen teknologian kehittäminen perustuvat usein ainoastaan vakiintuneiden intressien suojeluun. |
| --- | --- |

5.13

Konkreettinen esimerkki tästä myönteisestä suuntauksesta on hybridijärjestelmällä toimivien taksien määrän jatkuva kasvu New Yorkissa. Myönteisellä kaupunkipolitiikalla voidaan yhdistää ympäristönsuojelu ja markkinasäännöt. Näin tuodaan myös esiin, että yritykset estää kyseisen teknologian kehittäminen perustuvat usein ainoastaan vakiintuneiden intressien suojeluun.

| 5.14 | ETSK on kaikissa asiaa koskevissa lausunnoissaan kannattanut vedyn käyttöä, sillä vety on nykyisistä rajoituksistaan huolimatta tulevaisuuden haaste. Komitea seuraa tarkasti äskettäin käynnistettyjä aloitteita, joissa vaihtoehtoisia tuotanto- ja toimitusteknologioita hyödyntämällä tasoitetaan tietä vedylle ajoneuvojen tulevana käyttövoimana. |
| --- | --- |

5.14

ETSK on kaikissa asiaa koskevissa lausunnoissaan kannattanut vedyn käyttöä, sillä vety on nykyisistä rajoituksistaan huolimatta tulevaisuuden haaste. Komitea seuraa tarkasti äskettäin käynnistettyjä aloitteita, joissa vaihtoehtoisia tuotanto- ja toimitusteknologioita hyödyntämällä tasoitetaan tietä vedylle ajoneuvojen tulevana käyttövoimana.

| 5.15 | Kyseisissä kehitysnäkymissä ETSK kehottaa komissiota jälleen kerran tarkastelemaan vaihtoehtoisten polttoaineiden kattavan jakeluverkon kehittämisongelmaa alkaen LPG:n (nesteytetyn maakaasun) jakelun vahvistamisesta. Muutamia myönteisiä poikkeuksia — kuten Puola — lukuunottamatta LPG:n jakeluverkko on jäsenvaltiossa harva, ja toisista se puuttuu kokonaan. |
| --- | --- |

5.15

Kyseisissä kehitysnäkymissä ETSK kehottaa komissiota jälleen kerran tarkastelemaan vaihtoehtoisten polttoaineiden kattavan jakeluverkon kehittämisongelmaa alkaen LPG:n (nesteytetyn maakaasun) jakelun vahvistamisesta. Muutamia myönteisiä poikkeuksia — kuten Puola — lukuunottamatta LPG:n jakeluverkko on jäsenvaltiossa harva, ja toisista se puuttuu kokonaan.

| 5.16 | Varastointi ja jakelu on konkreettinen esimerkki alan tutkimuksen kohdentamisesta. Kaasun jakelussa tarvittavat innovatiiviset teknologiat ovat keskeinen ja ratkaiseva tekijä uusien ajoneuvojen yleistymisen kannalta sekä siirtymäaikana, jolloin käytetään eri kaasujen mahdollisia seoksia, että vetykäyttöisiin ajoneuvoihin tähtäävässä lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

5.16

Varastointi ja jakelu on konkreettinen esimerkki alan tutkimuksen kohdentamisesta. Kaasun jakelussa tarvittavat innovatiiviset teknologiat ovat keskeinen ja ratkaiseva tekijä uusien ajoneuvojen yleistymisen kannalta sekä siirtymäaikana, jolloin käytetään eri kaasujen mahdollisia seoksia, että vetykäyttöisiin ajoneuvoihin tähtäävässä lopullisessa vaiheessa.

| 5.17 | Alalla on saatava ajoissa käyttöön yhä tehokkaampia ja turvallisempia jakelujärjestelmiä, jotka perustuvat Euroopassa parhaillaan toimivista kahdesta järjestelmästä — Mantovassa Italiassa ja Münchenissä Saksassa — saatuihin kokemuksiin. Tutkimustoiminnassa on pyrittävä teknisesti yhä kehittyneempiin järjestelmiin, joissa painotetaan korkeita turvallisuus- ja ympäristönsuojelustandardeja. |
| --- | --- |

5.17

Alalla on saatava ajoissa käyttöön yhä tehokkaampia ja turvallisempia jakelujärjestelmiä, jotka perustuvat Euroopassa parhaillaan toimivista kahdesta järjestelmästä — Mantovassa Italiassa ja Münchenissä Saksassa — saatuihin kokemuksiin. Tutkimustoiminnassa on pyrittävä teknisesti yhä kehittyneempiin järjestelmiin, joissa painotetaan korkeita turvallisuus- ja ympäristönsuojelustandardeja.

| 5.18 | Näin ollen ETSK katsoo, että korkeiden turvallisuus- ja tehokkuusstandardien toteuttaminen kaasumaisten polttoaineiden varastoinnissa ja jakelussa on nykyvaiheessa ratkaiseva tekijä. Tarvitaan laaja-alaista ohjelmaa LPG- ja metaanihuoltamoiden yleistämiseksi koko unionin alueella. Tämä on välittömin ja realistisin tavoite pyrittäessä vähentämään edes osittain polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä välivaiheena ennen lopullista tavoitetta eli vedyn jakelua. Kaasun ja vedyn varastoinnissa ja jakelussa tarvittavat teknologiat ovat hyvin samankaltaisia, joten kaasupohjaisen teknologian kehittäminen voi vain edistää vetypohjaisen teknologian kehittämistä. |
| --- | --- |

5.18

Näin ollen ETSK katsoo, että korkeiden turvallisuus- ja tehokkuusstandardien toteuttaminen kaasumaisten polttoaineiden varastoinnissa ja jakelussa on nykyvaiheessa ratkaiseva tekijä. Tarvitaan laaja-alaista ohjelmaa LPG- ja metaanihuoltamoiden yleistämiseksi koko unionin alueella. Tämä on välittömin ja realistisin tavoite pyrittäessä vähentämään edes osittain polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä välivaiheena ennen lopullista tavoitetta eli vedyn jakelua. Kaasun ja vedyn varastoinnissa ja jakelussa tarvittavat teknologiat ovat hyvin samankaltaisia, joten kaasupohjaisen teknologian kehittäminen voi vain edistää vetypohjaisen teknologian kehittämistä.

| 5.19 | ETSK on tietoinen siitä, että vedyn käyttöön liittyy vielä nykyisin kustannusongelmia ja turvallisuuskysymyksiä, jotka perustuvat aiempiin epäilyihin. Niistä on nyt eri maissa toteutettujen perusteellisten testien myötä päästävä kokonaan eroon, sillä vedyn käyttö on yhtä turvallista kuin perinteisten teknologioiden käyttö. Kun kyseinen tavoite on saavutettu, voidaan laajojen ja kohdennettujen tiedotusohjelmien avulla saavuttaa tulevien käyttäjien luottamus, mikä on kyseisen teknologian lopullisen käyttöönoton ehdoton edellytys. |
| --- | --- |

5.19

ETSK on tietoinen siitä, että vedyn käyttöön liittyy vielä nykyisin kustannusongelmia ja turvallisuuskysymyksiä, jotka perustuvat aiempiin epäilyihin. Niistä on nyt eri maissa toteutettujen perusteellisten testien myötä päästävä kokonaan eroon, sillä vedyn käyttö on yhtä turvallista kuin perinteisten teknologioiden käyttö. Kun kyseinen tavoite on saavutettu, voidaan laajojen ja kohdennettujen tiedotusohjelmien avulla saavuttaa tulevien käyttäjien luottamus, mikä on kyseisen teknologian lopullisen käyttöönoton ehdoton edellytys.

| 5.20 | ETSK:n mielestä kyseiseen strategiaan on näin ollen välttämätöntä nivoa laaja tiedotusohjelma, jossa tarkastellaan tulevien kuluttajien nykyisiä epäilyjä — vetyä pidetään erittäin vaarallisena tuotteena — ja pyritään pääsemään niistä eroon. |
| --- | --- |

5.20

ETSK:n mielestä kyseiseen strategiaan on näin ollen välttämätöntä nivoa laaja tiedotusohjelma, jossa tarkastellaan tulevien kuluttajien nykyisiä epäilyjä — vetyä pidetään erittäin vaarallisena tuotteena — ja pyritään pääsemään niistä eroon.

| 5.21 | Tällaisessa hyvin laaja-alaisessa tiedotusohjelmassa on välitettävä selkeä viesti: vetykäyttöiset ajoneuvot ovat myös mahdollisissa onnettomuuksissa jo nyt yhtä turvallisia kuin perinteiset ajoneuvot. Tämä on erittäin tärkeä tekijä komission ennusteiden uskottavuuden kannalta, sillä komission arvioiden mukaan unionin alueella saavutetaan vuoteen 2020 mennessä miljoonan vetykäyttöisen ajoneuvon käytön tavoite (vaikutustenarviointi s. 34). |
| --- | --- |

5.21

Tällaisessa hyvin laaja-alaisessa tiedotusohjelmassa on välitettävä selkeä viesti: vetykäyttöiset ajoneuvot ovat myös mahdollisissa onnettomuuksissa jo nyt yhtä turvallisia kuin perinteiset ajoneuvot. Tämä on erittäin tärkeä tekijä komission ennusteiden uskottavuuden kannalta, sillä komission arvioiden mukaan unionin alueella saavutetaan vuoteen 2020 mennessä miljoonan vetykäyttöisen ajoneuvon käytön tavoite (vaikutustenarviointi s. 34).

| 5.22 | Tarkasteltava asetusehdotus vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavien, yhteisötasolla yhtenäistettyjen säännösten antamisesta on ensimmäinen askel pyrittäessä saavuttamaan ja säilyttämään kuluttajien hyväksyntä. Ehdotettua asetusta onkin kannatettava myös siksi, että vedyn käyttö ajoneuvoissa edistää ratkaisevasti ympäristönsuojelua, sillä kyseinen käyttövoima ei aiheuta kasvihuonekaasupäästöjä eikä muita hiilipohjaisia epäpuhtauksia. |
| --- | --- |

5.22

Tarkasteltava asetusehdotus vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntään sovellettavien, yhteisötasolla yhtenäistettyjen säännösten antamisesta on ensimmäinen askel pyrittäessä saavuttamaan ja säilyttämään kuluttajien hyväksyntä. Ehdotettua asetusta onkin kannatettava myös siksi, että vedyn käyttö ajoneuvoissa edistää ratkaisevasti ympäristönsuojelua, sillä kyseinen käyttövoima ei aiheuta kasvihuonekaasupäästöjä eikä muita hiilipohjaisia epäpuhtauksia.

| 5.23 | ETSK on tyytyväinen siihen, että lainsäädäntövälineeksi on ehdotuksessa valittu asetus, sillä kun kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan välittömästi asianomaisia säädöksiä, varmistetaan kaikille alan tuottajille yhtenäiset edellytykset. |
| --- | --- |

5.23

ETSK on tyytyväinen siihen, että lainsäädäntövälineeksi on ehdotuksessa valittu asetus, sillä kun kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan välittömästi asianomaisia säädöksiä, varmistetaan kaikille alan tuottajille yhtenäiset edellytykset.

| 5.24 | Komitea kannattaa myös ehdotusta, jonka mukaan keskeiset säädökset laaditaan ja pannaan täytäntöön komiteamenettelyllä, ja suhtautuu myönteisesti ehdotukseen siirtymäajasta. Se vaikuttaa tarpeelliselta tuottajien kannalta, ja näin otetaan myös huomioon, että kyseinen teknologia on monimutkaista ja edellyttää pitkää soveltamisaikaa. |
| --- | --- |

5.24

Komitea kannattaa myös ehdotusta, jonka mukaan keskeiset säädökset laaditaan ja pannaan täytäntöön komiteamenettelyllä, ja suhtautuu myönteisesti ehdotukseen siirtymäajasta. Se vaikuttaa tarpeelliselta tuottajien kannalta, ja näin otetaan myös huomioon, että kyseinen teknologia on monimutkaista ja edellyttää pitkää soveltamisaikaa.

| 5.25 | ETSK kannattaa ja pitää tärkeänä sitä, että unioni on Japanin ja Yhdysvaltojen ohella mukana GCG:ssä (Global Coordination Group), jossa pyritään laatimaan vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntään maailmanlaajuisesti sovellettava menettely. |
| --- | --- |

5.25

ETSK kannattaa ja pitää tärkeänä sitä, että unioni on Japanin ja Yhdysvaltojen ohella mukana GCG:ssä (Global Coordination Group), jossa pyritään laatimaan vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntään maailmanlaajuisesti sovellettava menettely.

| 5.26 | Pyrkimys tällaiseen sopimukseen ei kuitenkaan saa estää yhteisön lainsäädäntämenettelyn etenemistä, sillä maailmanlaajuiseen sopimukseen pääseminen vie enemmän aikaa kuin tarkasteltavan asetusehdotuksen hyväksyminen. Unionin asema kyseisessä elimessä sitä vastoin vahvistuu, kun sillä on erityinen lainsäädäntöväline ja sen soveltamisesta saatuja omia kokemuksia. Lisäksi näin estetään pyrkimykset hyväksyä sellaiset maailmanlaajuisesti sovellettavat säännöt, joissa otetaan huomioon ainoat tällä hetkellä käytettävissä olevat eli Japanista saadut kokemukset. |
| --- | --- |

5.26

Pyrkimys tällaiseen sopimukseen ei kuitenkaan saa estää yhteisön lainsäädäntämenettelyn etenemistä, sillä maailmanlaajuiseen sopimukseen pääseminen vie enemmän aikaa kuin tarkasteltavan asetusehdotuksen hyväksyminen. Unionin asema kyseisessä elimessä sitä vastoin vahvistuu, kun sillä on erityinen lainsäädäntöväline ja sen soveltamisesta saatuja omia kokemuksia. Lisäksi näin estetään pyrkimykset hyväksyä sellaiset maailmanlaajuisesti sovellettavat säännöt, joissa otetaan huomioon ainoat tällä hetkellä käytettävissä olevat eli Japanista saadut kokemukset.

| 5.27 | Unionin vahva rooli kansainvälisissä päätöksentekoelimissä on myös merkittävä tekijä Euroopan tasolla toimivien suurten ajoneuvonvalmistajien kilpailukyvyn ylläpitämiseksi, sillä niiden on säilytettävä yhteys kehitysprosesseihin markkinoilla, joilla vahva, oikea-aikainen ja korkeaa teknologista kehitystä heijastava asema on erittäin tärkeä huomattavien markkinaosuuksien saamiseksi tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

5.27

Unionin vahva rooli kansainvälisissä päätöksentekoelimissä on myös merkittävä tekijä Euroopan tasolla toimivien suurten ajoneuvonvalmistajien kilpailukyvyn ylläpitämiseksi, sillä niiden on säilytettävä yhteys kehitysprosesseihin markkinoilla, joilla vahva, oikea-aikainen ja korkeaa teknologista kehitystä heijastava asema on erittäin tärkeä huomattavien markkinaosuuksien saamiseksi tulevaisuudessa.

| 5.28 | Vaikka tyyppihyväksyntä on vain koko prosessin yksi näkökohta, se on merkittävä edistysaskel pyrittäessä varmistamaan sellaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden saatavuus, joiden avulla voidaan helpottaa unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Näin edistetään myös ympäristönsuojelua ja valmistaudutaan siihen vääjäämättä lähestyvään, vaikkakin ajallisesti vaikeasti määriteltävään ajankohtaan, jolloin fossiiliset polttoaineet vähitellen ehtyvät. |
| --- | --- |

5.28

Vaikka tyyppihyväksyntä on vain koko prosessin yksi näkökohta, se on merkittävä edistysaskel pyrittäessä varmistamaan sellaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden saatavuus, joiden avulla voidaan helpottaa unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Näin edistetään myös ympäristönsuojelua ja valmistaudutaan siihen vääjäämättä lähestyvään, vaikkakin ajallisesti vaikeasti määriteltävään ajankohtaan, jolloin fossiiliset polttoaineet vähitellen ehtyvät.

| 5.29 | Kaikki tämä edellyttää rohkeita päätöksiä sekä pitkäjänteistä strategista visiota, jossa kiinnitetään huomiota nykytilanteeseen ja esitetään tulevaisuudennäkymiä, joissa vedyn käyttö on keskeisessä asemassa. |
| --- | --- |

5.29

Kaikki tämä edellyttää rohkeita päätöksiä sekä pitkäjänteistä strategista visiota, jossa kiinnitetään huomiota nykytilanteeseen ja esitetään tulevaisuudennäkymiä, joissa vedyn käyttö on keskeisessä asemassa.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 204, 9.8.2008, s. 19.

1

(2)

2

M1 -luokka matkustajien kuljetukseen käytettävät ajoneuvot, joissa on korkeintaan kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi.

1

M2 -luokka matkustajien kuljetukseen käytettävät ajoneuvot, joissa on enemmän kuin kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi ja joiden enimmäismassa on korkeintaan viisi tonnia.

2

M3 -luokka matkustajien kuljetukseen käytettävät ajoneuvot, joissa on enemmän kuin kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi ja joiden enimmäismassa on yli viisi tonnia.

3

N1 -luokka tavaroiden kuljetukseen käytettävät ajoneuvot, joiden enimmäismassa on korkeintaan 3,5 tonnia.

1

N2 -luokka tavaroiden kuljetukseen käytettävät ajoneuvot, joiden enimmäismassa on yli 3,5 tonnia ja korkeintaan 12 tonnia.

2

N3 -luokka tavaroiden kuljetukseen käytettävät ajoneuvot, joiden enimmäismassa on yli 12 tonnia.

3

(3)  TRL limited, komission tieteellis-tekninen neuvonantaja.

3

(4)  EUVL C 204, 9.8.2008, s. 19.

4

(5)  CESE 1104/2007 (TEN/297), kohta 1.4. Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

5

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pienten ja keskisuurten yritysten kasvua ja kehitystä mahdollisesti edistävät poliittiset toimenpiteet (asianmukainen rahoitus pois luettuna)”

(2009/C 27/02)

Valtiovarainministeri Andrej Vizjak pyysi 20. syyskuuta 2007 neuvoston silloisen tulevan puheenjohtajavaltion Slovenian nimissä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Pienten ja keskisuurten yritysten kasvua ja kehitystä mahdollisesti edistävät poliittiset toimenpiteet (asianmukainen rahoitus pois luettuna).

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Claudio Cappellini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että komitean itsensä useaan otteeseen peräämä pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös (Small Business Act for Europe, SBAE) merkinnee mahdollisuutta antaa uutta tuulta pienyritysten eurooppalaisen peruskirjan purjeisiin ja tarjoaa erinomaisen tilaisuuden kehittää pienyritysten potentiaalia. Se testaa samalla toimielinten ja jäsenvaltioiden todellista halukkuutta sitoutua tukemaan pk-yrityksiä ja kaikkein pienimpiä yrityksiä varsinaisen aktiivisen, pysyvän politiikan avulla. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että komitean itsensä useaan otteeseen peräämä pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös (Small Business Act for Europe, SBAE) merkinnee mahdollisuutta antaa uutta tuulta pienyritysten eurooppalaisen peruskirjan purjeisiin ja tarjoaa erinomaisen tilaisuuden kehittää pienyritysten potentiaalia. Se testaa samalla toimielinten ja jäsenvaltioiden todellista halukkuutta sitoutua tukemaan pk-yrityksiä ja kaikkein pienimpiä yrityksiä varsinaisen aktiivisen, pysyvän politiikan avulla.

| 1.2 | Politiikkaa tarvitaan muulloinkin kuin taloudellisesti vaikeina aikoina, jolloin poliittiset piirit löytävät uudelleen pk-yritysten ja kaikkein pienimpien yritysten vetovoiman työpaikkapulan lievittäjinä ja työttömyystilastojen silottajina. Toiminnan on oltava perinpohjaisesti harkittua ja sillä on tuettava pitkällä aikavälillä pk-yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.2

Politiikkaa tarvitaan muulloinkin kuin taloudellisesti vaikeina aikoina, jolloin poliittiset piirit löytävät uudelleen pk-yritysten ja kaikkein pienimpien yritysten vetovoiman työpaikkapulan lievittäjinä ja työttömyystilastojen silottajina. Toiminnan on oltava perinpohjaisesti harkittua ja sillä on tuettava pitkällä aikavälillä pk-yritysten kilpailukykyä.

| 1.3 | ETSK suosittaa kymmentä perusluonteista pk-yritysten tuki- ja kehittämistoimenpidettä, joilla yrityksille luodaan todella suotuisa toimintaympäristö, sekä tehokasta pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista säädöstä, jossa edetään pelkkää poliittista julistusta pidemmälle.






  — | On tunnettava hyvin erilaisten pk-yritysten muodostama eurooppalainen rakenne, yritysten kehittyminen sekä niiden poikkialaiset ja alakohtaiset tarpeet. Samalla on otettava huomioon sisämarkkinoiden sisäinen, ulkoinen ja rajatylittävä ulottuvuus. Toimintamuotona olisi vuotuisten selvitysten julkaiseminen. |
| --- | --- | --- |

1.3

ETSK suosittaa kymmentä perusluonteista pk-yritysten tuki- ja kehittämistoimenpidettä, joilla yrityksille luodaan todella suotuisa toimintaympäristö, sekä tehokasta pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista säädöstä, jossa edetään pelkkää poliittista julistusta pidemmälle.

—

On tunnettava hyvin erilaisten pk-yritysten muodostama eurooppalainen rakenne, yritysten kehittyminen sekä niiden poikkialaiset ja alakohtaiset tarpeet. Samalla on otettava huomioon sisämarkkinoiden sisäinen, ulkoinen ja rajatylittävä ulottuvuus. Toimintamuotona olisi vuotuisten selvitysten julkaiseminen.

| — | Pk-yritykset on sisällytettävä kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja lainsäädäntäprosessiin. |
| --- | --- |

—

Pk-yritykset on sisällytettävä kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja lainsäädäntäprosessiin.

| — | On jatkettava kaikilla tasoilla hallinnon yksinkertaistamisstrategiaa ja otettava käyttöön uusi kuulemismenetelmä, jonka puitteissa kuullaan erilaisia pk-yrityksiä ja niitä edustavia välittäjäorganisaatioita. |
| --- | --- |

—

On jatkettava kaikilla tasoilla hallinnon yksinkertaistamisstrategiaa ja otettava käyttöön uusi kuulemismenetelmä, jonka puitteissa kuullaan erilaisia pk-yrityksiä ja niitä edustavia välittäjäorganisaatioita.

| — | On varmistettava, että lainsäädännössä otetaan kaikilla tasoilla huomioon erilaisten pk-yritysten tilanne ja tarpeet ja että lainsäädännössä sovelletaan ”pienet ensin” -periaatetta. |
| --- | --- |

—

On varmistettava, että lainsäädännössä otetaan kaikilla tasoilla huomioon erilaisten pk-yritysten tilanne ja tarpeet ja että lainsäädännössä sovelletaan ”pienet ensin” -periaatetta.

| — | On varmistettava, että lainsäädännössä otetaan huomioon neljä perusperiaatetta: 1) tehokas vaikutustenarviointi 2) oikeasuhtaisuus 3) ”vain kerran” -periaate ja 4) etujen turvaaminen etenkin laajentamalla pk-yritysedustajan toimivaltuuksia ja perustamalla sisämarkkinoille pk-yritysasiamiehen toimi. |
| --- | --- |

—

On varmistettava, että lainsäädännössä otetaan huomioon neljä perusperiaatetta: 1) tehokas vaikutustenarviointi 2) oikeasuhtaisuus 3) ”vain kerran” -periaate ja 4) etujen turvaaminen etenkin laajentamalla pk-yritysedustajan toimivaltuuksia ja perustamalla sisämarkkinoille pk-yritysasiamiehen toimi.

| — | On tuettava pk-yrityksiä edustavien välittäjäorganisaatioiden harjoittamaa oheistoimintaa ja neuvontaa. |
| --- | --- |

—

On tuettava pk-yrityksiä edustavien välittäjäorganisaatioiden harjoittamaa oheistoimintaa ja neuvontaa.

| — | On käynnistettävä uudelleen yritysten yhteistyöohjelmat ja yrityksiä edustavien organisaatioiden tiedonvaihtoa edistävät ohjelmat sekä verkotettava yritysten tukipalvelut. |
| --- | --- |

—

On käynnistettävä uudelleen yritysten yhteistyöohjelmat ja yrityksiä edustavien organisaatioiden tiedonvaihtoa edistävät ohjelmat sekä verkotettava yritysten tukipalvelut.

| — | On ryhdyttävä harjoittamaan kaikkein pienimmille yrityksille suunnattavaa laajennettua, pysyvää innovointipolitiikkaa. |
| --- | --- |

—

On ryhdyttävä harjoittamaan kaikkein pienimmille yrityksille suunnattavaa laajennettua, pysyvää innovointipolitiikkaa.

| — | On yksinkertaistettava ja tuettava pk-yritysten mahdollisuuksia hyötyä EU:n ohjelmista. |
| --- | --- |

—

On yksinkertaistettava ja tuettava pk-yritysten mahdollisuuksia hyötyä EU:n ohjelmista.

| — | On käynnistettävä toimintalinja, jolla tuetaan omistajanvaihdoksia ja yritysostoja. |
| --- | --- |

—

On käynnistettävä toimintalinja, jolla tuetaan omistajanvaihdoksia ja yritysostoja.

| 1.4 | ETSK katsoo, että SBAE on saatettava voimaan kaikilla tasoilla oikeudellisesti sitovan välineen muodossa. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että SBAE on saatettava voimaan kaikilla tasoilla oikeudellisesti sitovan välineen muodossa.

| 1.5 | Komitea katsoo lisäksi, että SBAEn avulla on pystyttävä rohkaisemaan pk-yritysten työmarkkinaosapuolia vuoropuheluun, tavoitteena luoda mahdollisimman hyvä työympäristö luovuudelle ja innovaatioille myös työoloissa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä työpaikkojen turvallisuuden parantamiseen ja niissä piilevien mahdollisten vaarojen analysointiin. |
| --- | --- |

1.5

Komitea katsoo lisäksi, että SBAEn avulla on pystyttävä rohkaisemaan pk-yritysten työmarkkinaosapuolia vuoropuheluun, tavoitteena luoda mahdollisimman hyvä työympäristö luovuudelle ja innovaatioille myös työoloissa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä työpaikkojen turvallisuuden parantamiseen ja niissä piilevien mahdollisten vaarojen analysointiin.

2.   Valmistelevan lausunnon taustaa

| 2.1 | Kaikki myöntävät pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) merkityksen Euroopan unionin taloudelle. Ne ovat keskeisiä tekijöitä EU:n kasvun ja työllisyyden kannalta samoin kuin vastattaessa maailmanlaajuistumisen uusiin haasteisiin. Arvioitaessa vuosina 2005–2007 toteutetun pk-yrityspolitiikan tuloksia havaitaan, että asiassa on edistytty huomattavasti sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla, kun on noudatettu ”pienet ensin” -periaatetta. |
| --- | --- |

2.1

Kaikki myöntävät pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) merkityksen Euroopan unionin taloudelle. Ne ovat keskeisiä tekijöitä EU:n kasvun ja työllisyyden kannalta samoin kuin vastattaessa maailmanlaajuistumisen uusiin haasteisiin. Arvioitaessa vuosina 2005–2007 toteutetun pk-yrityspolitiikan tuloksia havaitaan, että asiassa on edistytty huomattavasti sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla, kun on noudatettu ”pienet ensin” -periaatetta.

| 2.2 | Euroopan komissio on korostanut tarvetta vapauttaa pk-yritysten koko kasvu- ja työllisyyspotentiaali ja hyödyntää kaikilta osin niiden innovointikykyä. Suuntaus käy ilmi 11. joulukuuta 2007 hyväksytystä Lissabonin uutta kasvu- ja työllisyysstrategiaa koskevasta selvityksestä. Sen yhteydessä tuotiin esiin ajatus pienyrityksiä koskevasta eurooppalaisesta säädöksestä (SBAE). Sen pääasiallisena tavoitteena on määritellä periaatteet ja konkreettiset toimenpiteet eurooppalaisten pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi ottamalla kaikilta osin huomioon yritysten monimuotoisuus. Aloite sai myönteisen vastaanoton joulukuussa 2007 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, ja komission tavoitteena on nyt tehdä asiasta ehdotus kesäkuuhun 2008 mennessä. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan komissio on korostanut tarvetta vapauttaa pk-yritysten koko kasvu- ja työllisyyspotentiaali ja hyödyntää kaikilta osin niiden innovointikykyä. Suuntaus käy ilmi 11. joulukuuta 2007 hyväksytystä Lissabonin uutta kasvu- ja työllisyysstrategiaa koskevasta selvityksestä. Sen yhteydessä tuotiin esiin ajatus pienyrityksiä koskevasta eurooppalaisesta säädöksestä (SBAE). Sen pääasiallisena tavoitteena on määritellä periaatteet ja konkreettiset toimenpiteet eurooppalaisten pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi ottamalla kaikilta osin huomioon yritysten monimuotoisuus. Aloite sai myönteisen vastaanoton joulukuussa 2007 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, ja komission tavoitteena on nyt tehdä asiasta ehdotus kesäkuuhun 2008 mennessä.

| 2.3 | Tässä yhteydessä muistutettakoon, että ETSK on hiljattain antanut tai valmistelee parhaillaan useita muitakin pk-yrityspolitiikka käsitteleviä lausuntoja. Esimerkkejä:






  — | Yrityspalvelujen kehitys Euroopassa (asiakokonaisuus INT/412, esittelijä: Edwin Calleja)(valmisteilla) |
| --- | --- | --- |

2.3

Tässä yhteydessä muistutettakoon, että ETSK on hiljattain antanut tai valmistelee parhaillaan useita muitakin pk-yrityspolitiikka käsitteleviä lausuntoja. Esimerkkejä:

—

Yrityspalvelujen kehitys Euroopassa (asiakokonaisuus INT/412, esittelijä: Edwin Calleja)(valmisteilla)

| — | Pk-yritysten tutkimus- ja kehitysohjelma (asiakokonaisuus INT/379, esittelijä: Claudio Cappellini) |
| --- | --- |

—

Pk-yritysten tutkimus- ja kehitysohjelma (asiakokonaisuus INT/379, esittelijä: Claudio Cappellini)

| — | Pk-yrityspolitiikan puolivälitarkastelu (asiakokonaisuus INT/392, esittelijä: Brendan Burns) (valmisteilla) |
| --- | --- |

—

Pk-yrityspolitiikan puolivälitarkastelu (asiakokonaisuus INT/392, esittelijä: Brendan Burns) (valmisteilla)

| — | Kansainväliset julkiset hankinnat (asiakokonaisuus INT/394, esittelijä: Henri Malosse) |
| --- | --- |

—

Kansainväliset julkiset hankinnat (asiakokonaisuus INT/394, esittelijä: Henri Malosse)

| — | Mikroluotot (asiakokonaisuus INT/423, esittelijä: Antonello Pezzini)(valmisteilla). |
| --- | --- |

—

Mikroluotot (asiakokonaisuus INT/423, esittelijä: Antonello Pezzini)(valmisteilla).

| 2.4 | Neuvoston puheenjohtajana toimiva Slovenia on pyytänyt ETSK:ta tekemään poliittisluonteisia ehdotuksia pk-yritysten kasvun tukemiseksi. ETSK:n ei siis odoteta laativan uutta luetteloa teknisistä toimenpiteistä pk-yritysten yksittäisen kasvun edistämiseksi vaan ehdottavan nykyistä järjestelmällisempiä poliittisia puitteita ja pk-yritysten innovointia vauhdittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.4

Neuvoston puheenjohtajana toimiva Slovenia on pyytänyt ETSK:ta tekemään poliittisluonteisia ehdotuksia pk-yritysten kasvun tukemiseksi. ETSK:n ei siis odoteta laativan uutta luetteloa teknisistä toimenpiteistä pk-yritysten yksittäisen kasvun edistämiseksi vaan ehdottavan nykyistä järjestelmällisempiä poliittisia puitteita ja pk-yritysten innovointia vauhdittavia toimenpiteitä.

| 2.5 | Puheenjohtajavaltio Slovenia keskittyy ensisijaisesti mm. etenkin kahteen seikkaan:






  a) | Annetaan kaikille pk-yrityksille välineet, joiden avulla ne voivat vastata teollisuuden, ilmaston ja väestökehityksen muutoksen asettamiin mittaviin haasteisiin sekä sosiaalisiin haasteisiin, ja otetaan välineissä huomioon yritysten vaihteleva koko, toimintatavat, toimiala ja tuotantomuoto. Yritysten on myös kyettävä sopeutumaan markkinoiden rakennemuutokseen globalisaation muassaan tuomine vaikutuksineen, jakelussa tapahtuviin muutoksiin sekä tuotteiden ja palveluiden standardointiin ja sertifiointiin. |
| --- | --- | --- |

2.5

Puheenjohtajavaltio Slovenia keskittyy ensisijaisesti mm. etenkin kahteen seikkaan:

a)

Annetaan kaikille pk-yrityksille välineet, joiden avulla ne voivat vastata teollisuuden, ilmaston ja väestökehityksen muutoksen asettamiin mittaviin haasteisiin sekä sosiaalisiin haasteisiin, ja otetaan välineissä huomioon yritysten vaihteleva koko, toimintatavat, toimiala ja tuotantomuoto. Yritysten on myös kyettävä sopeutumaan markkinoiden rakennemuutokseen globalisaation muassaan tuomine vaikutuksineen, jakelussa tapahtuviin muutoksiin sekä tuotteiden ja palveluiden standardointiin ja sertifiointiin.

| b) | Annetaan pk-yrityksille välineet, joiden avulla ne voidaan kytkeä kiinteästi poliittisiin valintoihin, toiminnalle asetettaviin ensisijaisiin tavoitteisiin ja lainsäädäntöä koskeviin päätöksiin kaikilla niiden toimintaympäristöön vaikuttavilla tasoilla. |
| --- | --- |

b)

Annetaan pk-yrityksille välineet, joiden avulla ne voidaan kytkeä kiinteästi poliittisiin valintoihin, toiminnalle asetettaviin ensisijaisiin tavoitteisiin ja lainsäädäntöä koskeviin päätöksiin kaikilla niiden toimintaympäristöön vaikuttavilla tasoilla.

| 2.6 | Puheenjohtajavaltio Slovenian ETSK:lle esittämän lausuntopyynnön taustalla on myös pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen (SBAE) valmistelu. |
| --- | --- |

2.6

Puheenjohtajavaltio Slovenian ETSK:lle esittämän lausuntopyynnön taustalla on myös pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen (SBAE) valmistelu.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on aiemmissa lausunnoissaan selvittänyt pk-yritysten hyväksi toteutetun toiminnan merkittävää edistymistä, jota on tapahtunut varsinkin rahoituksen saatavuudessa ja hallinnon yksinkertaistamisessa. ETSK on iloinen voidessaan korostaa unionin toimielinten kannoissa tapahtunutta erittäin voimakasta kehittymistä pienyrityksiä suosivaan suuntaan ja toivoo, ettei kehitys johdu pelkästään nykyisestä vaikeasta taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta kontekstista. Asian kiistattomasta edistymisestä huolimatta viime vuosina käynnistettyjä toimintalinjoja leimaavat kuitenkin vielä useat puutteet. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on aiemmissa lausunnoissaan selvittänyt pk-yritysten hyväksi toteutetun toiminnan merkittävää edistymistä, jota on tapahtunut varsinkin rahoituksen saatavuudessa ja hallinnon yksinkertaistamisessa. ETSK on iloinen voidessaan korostaa unionin toimielinten kannoissa tapahtunutta erittäin voimakasta kehittymistä pienyrityksiä suosivaan suuntaan ja toivoo, ettei kehitys johdu pelkästään nykyisestä vaikeasta taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta kontekstista. Asian kiistattomasta edistymisestä huolimatta viime vuosina käynnistettyjä toimintalinjoja leimaavat kuitenkin vielä useat puutteet.

| 3.2 | ETSK katsoo ennen kaikkea, ettei pienyritysten eurooppalaisella peruskirjalla ole saavutettu sille asetettuja strategisia tavoitteita, koska se ei ole oikeudellisesti sitova ja se on useimmiten jäänyt pelkäksi poliittiseksi julistukseksi. Peruskirjan täytäntöönpanoa on lujitettava jäsenvaltioissa ja aluetasolla, ja sitä on ryhdyttävä arvioimaan ja antamaan jäsenvaltioille vuosittain suosituksia. |
| --- | --- |

3.2

ETSK katsoo ennen kaikkea, ettei pienyritysten eurooppalaisella peruskirjalla ole saavutettu sille asetettuja strategisia tavoitteita, koska se ei ole oikeudellisesti sitova ja se on useimmiten jäänyt pelkäksi poliittiseksi julistukseksi. Peruskirjan täytäntöönpanoa on lujitettava jäsenvaltioissa ja aluetasolla, ja sitä on ryhdyttävä arvioimaan ja antamaan jäsenvaltioille vuosittain suosituksia.

| 3.3 | On usein mainittu, että erilaisten pk-yritysten kanssa käytäviä yhteisneuvotteluja voitaisiin vielä parantaa tuntuvasti. ETSK katsoo, että unioni-, jäsenvaltio- ja aluetasolla on ryhdyttävä käymään uudenlaista vuoropuhelua, joilla toimielinten ja pk-yritysten erilaisia toimintaympäristöjä edustavien välittäjäorganisaatioiden välisiä yhteisneuvotteluja voidaan tiivistää ja ne voidaan vakiinnuttaa. |
| --- | --- |

3.3

On usein mainittu, että erilaisten pk-yritysten kanssa käytäviä yhteisneuvotteluja voitaisiin vielä parantaa tuntuvasti. ETSK katsoo, että unioni-, jäsenvaltio- ja aluetasolla on ryhdyttävä käymään uudenlaista vuoropuhelua, joilla toimielinten ja pk-yritysten erilaisia toimintaympäristöjä edustavien välittäjäorganisaatioiden välisiä yhteisneuvotteluja voidaan tiivistää ja ne voidaan vakiinnuttaa.

4.   Erityistä

4.1   Uusi kaikkien pk-yritysten kehittämistä suosiva toimintaympäristö

Pk-yrityksillä on edessään mittavia haasteita. Samalla on konkretisoitava Lissabonin strategian tarkistus, josta sovittiin kevään 2008 huippukokouksessa, ja tuettava komission aloitteita pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. Näin ollen ETSK antaa kaiken tukensa puheenjohtajavaltion aloitteelle ryhtyä toteuttamaan innovoivaa pk-yrityspolitiikkaa, jonka kulmakivenä olisi pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös.

4.2   Pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä tukeva eurooppalainen hanke

ETSK suosittaa yhteisön instansseille, etteivät ne enää keskittyisi pelkästään voimakkaasti kasvaviin yrityksiin, yritysten kansainväliseen asemaan eivätkä erilaisiin osaamisperiaatteisiin, sillä näin miljoonat pienikokoiset yritykset, jotka tuottavat lisäarvoa, innovoivat, luovat työpaikkoja ja edistävät alueiden vakautta, eivät lopulta pääse hyötymään yhteisön toimista. Komitea kehottaa toimielimiä ja viranomaisia toteuttamaan kaikilla tasoilla innovoivaa pk-yrityspolitiikkaa ja käynnistämään todellisen eurooppalaisen hankkeen, joka kokoaa yhteen kaikkien keskikokoisten, pienten ja mikroyritysten taloudelliset voimavarat ja valjastaa ne lisäämään EU:n tarvitsemaa kasvua ja työllisyyttä. Tällaisella eurooppalaisella hankkeella on niin ikään voitava tukea ja kehittää vuoropuhelua, jota käydään talous- ja yhteiskuntaelämän kumppanien sekä erilaisia pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa niistä yhteisön uusista suurista haasteista (ilmastonmuutoksesta, väestökehityksessä tapahtuvista muutoksista ja maahanmuutosta, ympäristöasioista, energiasta jne.), joita pk-yritykset joutuvat kohtaamaan. Eurooppalaisen hankkeen lähtökohdaksi on otettava sekä voimakkaasti kasvavat yritykset että ennen kaikkea lähitalous ja nk. perinteiset toimialat. Hankkeen avulla unionin on kyettävä käynnistämään politiikka, jolla tuetaan ihmisen kokoisia yrityksiä, ja turvautumaan lähitalouteen varmistaakseen jäsenmaiden kasvun keskittymällä viiteen ensisijaiseen toimenpiteeseen.

| 4.2.1 | On tunnettava pk-yritysten eri kategorioiden realiteetit ja tehtävä niitä tunnetuksi. Kaikkien yhteisön toimintaperiaatteiden on pohjauduttava selkeään tietämykseen eri tilanteista. Käsite ”pk-yritykset” kattaa hyvin erilaisia realiteetteja, kategorioita tai muotoja (yhden hengen yritykset tai yhtiömuotoiset yritykset, yritykset, joissa ei ole palkattuja työntekijöitä tai joissa on jopa 250 työntekijää, käsiteollisuusyritykset, kaupat, osuus- ja yhteisötalouden yritykset tai vapaiden ammattien harjoittajien perustamat yritykset). Ne toimivat omilla aloillaan hyvin erilaisissa tilanteissa ja niillä on toisistaan suuresti poikkeavia tarpeita. Pk-yritysten eri kategorioista ei useinkaan ole saatavilla täydellisiä tietoja, jos tietoja ylipäätään on kerätty. Pk-yritysten eurooppalainen seurantakeskus analysoi aikoinaan tilannetta ja tuotti usein olennaista tietoa. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että yritystoiminnan pääosasto käynnistää seurantakeskuksen toiminnan uudelleen, ja kehottaa sitä






  — | panemaan alulle laajan taloustutkimusohjelman ja alakohtaisia tutkimuksia, joissa tarkastellaan erilaisten pk-yritysten tilannetta ja tarpeita myös jäsenvaltio- ja aluetasolla, sekä tuottamaan tilastoanalyyseja yhteistyössä asianomaisten edustavien organisaatioiden kanssa |
| --- | --- | --- |

4.2.1

On tunnettava pk-yritysten eri kategorioiden realiteetit ja tehtävä niitä tunnetuksi. Kaikkien yhteisön toimintaperiaatteiden on pohjauduttava selkeään tietämykseen eri tilanteista. Käsite ”pk-yritykset” kattaa hyvin erilaisia realiteetteja, kategorioita tai muotoja (yhden hengen yritykset tai yhtiömuotoiset yritykset, yritykset, joissa ei ole palkattuja työntekijöitä tai joissa on jopa 250 työntekijää, käsiteollisuusyritykset, kaupat, osuus- ja yhteisötalouden yritykset tai vapaiden ammattien harjoittajien perustamat yritykset). Ne toimivat omilla aloillaan hyvin erilaisissa tilanteissa ja niillä on toisistaan suuresti poikkeavia tarpeita. Pk-yritysten eri kategorioista ei useinkaan ole saatavilla täydellisiä tietoja, jos tietoja ylipäätään on kerätty. Pk-yritysten eurooppalainen seurantakeskus analysoi aikoinaan tilannetta ja tuotti usein olennaista tietoa. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että yritystoiminnan pääosasto käynnistää seurantakeskuksen toiminnan uudelleen, ja kehottaa sitä

—

panemaan alulle laajan taloustutkimusohjelman ja alakohtaisia tutkimuksia, joissa tarkastellaan erilaisten pk-yritysten tilannetta ja tarpeita myös jäsenvaltio- ja aluetasolla, sekä tuottamaan tilastoanalyyseja yhteistyössä asianomaisten edustavien organisaatioiden kanssa

| — | tukemaan ja kehittämään yritysorganisaatioiden omaa tutkimustoimintaa unioni-, jäsenvaltio- ja aluetasolla yhteistyössä tutkimuskeskusten, yliopistojen ja jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

tukemaan ja kehittämään yritysorganisaatioiden omaa tutkimustoimintaa unioni-, jäsenvaltio- ja aluetasolla yhteistyössä tutkimuskeskusten, yliopistojen ja jäsenvaltioiden kanssa.

| 4.2.2 | Pk-yritykset on sisällytettävä kaikkiin yhteisön politiikkoihin. ETSK:n on todettava, että pienyrityksiä tukevista poliittisista julistuksista huolimatta lainsäätäjät ovat kaikilla tasoilla edelleen erittäin taipuvaisia — joko tietämättömyydestä tai yksinkertaisuuden vuoksi — turvautumaan järjestelmällisesti suuryhtiöiden malliin ja soveltamaan nk. bonsai-periaatetta: heidän mielestään se, mikä on hyväksi suuryhtiöille, on myös pienyritysten edun mukaista. Tämä teoreettinen yhden ainoan taloudellisen mallin lähestymistapa on ristiriidassa erilaisten yritysmuotojen ja yrityskulttuurien monimuotoisen todellisuuden kanssa ja johtaa käytännössä siihen, että 90 % eurooppalaisista yrityksistä tuntee itsensä ulkopuoliseksi ja laiminlyödyksi yhteisön politiikoissa. ETSK kiinnittää yhteisön toimielinten ja EU:n jäsenvaltioiden huomion siihen tosiseikkaan, että vaikka pienet ja mikroyritykset ovat merkittävä voima yhteisön taloudessa ja työmarkkinoilla, niistä on vaarassa tulla sen heikkous — ei omasta syystään, vaan sen vuoksi, että viranomaiset eivät millään tasolla kiinnitä niihin riittävästi huomiota. ETSK kehottaa hyödyntämään vihdoin pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista säädöstä ja ryhtymään käytännön toimiin. Komitea toivoo, että erilaisten pk-yritysten tarpeet ja erityispiirteet otetaan ehdottomasti huomioon kaikissa politiikoissa, ohjelmissa ja neuvotteluissa, myös sosiaalidialogissa ja kansainvälisissä suhteissa niin yhteisö- kuin jäsenvaltio- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

4.2.2

Pk-yritykset on sisällytettävä kaikkiin yhteisön politiikkoihin. ETSK:n on todettava, että pienyrityksiä tukevista poliittisista julistuksista huolimatta lainsäätäjät ovat kaikilla tasoilla edelleen erittäin taipuvaisia — joko tietämättömyydestä tai yksinkertaisuuden vuoksi — turvautumaan järjestelmällisesti suuryhtiöiden malliin ja soveltamaan nk. bonsai-periaatetta: heidän mielestään se, mikä on hyväksi suuryhtiöille, on myös pienyritysten edun mukaista. Tämä teoreettinen yhden ainoan taloudellisen mallin lähestymistapa on ristiriidassa erilaisten yritysmuotojen ja yrityskulttuurien monimuotoisen todellisuuden kanssa ja johtaa käytännössä siihen, että 90 % eurooppalaisista yrityksistä tuntee itsensä ulkopuoliseksi ja laiminlyödyksi yhteisön politiikoissa. ETSK kiinnittää yhteisön toimielinten ja EU:n jäsenvaltioiden huomion siihen tosiseikkaan, että vaikka pienet ja mikroyritykset ovat merkittävä voima yhteisön taloudessa ja työmarkkinoilla, niistä on vaarassa tulla sen heikkous — ei omasta syystään, vaan sen vuoksi, että viranomaiset eivät millään tasolla kiinnitä niihin riittävästi huomiota. ETSK kehottaa hyödyntämään vihdoin pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista säädöstä ja ryhtymään käytännön toimiin. Komitea toivoo, että erilaisten pk-yritysten tarpeet ja erityispiirteet otetaan ehdottomasti huomioon kaikissa politiikoissa, ohjelmissa ja neuvotteluissa, myös sosiaalidialogissa ja kansainvälisissä suhteissa niin yhteisö- kuin jäsenvaltio- ja aluetasolla.

| 4.2.3 | On jatkettava hallinnon yksinkertaistamista. ETSK kannustaa komissiota lämpimästi ponnistelemaan kaikilla rintamilla yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Komitea kehottaa ennen kaikkea yhteisön toimielimiä ja jäsenvaltioita käynnistämään nykyistä tehokkaamman yksinkertaistamispolitiikan, joka koostuu viidestä osasta:






  — | Ryhdytään toteuttamaan todellista ”pienet ensin” -politiikkaa. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

On jatkettava hallinnon yksinkertaistamista. ETSK kannustaa komissiota lämpimästi ponnistelemaan kaikilla rintamilla yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Komitea kehottaa ennen kaikkea yhteisön toimielimiä ja jäsenvaltioita käynnistämään nykyistä tehokkaamman yksinkertaistamispolitiikan, joka koostuu viidestä osasta:

—

Ryhdytään toteuttamaan todellista ”pienet ensin” -politiikkaa.

| — | Yksinkertaistetaan mutta ei vapauteta vastuusta. ETSK epäilee, onko pienyritykset perusteltua ja tehokasta vapauttaa vastuusta. Komitea pitää parempana noudattaa toimien täytäntöönpanossa oikeasuhtaisuutta ja toimia välittömässä yhteistyössä pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan mutta ei vapauteta vastuusta. ETSK epäilee, onko pienyritykset perusteltua ja tehokasta vapauttaa vastuusta. Komitea pitää parempana noudattaa toimien täytäntöönpanossa oikeasuhtaisuutta ja toimia välittömässä yhteistyössä pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa.

| — | Kytketään erilaisia pk-yrityksiä edustavat organisaatiot järjestelmällisesti yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden lainsäädäntäprosessiin sekä työmarkkinavuoropuheluun kaikilla tasoilla ja tiivistetään yhteistyötä ETSK:n ja alueiden komitean kanssa. |
| --- | --- |

—

Kytketään erilaisia pk-yrityksiä edustavat organisaatiot järjestelmällisesti yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden lainsäädäntäprosessiin sekä työmarkkinavuoropuheluun kaikilla tasoilla ja tiivistetään yhteistyötä ETSK:n ja alueiden komitean kanssa.

| — | Otetaan ”vain kerran” -periaate järjestelmällisesti käyttöön kaikilla tasoilla ja kaikissa portaissa. |
| --- | --- |

—

Otetaan ”vain kerran” -periaate järjestelmällisesti käyttöön kaikilla tasoilla ja kaikissa portaissa.

| — | Laaditaan käytännön oppaita ja selvitetään annettua lainsäädäntöä, jotta säädöksiä olisi helpompi ymmärtää ja helpompi siirtää osaksi kansallista ja alueellista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

Laaditaan käytännön oppaita ja selvitetään annettua lainsäädäntöä, jotta säädöksiä olisi helpompi ymmärtää ja helpompi siirtää osaksi kansallista ja alueellista lainsäädäntöä.

| 4.2.4 | On tuettava välittäjäorganisaatioiden harjoittamaa oheistoimintaa ja neuvontaa. Erilaisia pk-yrityksiä edustavat välittäjäorganisaatiot ovat yhteisön politiikkojen onnistumisen kannalta olennainen ratas, koska ne tarjoavat kaikille pk-yrityksille erityisosaamista edellyttäviä teknisen avun palveluita, joista uusi eurooppalainen yritysverkosto EEN (Enterprise Europe Network) ei kykene huolehtimaan. Kyseisillä organisaatioilla on korvaamaton tehtävä välitettäessä yrityksille tietoa ja annettaessa niille apua, sillä niiden ansiosta on ennen kaikkea mahdollista mukauttaa lainsäädäntö tapauskohtaisesti kunkin yrityksen tilanteeseen sekä siirtää säädökset mikrotalouden tasolle ja paikallistasolle, lähimmäksi kaikkein pienintä yritystä. ETSK:n mielestä on olennaista, että viranomaiset sitoutuvat kaikilla tasoilla tukemaan aktiivisesti pk-yritysten edustusorganisaatioiden toimintaa ja että pk-yrityksiä sivuaviin yhteisön politiikkoihin sisällytetään nimenomaisesti kyseisille organisaatioille tarkoitettuja tukitoimenpiteitä. Komitea kehottaa lisäksi komissiota, jäsenvaltioita ja alueita panemaan täytäntöön Stuttgartissa pidetyssä käsityöläis- ja pienyritysten neljännessä eurooppalaisessa konferenssissa annetut päätelmät. |
| --- | --- |

4.2.4

On tuettava välittäjäorganisaatioiden harjoittamaa oheistoimintaa ja neuvontaa. Erilaisia pk-yrityksiä edustavat välittäjäorganisaatiot ovat yhteisön politiikkojen onnistumisen kannalta olennainen ratas, koska ne tarjoavat kaikille pk-yrityksille erityisosaamista edellyttäviä teknisen avun palveluita, joista uusi eurooppalainen yritysverkosto EEN (Enterprise Europe Network) ei kykene huolehtimaan. Kyseisillä organisaatioilla on korvaamaton tehtävä välitettäessä yrityksille tietoa ja annettaessa niille apua, sillä niiden ansiosta on ennen kaikkea mahdollista mukauttaa lainsäädäntö tapauskohtaisesti kunkin yrityksen tilanteeseen sekä siirtää säädökset mikrotalouden tasolle ja paikallistasolle, lähimmäksi kaikkein pienintä yritystä. ETSK:n mielestä on olennaista, että viranomaiset sitoutuvat kaikilla tasoilla tukemaan aktiivisesti pk-yritysten edustusorganisaatioiden toimintaa ja että pk-yrityksiä sivuaviin yhteisön politiikkoihin sisällytetään nimenomaisesti kyseisille organisaatioille tarkoitettuja tukitoimenpiteitä. Komitea kehottaa lisäksi komissiota, jäsenvaltioita ja alueita panemaan täytäntöön Stuttgartissa pidetyssä käsityöläis- ja pienyritysten neljännessä eurooppalaisessa konferenssissa annetut päätelmät.

| 4.2.5 | On käynnistettävä uudelleen yritysten yhteistyöohjelmat ja organisaatioiden tiedonvaihto-ohjelmat. ETSK kehottaa komissiota käynnistämään uudelleen alueidenväliset yritysten yhteistyöohjelmat, jotka ovat aiempina vuosina osoittautuneet tehokkaiksi. Lisäksi on tuettava välittäjäorganisaatioiden toteuttamia toimia tai mahdollistettava tällaista yhteistyötä edistävien elinten perustaminen. |
| --- | --- |

4.2.5

On käynnistettävä uudelleen yritysten yhteistyöohjelmat ja organisaatioiden tiedonvaihto-ohjelmat. ETSK kehottaa komissiota käynnistämään uudelleen alueidenväliset yritysten yhteistyöohjelmat, jotka ovat aiempina vuosina osoittautuneet tehokkaiksi. Lisäksi on tuettava välittäjäorganisaatioiden toteuttamia toimia tai mahdollistettava tällaista yhteistyötä edistävien elinten perustaminen.

4.3   Todella tehokkaan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen (SBAE) antaminen

| 4.3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston ja komission kantaan puoltaa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen laatimista, varsinkin kun komitea on itse useaan otteeseen ajanut kyseisen säädöksen aikaan saamista (1). Jotta pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös on tehokas, sen on komitean mielestä täytettävä useita ehtoja: |
| --- | --- |

4.3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston ja komission kantaan puoltaa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen laatimista, varsinkin kun komitea on itse useaan otteeseen ajanut kyseisen säädöksen aikaan saamista (1). Jotta pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös on tehokas, sen on komitean mielestä täytettävä useita ehtoja:

| 4.3.1.1 | Sen tarkoituksena tulee olla luoda mahdollisimman hyvä toimintaympäristö pk-yrityksille ja mikroyrityksille kaikilla tasoilla ja antaa konkreettinen vastaus haasteisiin, joita pk-yritykset kohtaavat koko elinkaarensa aikana, etenkin omistajanvaihdosten ja yritysostojen yhteydessä. Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös ei saa johtaa pk-yritysten työntekijöiden työolojen heikentymiseen: sen puitteissa tehtävien aloitteiden on päinvastoin tehtävä mahdolliseksi heidän tilanteensa huomioiminen entistä paremmin. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Sen tarkoituksena tulee olla luoda mahdollisimman hyvä toimintaympäristö pk-yrityksille ja mikroyrityksille kaikilla tasoilla ja antaa konkreettinen vastaus haasteisiin, joita pk-yritykset kohtaavat koko elinkaarensa aikana, etenkin omistajanvaihdosten ja yritysostojen yhteydessä. Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös ei saa johtaa pk-yritysten työntekijöiden työolojen heikentymiseen: sen puitteissa tehtävien aloitteiden on päinvastoin tehtävä mahdolliseksi heidän tilanteensa huomioiminen entistä paremmin.

| 4.3.1.2 | Sen on tuotettava todellista lisäarvoa, eikä siinä pidä rajoittua ainoastaan kokoamaan yhteen nykyiset ohjelmat eikä pelkästään koordinoimaan meneillään olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Sen on tuotettava todellista lisäarvoa, eikä siinä pidä rajoittua ainoastaan kokoamaan yhteen nykyiset ohjelmat eikä pelkästään koordinoimaan meneillään olevia toimenpiteitä.

| 4.3.1.3 | Se ei saa olla pelkkä uusi aiejulistus, jollaiseksi pienyritysten eurooppalainen peruskirja on valitettavasti jäänyt, eikä sen pidä olla pelkästään yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden poliittinen sitoumus. Eurooppalaiset pk-yritykset ja mikroyritykset ansaitsevat tätä paremman säädöksen. ETSK katsoo, että oikeudellisen arvon antaminen pienyrityksiä koskevalle yhteisön säädökselle on osoitus EU:n tahdosta parantaa pk-yrityksille ja mikroyrityksille suunnattua toimintaansa ja vakiinnuttaa se. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Se ei saa olla pelkkä uusi aiejulistus, jollaiseksi pienyritysten eurooppalainen peruskirja on valitettavasti jäänyt, eikä sen pidä olla pelkästään yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden poliittinen sitoumus. Eurooppalaiset pk-yritykset ja mikroyritykset ansaitsevat tätä paremman säädöksen. ETSK katsoo, että oikeudellisen arvon antaminen pienyrityksiä koskevalle yhteisön säädökselle on osoitus EU:n tahdosta parantaa pk-yrityksille ja mikroyrityksille suunnattua toimintaansa ja vakiinnuttaa se.

| 4.3.1.4 | Sen on oltava kaikilta osin velvoittava ja se on pantava täytäntöön kaikilla tasoilla: unionissa, jäsenvaltioissa ja alueilla. Se on osoitettava kaikille viranomaistasoille, mutta sen täytäntöönpano on jätettävä jäsenvaltioiden tehtäväksi (2). |
| --- | --- |

4.3.1.4

Sen on oltava kaikilta osin velvoittava ja se on pantava täytäntöön kaikilla tasoilla: unionissa, jäsenvaltioissa ja alueilla. Se on osoitettava kaikille viranomaistasoille, mutta sen täytäntöönpano on jätettävä jäsenvaltioiden tehtäväksi (2).

| 4.3.1.5 | Sitä on sovellettava kaikkiin yhteisön politiikkoihin sisällyttämällä pk-yritykset kaikkiin yhteisön toimintaperiaatteisiin ja kehittämällä kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa kaikki poliittiset näkökohdat ja uusista säännöistä erilaisille pk-yrityksille aiheutuvat seuraukset otetaan asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Sitä on sovellettava kaikkiin yhteisön politiikkoihin sisällyttämällä pk-yritykset kaikkiin yhteisön toimintaperiaatteisiin ja kehittämällä kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa kaikki poliittiset näkökohdat ja uusista säännöistä erilaisille pk-yrityksille aiheutuvat seuraukset otetaan asianmukaisesti huomioon.

| 4.3.2 | ETSK kehottaa sisällyttämään pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen säädökseen viisi keskeistä poliittista toimenpidettä, joilla voidaan varmistaa, ettei lainsäädännöllä rajoiteta erilaisten pk-yritysten kehittämistä eikä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.3.2

ETSK kehottaa sisällyttämään pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen säädökseen viisi keskeistä poliittista toimenpidettä, joilla voidaan varmistaa, ettei lainsäädännöllä rajoiteta erilaisten pk-yritysten kehittämistä eikä kilpailukykyä.

| 4.3.2.1 | On varmistettava, että lainsäädäntö on laadittu ottamalla kaikilla tasoilla huomioon erilaisten pk-yritysten erityistilanne ja -tarpeet ja että lainsäädännössä sovelletaan ”pienet ensin” -periaatetta. On hyvä sopia kaikkia päätöksentekotasoja sitovasta perussäännöstä, jonka mukaan säädösehdotukset on laadittava tiedostamalla pk-yritysten sekä varsinkin kaikkein pienimpien yritysten tarpeet ja odotukset, ja sitouttamalla noudattamaan pienet ensin -periaatetta. Erityishuomiota on kiinnitettävä itsenäisiin ammatinharjoittajiin, joita on yli puolet eurooppalaisista yrityksistä. Tämä edellyttää aivan erityisesti sitä, että pk-yrityksiä edustavia organisaatioita kuullaan järjestelmällisesti ja että näiden organisaatioiden asiantuntijoita kuuluu kaikkiin alueellisiin, valtakunnallisiin ja yhteisön laajuisiin neuvoa-antaviin komiteoihin, joissa käsitellään pk-yrityksiin mahdollisesti vaikuttavia seikkoja. Etenkin kilpailukykyneuvosto on 13. maaliskuuta 2006 pitämässään kokouksessa esittänyt tämänsuuntaisen kehotuksen.
  ETSK kehottaa nimeämään komission kuhunkin pääosastoon pk-yritysten vastuuhenkilön, jonka tehtävänä olisi valvoa, että kyseisen pääosaston vastuualaan kuuluviin lainsäädäntötoimenpiteisiin ja sen hallinnoimiin ohjelmiin sisällytetään pk-yritysten ja mikroyritysten prioriteetit ja odotukset. |
| --- | --- |

4.3.2.1

On varmistettava, että lainsäädäntö on laadittu ottamalla kaikilla tasoilla huomioon erilaisten pk-yritysten erityistilanne ja -tarpeet ja että lainsäädännössä sovelletaan ”pienet ensin” -periaatetta. On hyvä sopia kaikkia päätöksentekotasoja sitovasta perussäännöstä, jonka mukaan säädösehdotukset on laadittava tiedostamalla pk-yritysten sekä varsinkin kaikkein pienimpien yritysten tarpeet ja odotukset, ja sitouttamalla noudattamaan pienet ensin -periaatetta. Erityishuomiota on kiinnitettävä itsenäisiin ammatinharjoittajiin, joita on yli puolet eurooppalaisista yrityksistä. Tämä edellyttää aivan erityisesti sitä, että pk-yrityksiä edustavia organisaatioita kuullaan järjestelmällisesti ja että näiden organisaatioiden asiantuntijoita kuuluu kaikkiin alueellisiin, valtakunnallisiin ja yhteisön laajuisiin neuvoa-antaviin komiteoihin, joissa käsitellään pk-yrityksiin mahdollisesti vaikuttavia seikkoja. Etenkin kilpailukykyneuvosto on 13. maaliskuuta 2006 pitämässään kokouksessa esittänyt tämänsuuntaisen kehotuksen.

ETSK kehottaa nimeämään komission kuhunkin pääosastoon pk-yritysten vastuuhenkilön, jonka tehtävänä olisi valvoa, että kyseisen pääosaston vastuualaan kuuluviin lainsäädäntötoimenpiteisiin ja sen hallinnoimiin ohjelmiin sisällytetään pk-yritysten ja mikroyritysten prioriteetit ja odotukset.

| 4.3.2.2 | On varmistettava, että lainsäädännössä noudatetaan perusperiaatteita. ETSK:n mielestä kaikentasoisen lainsäädännön sekä pk-yrityksiä tukevien ohjelmien tai yhteisten ja yksittäisten toimenpiteiden tehokkuus riippuu neljästä periaatteesta, jotka komitea toivoo sisällytettävän pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen säädökseen ja joita se toivoo noudatettavan järjestelmällisesti kaikilla tasoilla: unionissa, jäsenvaltioissa ja alueilla.






  — | Analysoidaan järjestelmällisesti säädösehdotuksen vaikutukset pk-yrityksiin: yhtäkään säädöstä ei pitäisi voida hyväksyä, ellei ensin ole laadittu järjestelmällistä arviointia sen vaikutuksista erilaisiin toimialansa yrityksiin mittaamalla sen välittömät ja välilliset taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä sen edellyttämä hallintotaakka ja ilmoitus- ja tutkimuskustannukset ja yritysten säädöksestä mahdollisesti saama hyöty. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

On varmistettava, että lainsäädännössä noudatetaan perusperiaatteita. ETSK:n mielestä kaikentasoisen lainsäädännön sekä pk-yrityksiä tukevien ohjelmien tai yhteisten ja yksittäisten toimenpiteiden tehokkuus riippuu neljästä periaatteesta, jotka komitea toivoo sisällytettävän pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen säädökseen ja joita se toivoo noudatettavan järjestelmällisesti kaikilla tasoilla: unionissa, jäsenvaltioissa ja alueilla.

—

Analysoidaan järjestelmällisesti säädösehdotuksen vaikutukset pk-yrityksiin: yhtäkään säädöstä ei pitäisi voida hyväksyä, ellei ensin ole laadittu järjestelmällistä arviointia sen vaikutuksista erilaisiin toimialansa yrityksiin mittaamalla sen välittömät ja välilliset taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä sen edellyttämä hallintotaakka ja ilmoitus- ja tutkimuskustannukset ja yritysten säädöksestä mahdollisesti saama hyöty.

| — | Noudatetaan suhteellisuusperiaatetta: lainsäädännöllä ei saa ottaa käyttöön pk-yritysten kannalta hyödyttömiä toimenpiteitä ja siinä on pitäydyttävä vain ehdottomasti tarpeellisissa toimenpiteissä. Lainsäädännön täytäntöönpanon ehdot on mukautettava asianomaisten yritysten erilaisiin tilanteisiin ja niiden täytäntöönpanokapasiteettiin. |
| --- | --- |

—

Noudatetaan suhteellisuusperiaatetta: lainsäädännöllä ei saa ottaa käyttöön pk-yritysten kannalta hyödyttömiä toimenpiteitä ja siinä on pitäydyttävä vain ehdottomasti tarpeellisissa toimenpiteissä. Lainsäädännön täytäntöönpanon ehdot on mukautettava asianomaisten yritysten erilaisiin tilanteisiin ja niiden täytäntöönpanokapasiteettiin.

| — | Noudatetaan ”vain kerran” -periaatetta: pk-yritysten tehtävä on harjoittaa tuotantoa eikä toimia hallintopalveluina. Niitä ei voida alistaa tekemään yhä uudelleen ilmoituksia samasta asiasta ja käymään läpi hallinnollisia menettelyjä, vaan toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on antaa toisilleen kyseiset tiedot. ”Vain kerran” -periaate voitaisiin toteuttaa keskitetyissä asiointipisteissä, joissa noudatettaisiin periaatetta ”yhden yrittäjän asioita hoitaa yksi henkilö” samaan tapaan kuin valtakunnallisissa välittäjäorganisaatioissa jo tehdään. |
| --- | --- |

—

Noudatetaan ”vain kerran” -periaatetta: pk-yritysten tehtävä on harjoittaa tuotantoa eikä toimia hallintopalveluina. Niitä ei voida alistaa tekemään yhä uudelleen ilmoituksia samasta asiasta ja käymään läpi hallinnollisia menettelyjä, vaan toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on antaa toisilleen kyseiset tiedot. ”Vain kerran” -periaate voitaisiin toteuttaa keskitetyissä asiointipisteissä, joissa noudatettaisiin periaatetta ”yhden yrittäjän asioita hoitaa yksi henkilö” samaan tapaan kuin valtakunnallisissa välittäjäorganisaatioissa jo tehdään.

| — | Noudatetaan suojaperiaatetta. Säädöstä ei voida hyväksyä, jos se on pk-yritysten kehittämisen vastainen tai jos on olemassa vaara, että se jarruttaa niiden kilpailukykyä. Olisi voitava keskeyttää kaikkien sellaisten säädösehdotusten käsittely, joista ei ole pyydetty täydellistä vaikutustenarviointia, tai jos on osoittautunut, että ehdotetut toimenpiteet ovat ristiriidassa pk-yritysten sosioekonomisen kehityksen kanssa. |
| --- | --- |

—

Noudatetaan suojaperiaatetta. Säädöstä ei voida hyväksyä, jos se on pk-yritysten kehittämisen vastainen tai jos on olemassa vaara, että se jarruttaa niiden kilpailukykyä. Olisi voitava keskeyttää kaikkien sellaisten säädösehdotusten käsittely, joista ei ole pyydetty täydellistä vaikutustenarviointia, tai jos on osoittautunut, että ehdotetut toimenpiteet ovat ristiriidassa pk-yritysten sosioekonomisen kehityksen kanssa.

ETSK korostaa lisäksi, että hallintomenettelyjen on ehdottomasti oltava täysin avoimia ja että pk-yrityksillä on oltava mahdollisuus tutustua kaikkiin niitä koskeviin hallinnollisiin tietoihin sekä korjata ne tarpeitaan vastaaviksi.

| 4.3.2.3 | On ryhdyttävä harjoittamaan laajennettua ja johdonmukaista innovointipolitiikkaa. ETSK kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja aluetasoa tukemaan muutakin kuin huipputeknologian innovointia ja toteuttamaan nykyistä aktiivisempaa politiikkaa sisällyttämällä ohjelmiin nimenomaisia perus- ja keskiasteen teknologisen innovoinnin tukitoimenpiteitä sekä pk-yrityksissä ja erityisesti kaikkein pienimmissä yrityksissä tavanomaisen, muun kuin teknologisen innovoinnin edistämiseksi.
  Neuvonantotehtävistä huolehtiva uusi eurooppalainen verkosto EEN ei missään tapauksessa pysty yksin toimimaan tehokkaasti kaikkien innovaatiopotentiaalia omaavien yritysten hyväksi. ETSK kehottaakin asettamaan pienyrityksiä koskevan yhteisön säädöksen ensisijaiseksi tavoitteeksi






  — | kannustaa pk-yritysten työmarkkinaosapuolia vuoropuheluun tavoitteena luoda hyvä työympäristö luovuudelle ja innovaatioille |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3

On ryhdyttävä harjoittamaan laajennettua ja johdonmukaista innovointipolitiikkaa. ETSK kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja aluetasoa tukemaan muutakin kuin huipputeknologian innovointia ja toteuttamaan nykyistä aktiivisempaa politiikkaa sisällyttämällä ohjelmiin nimenomaisia perus- ja keskiasteen teknologisen innovoinnin tukitoimenpiteitä sekä pk-yrityksissä ja erityisesti kaikkein pienimmissä yrityksissä tavanomaisen, muun kuin teknologisen innovoinnin edistämiseksi.

Neuvonantotehtävistä huolehtiva uusi eurooppalainen verkosto EEN ei missään tapauksessa pysty yksin toimimaan tehokkaasti kaikkien innovaatiopotentiaalia omaavien yritysten hyväksi. ETSK kehottaakin asettamaan pienyrityksiä koskevan yhteisön säädöksen ensisijaiseksi tavoitteeksi

—

kannustaa pk-yritysten työmarkkinaosapuolia vuoropuheluun tavoitteena luoda hyvä työympäristö luovuudelle ja innovaatioille

| — | tukea neuvonantajan tehtävän perustamista pk-, pien- ja mikroyrityksiä edustaviin välittäjäorganisaatioihin kaikkein lähimmäksi yrityksiä sekä tukemaan yrittäjien ja palkansaajien räätälöityä innovaatiokoulutusta, jotta he tehostaisivat innovointia hyödyntämällä muuttuvien markkinoiden tarjoamia uusia tilaisuuksia |
| --- | --- |

—

tukea neuvonantajan tehtävän perustamista pk-, pien- ja mikroyrityksiä edustaviin välittäjäorganisaatioihin kaikkein lähimmäksi yrityksiä sekä tukemaan yrittäjien ja palkansaajien räätälöityä innovaatiokoulutusta, jotta he tehostaisivat innovointia hyödyntämällä muuttuvien markkinoiden tarjoamia uusia tilaisuuksia

| — | ottaa käyttöön kaikkein pienimpien yritysten tilanteeseen mukautettuja rahoitusvälineitä huolehtien siitä, että niillä tuetaan myös työntekijöihin suunnattuja toimenpiteitä |
| --- | --- |

—

ottaa käyttöön kaikkein pienimpien yritysten tilanteeseen mukautettuja rahoitusvälineitä huolehtien siitä, että niillä tuetaan myös työntekijöihin suunnattuja toimenpiteitä

| — | kannustaa jäsenvaltioita ja alueita käynnistämään yhteistyössä pk-yritysten organisaatioiden kanssa kampanjan, jossa pk-yrityksistä ja ennen kaikkea mikroyrityksistä etsitään teknologista ja muunlaista innovointia. |
| --- | --- |

—

kannustaa jäsenvaltioita ja alueita käynnistämään yhteistyössä pk-yritysten organisaatioiden kanssa kampanjan, jossa pk-yrityksistä ja ennen kaikkea mikroyrityksistä etsitään teknologista ja muunlaista innovointia.

| 4.3.2.4 | On laajennettava mahdollisuutta hyödyntää yhteisön ohjelmia. ETSK katsoo, että monimutkainen hallinto ja erilaiset vaatimukset hankaloittavat entisestään pienyritysten osallistumista yhteisön ohjelmiin ja tekevät sen jopa mahdottomaksi. Tämä johtaa paradoksaaliseen tilanteeseen, jossa välittäjäorganisaatiot menettävät kiinnostuksensa ohjelmia kohtaan. Nykyisten oikeudellisten rajoitusten vuoksi ei esimerkiksi ole mahdollista toteuttaa innovaatiotoimia tai tukea kokeiluhankkeita, joten EU menettää useita innovatiivisia ehdotuksia. ETSK katsoo, että periaatteita ja välineitä olisi tarkistettava. Työsaran laajuuden huomioon ottaen tarvittavia muutoksia ei tässä lausunnossa voida esitellä tarkemmin, vaan ETSK kehottaa komissiota käymään pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa todellisia neuvotteluja laadittaessa pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista säädöstä ja määrittelemään näin uudet perusteet ohjelmien laatimiselle ja niihin osallistumiselle eri territoriaalisilla tasoilla.
  Tässä yhteydessä on tarpeen, että pk-yritysten pääsyä julkisten hankintojen markkinoille voidaan tukea rakennerahastovaroin varsinkin muita heikoimmin kehittyneillä alueilla (3). |
| --- | --- |

4.3.2.4

On laajennettava mahdollisuutta hyödyntää yhteisön ohjelmia. ETSK katsoo, että monimutkainen hallinto ja erilaiset vaatimukset hankaloittavat entisestään pienyritysten osallistumista yhteisön ohjelmiin ja tekevät sen jopa mahdottomaksi. Tämä johtaa paradoksaaliseen tilanteeseen, jossa välittäjäorganisaatiot menettävät kiinnostuksensa ohjelmia kohtaan. Nykyisten oikeudellisten rajoitusten vuoksi ei esimerkiksi ole mahdollista toteuttaa innovaatiotoimia tai tukea kokeiluhankkeita, joten EU menettää useita innovatiivisia ehdotuksia. ETSK katsoo, että periaatteita ja välineitä olisi tarkistettava. Työsaran laajuuden huomioon ottaen tarvittavia muutoksia ei tässä lausunnossa voida esitellä tarkemmin, vaan ETSK kehottaa komissiota käymään pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden kanssa todellisia neuvotteluja laadittaessa pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista säädöstä ja määrittelemään näin uudet perusteet ohjelmien laatimiselle ja niihin osallistumiselle eri territoriaalisilla tasoilla.

Tässä yhteydessä on tarpeen, että pk-yritysten pääsyä julkisten hankintojen markkinoille voidaan tukea rakennerahastovaroin varsinkin muita heikoimmin kehittyneillä alueilla (3).

| 4.3.2.5 | On tuettava ja kannustettava omistajanvaihdoksia ja yritysostoja. ETSK korostaa erityisesti, että varsinkin kaupungeissa ja maaseudulla toimivien tuotanto- ja palvelualan pienyritysten omistajanvaihdokset ja yritysostot ovat tärkeä valttikortti. Niiden ennustetulla, joskaan ei väistämättömällä katoamisella on huomattavia kielteisiä vaikutuksia toiminnan ja työpaikkojen säilymiseen kyseisillä alueilla. On aiheellista tukea ostajia ja myyjiä toisiinsa lähentävien järjestelmien käyttöönottoa sekä rahoitukseen ja verotukseen liittyviä aloitteita ja kannustaa yrittäjiä tehostamaan pääomarahoitustaan säilyttääkseen omaisuutensa arvon.
  On kehiteltävä innovatiivisia tapoja selviytyä yrittäjien erityistilanteista tietyillä alueilla, kuten maaseudulla, esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avulla. |
| --- | --- |

4.3.2.5

On tuettava ja kannustettava omistajanvaihdoksia ja yritysostoja. ETSK korostaa erityisesti, että varsinkin kaupungeissa ja maaseudulla toimivien tuotanto- ja palvelualan pienyritysten omistajanvaihdokset ja yritysostot ovat tärkeä valttikortti. Niiden ennustetulla, joskaan ei väistämättömällä katoamisella on huomattavia kielteisiä vaikutuksia toiminnan ja työpaikkojen säilymiseen kyseisillä alueilla. On aiheellista tukea ostajia ja myyjiä toisiinsa lähentävien järjestelmien käyttöönottoa sekä rahoitukseen ja verotukseen liittyviä aloitteita ja kannustaa yrittäjiä tehostamaan pääomarahoitustaan säilyttääkseen omaisuutensa arvon.

On kehiteltävä innovatiivisia tapoja selviytyä yrittäjien erityistilanteista tietyillä alueilla, kuten maaseudulla, esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avulla.

4.4   Oikeudellinen sitovuus — Pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen keskeinen elementti

| 4.4.1 | Jotta pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös (SBAE) voi toimia todella tehokkaasti, ETSK kehottaa neuvostoa ja parlamenttia hyväksymään toimenpiteet oikeudellisesti velvoittavana säädöksenä, jota on noudatettava unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden päätöksentekotasoilla. |
| --- | --- |

4.4.1

Jotta pienyrityksiä koskeva eurooppalainen säädös (SBAE) voi toimia todella tehokkaasti, ETSK kehottaa neuvostoa ja parlamenttia hyväksymään toimenpiteet oikeudellisesti velvoittavana säädöksenä, jota on noudatettava unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden päätöksentekotasoilla.

| 4.4.2 | Tässä yhteydessä ETSK kehottaa laatimaan vuosittain selvityksen pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen sekä pk-yrityksiä koskevien muiden politiikkojen täytäntöönpanosta ja saavutetuista edistysaskelista EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Vuotuinen selvitys on liitettävä omaksi erilliseksi osakseen Lissabonin strategian täytäntöönpanoraporttia. |
| --- | --- |

4.4.2

Tässä yhteydessä ETSK kehottaa laatimaan vuosittain selvityksen pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen sekä pk-yrityksiä koskevien muiden politiikkojen täytäntöönpanosta ja saavutetuista edistysaskelista EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Vuotuinen selvitys on liitettävä omaksi erilliseksi osakseen Lissabonin strategian täytäntöönpanoraporttia.

| 4.4.3 | Komission on voitava edellä mainittujen selvitysten pohjalta antaa suosituksensa säädöksen täytäntöönpanosta sekä jäsenvaltioille että alueille. Komitea haluaa myös antaa näistä oman lausuntonsa. |
| --- | --- |

4.4.3

Komission on voitava edellä mainittujen selvitysten pohjalta antaa suosituksensa säädöksen täytäntöönpanosta sekä jäsenvaltioille että alueille. Komitea haluaa myös antaa näistä oman lausuntonsa.

| 4.4.4 | ETSK kehottaa tarvittaessa mukauttamaan tai tarkistamaan pienyrityksiä koskevaa yhteisön säädöstä ja pk-yrityksiä koskevia muita politiikkoja vuosittain tehtävien selvitysten pohjalta. |
| --- | --- |

4.4.4

ETSK kehottaa tarvittaessa mukauttamaan tai tarkistamaan pienyrityksiä koskevaa yhteisön säädöstä ja pk-yrityksiä koskevia muita politiikkoja vuosittain tehtävien selvitysten pohjalta.

| 4.4.5 | ETSK suosittaa komissiolle ja neuvostolle lämpimästi, että ne kytkevät erilaisia pk-yrityksiä edustavat organisaatiot kiinteästi pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen valmistelutyöhön ja sen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

4.4.5

ETSK suosittaa komissiolle ja neuvostolle lämpimästi, että ne kytkevät erilaisia pk-yrityksiä edustavat organisaatiot kiinteästi pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen valmistelutyöhön ja sen täytäntöönpanoon.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Liiketoimintamahdollisuudet erityisesti pk-yrityksissä (Lissabonin strategia)” (EUVL C 256, 27.10.2007, s. 8).

1

(2)  Ks. ETSK:n lausunto CESE 979/2008 aiheesta ”Kansainväliset julkiset hankinnat” (EUVL C 224, 30.8.2008, s. 32): ”ETSK suhtautuu kielteisesti siihen, että EU:hun perustettaisiin pk-yrityksille samankaltainen kiintiöjärjestelmä kuin Yhdysvaltojen pienyrityksiä koskeva säädös (Small Business Act)”.

2

Small Business Act

(3)  Ks. ETSK:n lausunto CESE 979/2008 aiheesta ”Kansainväliset julkiset hankinnat” (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

3

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/12

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma”

KOM(2007) 621 lopullinen

(2009/C 27/03)

Komissio päätti 19. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto — Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 13. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Juan Mendoza Castro.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 10 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 108 puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission tiedonantoon ”Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma” ja arvostaa sitä. Komitea antaa tukensa komission sitoumukselle vahvistaa selkeällä tavalla lähivuosien matkailustrategiaansa ja -politiikkaansa toimintaohjelmalla, jolla kyseinen strategia ja politiikka on tarkoitus panna täytäntöön käytännössä. Tätä uutta politiikkaa esiteltiin jo aiemmin komission tiedonannossa ”Uudistettu EU:n matkailupolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta Euroopan matkailualan hyväksi”. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission tiedonantoon ”Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma” ja arvostaa sitä. Komitea antaa tukensa komission sitoumukselle vahvistaa selkeällä tavalla lähivuosien matkailustrategiaansa ja -politiikkaansa toimintaohjelmalla, jolla kyseinen strategia ja politiikka on tarkoitus panna täytäntöön käytännössä. Tätä uutta politiikkaa esiteltiin jo aiemmin komission tiedonannossa ”Uudistettu EU:n matkailupolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta Euroopan matkailualan hyväksi”.

| 1.2 | Komitea antaa tunnustuksen komission ponnisteluille esittää lyhyt tiivistelmä lukuisista merkittävistä asiakirjoista, lausunnoista ja keskusteluista. Syntynyt tulos vastaa asianmukaisella tavalla tavoitetta tiedottaa suurelle yleisölle selkeästi matkailun kestävyyttä käsittelevän ryhmän ja raportin laatineiden asiantuntijoiden työskentelyn tulokset sekä myöhemmin toteutetun julkisen kuulemisen tulokset. |
| --- | --- |

1.2

Komitea antaa tunnustuksen komission ponnisteluille esittää lyhyt tiivistelmä lukuisista merkittävistä asiakirjoista, lausunnoista ja keskusteluista. Syntynyt tulos vastaa asianmukaisella tavalla tavoitetta tiedottaa suurelle yleisölle selkeästi matkailun kestävyyttä käsittelevän ryhmän ja raportin laatineiden asiantuntijoiden työskentelyn tulokset sekä myöhemmin toteutetun julkisen kuulemisen tulokset.

| 1.3 | Komitean mielestä on asianmukaista, että uusi politiikka perustuu uudistettuun Lissabonin strategiaan ja että sen yleistavoitteiksi asetetaan kilpailukyvyn parantaminen ja kestävä kehitys ja erityistavoitteiksi taloudellinen vauraus, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja koheesio sekä ympäristön ja kulttuurin suojelu. |
| --- | --- |

1.3

Komitean mielestä on asianmukaista, että uusi politiikka perustuu uudistettuun Lissabonin strategiaan ja että sen yleistavoitteiksi asetetaan kilpailukyvyn parantaminen ja kestävä kehitys ja erityistavoitteiksi taloudellinen vauraus, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja koheesio sekä ympäristön ja kulttuurin suojelu.

| 1.4 | Komitea pitää komission tiedonannossa esitettyjä haasteita sekä ehdotettuja keinoja niihin vastaamiseksi asianmukaisina. Lähestymistavaksi ehdotetaan kaikkien toimijoiden osallistumista monentyyppiseen yhteistyöhön ja ”yhteistyökilpailuihin”, ja osallistumista pidetään uudistetun matkailupolitiikan ja sen täytäntöönpanoa koskevan toimintaohjelman kulmakivenä. Komission tiedonannossa esiin tuotujen haasteiden merkittävyys on ilmeinen. Jatkuvan tutkimuksen kasvihuonekaasujen vaikutuksista kestävyyteen on oltava tulevaisuudessa keskeinen osa toimintaohjelmaa. |
| --- | --- |

1.4

Komitea pitää komission tiedonannossa esitettyjä haasteita sekä ehdotettuja keinoja niihin vastaamiseksi asianmukaisina. Lähestymistavaksi ehdotetaan kaikkien toimijoiden osallistumista monentyyppiseen yhteistyöhön ja ”yhteistyökilpailuihin”, ja osallistumista pidetään uudistetun matkailupolitiikan ja sen täytäntöönpanoa koskevan toimintaohjelman kulmakivenä. Komission tiedonannossa esiin tuotujen haasteiden merkittävyys on ilmeinen. Jatkuvan tutkimuksen kasvihuonekaasujen vaikutuksista kestävyyteen on oltava tulevaisuudessa keskeinen osa toimintaohjelmaa.

| 1.5 | Komitea pitää asianmukaisena, että komissio sitoutuu toteuttamaan tätä uudistettua politiikkaa vuoropuhelun, yhteistyön, tukitoimien ja toimijoiden välisen koordinoinnin avulla. Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskevassa toimintaohjelmassa kehitetään käytännön menettelytapoja sekä kaikille eurooppalaiseen matkailuun osallistuville toimijoille ehdotettuja toimintavälineitä. Komitea kuitenkin katsoo, että komissio voi ja sen tulee omaksua yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastonsa kautta aiempaa aktiivisempi rooli ja että sen tulee johtaa lukuisten Euroopan laajuisten aloitteiden käynnistämistä. Esimerkkeinä aloitteista mainittakoon sosiaalinen matkailu, kaikkien ulottuvilla oleva matkailu ja matkailualan koulutus. Sekä komission että muiden toimielinten olisi erityisesti tehostettava toimiaan pienten, keskisuurten ja mikroyritysten saamiseksi mukaan matkailun kestävyyteen tähtäävään politiikkaan sekä toimintaohjelmaan kyseisen tavoitteen toteuttamiseksi ja saavuttamiseksi. Komitea suhtautuu myönteisesti komission ”Eurooppalaiset matkailun huippukohteet” -aloitteeseen, jota se pitää hyvänä käytänteenä ja jolla on sen mielestä esimerkkivaikutus. |
| --- | --- |

1.5

Komitea pitää asianmukaisena, että komissio sitoutuu toteuttamaan tätä uudistettua politiikkaa vuoropuhelun, yhteistyön, tukitoimien ja toimijoiden välisen koordinoinnin avulla. Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskevassa toimintaohjelmassa kehitetään käytännön menettelytapoja sekä kaikille eurooppalaiseen matkailuun osallistuville toimijoille ehdotettuja toimintavälineitä. Komitea kuitenkin katsoo, että komissio voi ja sen tulee omaksua yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastonsa kautta aiempaa aktiivisempi rooli ja että sen tulee johtaa lukuisten Euroopan laajuisten aloitteiden käynnistämistä. Esimerkkeinä aloitteista mainittakoon sosiaalinen matkailu, kaikkien ulottuvilla oleva matkailu ja matkailualan koulutus. Sekä komission että muiden toimielinten olisi erityisesti tehostettava toimiaan pienten, keskisuurten ja mikroyritysten saamiseksi mukaan matkailun kestävyyteen tähtäävään politiikkaan sekä toimintaohjelmaan kyseisen tavoitteen toteuttamiseksi ja saavuttamiseksi. Komitea suhtautuu myönteisesti komission ”Eurooppalaiset matkailun huippukohteet” -aloitteeseen, jota se pitää hyvänä käytänteenä ja jolla on sen mielestä esimerkkivaikutus.

| 1.6 | ETSK ehdottaa ja suosittaa jälleen kerran, että vahvistetaan Euroopan matkailufoorumia ja jatketaan pohdintoja ja tutkimuksia Euroopan neuvoa-antavan matkailualan neuvoston ja Euroopan matkailuviraston perustamisesta. Molemmat elimet voisivat mahdollisesti toimia foorumeina, joissa matkailuviranomaiset ja matkailualan eri toimijat voisivat tavata parantaakseen tiedotusta kestävästä ja kilpailukykyisestä matkailusta ja jakaakseen tietoja, valvoakseen politiikan ja eurooppalaista matkailua koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanoa sekä erityisesti pyrkiäkseen hahmottamaan matkailualan suuntauksia ja suunnitellakseen toimenpiteitä, joihin on ryhdyttävä. Erityisesti ilmastonmuutos, sen vaikutukset matkailuun sekä toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä, voisivat kuulua kummankin elimen tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.6

ETSK ehdottaa ja suosittaa jälleen kerran, että vahvistetaan Euroopan matkailufoorumia ja jatketaan pohdintoja ja tutkimuksia Euroopan neuvoa-antavan matkailualan neuvoston ja Euroopan matkailuviraston perustamisesta. Molemmat elimet voisivat mahdollisesti toimia foorumeina, joissa matkailuviranomaiset ja matkailualan eri toimijat voisivat tavata parantaakseen tiedotusta kestävästä ja kilpailukykyisestä matkailusta ja jakaakseen tietoja, valvoakseen politiikan ja eurooppalaista matkailua koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanoa sekä erityisesti pyrkiäkseen hahmottamaan matkailualan suuntauksia ja suunnitellakseen toimenpiteitä, joihin on ryhdyttävä. Erityisesti ilmastonmuutos, sen vaikutukset matkailuun sekä toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä, voisivat kuulua kummankin elimen tavoitteisiin.

| 1.7 | Komitea pitää erittäin myönteisenä komission halukkuutta parantaa tarjolla olevien rahoitusvälineiden käyttöä. Komitea katsoo, että esimerkiksi sosiaalisen matkailun alalla on jo soveltuvia aihealueita, jotta valtioiden rajat ylittävää toimintaa koskevia kokeiluja voitaisiin aloittaa pilottihankkeen muodossa. Eräitä esimerkkejä kyseisestä toiminnasta voisivat olla sosiaalinen matkailu ja kaikkien ulottuvilla oleva matkailu, henkilöresurssien kehittäminen, tuotekehitys sekä markkinoille pääsy. Komitean mielestä jo nyt on riittävästi mahdollisuuksia koota yhteen kokemuksia rajat ylittävästä toiminnasta kyseisiä aloja koskevien kokeiluhankkeiden puitteissa. |
| --- | --- |

1.7

Komitea pitää erittäin myönteisenä komission halukkuutta parantaa tarjolla olevien rahoitusvälineiden käyttöä. Komitea katsoo, että esimerkiksi sosiaalisen matkailun alalla on jo soveltuvia aihealueita, jotta valtioiden rajat ylittävää toimintaa koskevia kokeiluja voitaisiin aloittaa pilottihankkeen muodossa. Eräitä esimerkkejä kyseisestä toiminnasta voisivat olla sosiaalinen matkailu ja kaikkien ulottuvilla oleva matkailu, henkilöresurssien kehittäminen, tuotekehitys sekä markkinoille pääsy. Komitean mielestä jo nyt on riittävästi mahdollisuuksia koota yhteen kokemuksia rajat ylittävästä toiminnasta kyseisiä aloja koskevien kokeiluhankkeiden puitteissa.

| 1.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että matkailualan Agenda 21 -toimintaohjelmaa koskeva työskentely on saatu päätökseen. Sitä koskevat tulokset, jotka esitetään komission tiedonannossa ”Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma” täydentävät ja täsmentävät eurooppalaisen matkailun kestävyyteen vaikuttavaa yleistä politiikkaa. Kyseistä tarkoitusta varten perustetun elimen laatima tekninen asiakirja muodostaa itse asiassa perustan komission tiedonannolle ja täydentää sitä, ja siksi molempia asiakirjoja on tarkasteltava yhdessä. |
| --- | --- |

1.8

ETSK on tyytyväinen siihen, että matkailualan Agenda 21 -toimintaohjelmaa koskeva työskentely on saatu päätökseen. Sitä koskevat tulokset, jotka esitetään komission tiedonannossa ”Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma” täydentävät ja täsmentävät eurooppalaisen matkailun kestävyyteen vaikuttavaa yleistä politiikkaa. Kyseistä tarkoitusta varten perustetun elimen laatima tekninen asiakirja muodostaa itse asiassa perustan komission tiedonannolle ja täydentää sitä, ja siksi molempia asiakirjoja on tarkasteltava yhdessä.

| 1.9 | Tilastoinnin osalta ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti komission alulle panemaan ehdotuspyyntöön, josta Euroopan talous- ja sosiaalikomitea teki aikoinaan esityksen ja joka koskee matkailun seurantakeskusten verkoston perustamista. Seurantakeskukset tarjoaisivat alakohtaisia tietoja ja niiden avulla kyettäisiin luomaan strateginen ja suuntaa-antava näkemys sekä suunnittelemaan ja laatimaan tulevia toimia. |
| --- | --- |

1.9

Tilastoinnin osalta ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti komission alulle panemaan ehdotuspyyntöön, josta Euroopan talous- ja sosiaalikomitea teki aikoinaan esityksen ja joka koskee matkailun seurantakeskusten verkoston perustamista. Seurantakeskukset tarjoaisivat alakohtaisia tietoja ja niiden avulla kyettäisiin luomaan strateginen ja suuntaa-antava näkemys sekä suunnittelemaan ja laatimaan tulevia toimia.

| 1.10 | ETSK on valmis jatkossakin käsittelemään matkailualaan liittyviä kysymyksiä toimintaohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa esitettyjen suuntaviivojen pohjalta. Se kehottaa unionin muita toimielimiä, jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia, alan toimijoita — työnantajia ja työntekijäjärjestöjä — sekä kaikkia kansalaisia toimimaan yhteistyössä niin, että matkailu ymmärrettäisiin kaikkien oikeudeksi ja sitä tuettaisiin Euroopan tulevaisuuden kannalta strategisena taloudellisena toimintana. Yhtä lailla välttämätöntä on kaikkien toimijoiden ja kuluttajien vastuunotto entistä kestävämmän ja kilpailukykyisemmän matkailun harjoittamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

ETSK on valmis jatkossakin käsittelemään matkailualaan liittyviä kysymyksiä toimintaohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa esitettyjen suuntaviivojen pohjalta. Se kehottaa unionin muita toimielimiä, jäsenvaltioita, alue- ja paikallisviranomaisia, alan toimijoita — työnantajia ja työntekijäjärjestöjä — sekä kaikkia kansalaisia toimimaan yhteistyössä niin, että matkailu ymmärrettäisiin kaikkien oikeudeksi ja sitä tuettaisiin Euroopan tulevaisuuden kannalta strategisena taloudellisena toimintana. Yhtä lailla välttämätöntä on kaikkien toimijoiden ja kuluttajien vastuunotto entistä kestävämmän ja kilpailukykyisemmän matkailun harjoittamiseksi.

| 1.11 | Vaikka komission tiedonannossa otetaan huomioon matkailualaa muovaavat sosiaaliset kriteerit ja osatekijät, ETSK panee merkille, että siinä ei viitata unionin kansalaisuuden käsitteeseen ja sen toteutumiseen. Itse asiassa matkailu voisi antaa huomattavasti nykyistä suuremman panoksen eri kulttuurien ja yhteiskuntaryhmien yhteenkuuluvuuteen unionin kansalaisuuden — jota meidän kaikkien on edistettävä ja kehitettävä — puitteissa. Euroopan unionin eri jäsenvaltioiden kulttuurien, kielten sekä luonnon- ja kulttuuriperinnön monimuotoisuus ja vaihtelevuus ovat suuri rikkaus, jota voidaan ja tulee hyödyntää oppiaksemme tuntemaan toinen toisemme ja ymmärtääksemme oikeutemme unionin kansalaisina. Toinen seikka, johon Euroopan matkailua koskevissa keskusteluissa ja asiakirjoissa tulisi kiinnittää suurta huomiota, on kulttuuri, kun otetaan huomioon matkailun ja kulttuurin väliset mahdolliset yhteisvaikutukset. Tämä asia otettiin esille jo komitean aiemmassa lausunnossa. |
| --- | --- |

1.11

Vaikka komission tiedonannossa otetaan huomioon matkailualaa muovaavat sosiaaliset kriteerit ja osatekijät, ETSK panee merkille, että siinä ei viitata unionin kansalaisuuden käsitteeseen ja sen toteutumiseen. Itse asiassa matkailu voisi antaa huomattavasti nykyistä suuremman panoksen eri kulttuurien ja yhteiskuntaryhmien yhteenkuuluvuuteen unionin kansalaisuuden — jota meidän kaikkien on edistettävä ja kehitettävä — puitteissa. Euroopan unionin eri jäsenvaltioiden kulttuurien, kielten sekä luonnon- ja kulttuuriperinnön monimuotoisuus ja vaihtelevuus ovat suuri rikkaus, jota voidaan ja tulee hyödyntää oppiaksemme tuntemaan toinen toisemme ja ymmärtääksemme oikeutemme unionin kansalaisina. Toinen seikka, johon Euroopan matkailua koskevissa keskusteluissa ja asiakirjoissa tulisi kiinnittää suurta huomiota, on kulttuuri, kun otetaan huomioon matkailun ja kulttuurin väliset mahdolliset yhteisvaikutukset. Tämä asia otettiin esille jo komitean aiemmassa lausunnossa.

| 1.12 | Parannettaessa matkailualan kilpailukykyä ja kestävyyttä on otettava huomioon matkakohteiden erityispiirteet. Komitea suosittaa huomioimaan niiden jäsenvaltioiden erityispiirteet, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia matkailusta. On kiinnitettävä asianmukaista huomiota eri alueiden tarpeisiin laadittaessa matkailualaa koskevia politiikkoja ja ehdotuksia. Komitea suosittaa, että komission laatimissa vaikutustenarvioinneissa otetaan huomioon matkailun mahdollinen suhteeton vaikutus eri alueisiin ja aloihin, esimerkiksi saarten kaltaisiin matkakohteisiin, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia lentoliikenteestä ja joilla ei ole mitään muuta liikennemuotoa tai jotka ovat lähes yksinomaan riippuvaisia lentoliikenteestä. |
| --- | --- |

1.12

Parannettaessa matkailualan kilpailukykyä ja kestävyyttä on otettava huomioon matkakohteiden erityispiirteet. Komitea suosittaa huomioimaan niiden jäsenvaltioiden erityispiirteet, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia matkailusta. On kiinnitettävä asianmukaista huomiota eri alueiden tarpeisiin laadittaessa matkailualaa koskevia politiikkoja ja ehdotuksia. Komitea suosittaa, että komission laatimissa vaikutustenarvioinneissa otetaan huomioon matkailun mahdollinen suhteeton vaikutus eri alueisiin ja aloihin, esimerkiksi saarten kaltaisiin matkakohteisiin, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia lentoliikenteestä ja joilla ei ole mitään muuta liikennemuotoa tai jotka ovat lähes yksinomaan riippuvaisia lentoliikenteestä.

| 1.13 | ETSK katsoo, että komission tiedonannossa yksilöidyt periaatteet ja arvot — kestävyys, sosiaalinen hyvinvointi, kilpailukyky, yhteistyö, kumppanuus, kannattavuus, turvallisuus, laadukkaat työpaikat jne. — muodostavat yhdessä eurooppalaisen matkailumallin, ei siksi, että ne olisivat joukko sääntöjä, vaan koska kyseisiä periaatteita ja arvoja sovelletaan yleisesti Euroopan unionin koko alueella. |
| --- | --- |

1.13

ETSK katsoo, että komission tiedonannossa yksilöidyt periaatteet ja arvot — kestävyys, sosiaalinen hyvinvointi, kilpailukyky, yhteistyö, kumppanuus, kannattavuus, turvallisuus, laadukkaat työpaikat jne. — muodostavat yhdessä eurooppalaisen matkailumallin, ei siksi, että ne olisivat joukko sääntöjä, vaan koska kyseisiä periaatteita ja arvoja sovelletaan yleisesti Euroopan unionin koko alueella.

| 1.14 | ETSK kehottaa komissiota etenemään yhteistyössä matkailualaa koskevien tietojen ja taitojen sertifioimisessa Euroopan tasolla alan työpaikkojen lukumäärän ja laadun kohottamiseksi. On vahvistettava Europass-järjestelmää, joka on eräs keino tuoda esiin yksinkertaisella ja helposti ymmärrettävällä tavalla kaikkialla Euroopassa (Euroopan unioni, EFTA/ETA ja ehdokasmaat) niiden työntekijöiden henkilökohtainen osaaminen ja pätevyys, jotka haluavat hakea työtä kaikkialta Euroopasta ja siirtyä harjoittamaan ammattiaan minne tahansa Eurooppaa. |
| --- | --- |

1.14

ETSK kehottaa komissiota etenemään yhteistyössä matkailualaa koskevien tietojen ja taitojen sertifioimisessa Euroopan tasolla alan työpaikkojen lukumäärän ja laadun kohottamiseksi. On vahvistettava Europass-järjestelmää, joka on eräs keino tuoda esiin yksinkertaisella ja helposti ymmärrettävällä tavalla kaikkialla Euroopassa (Euroopan unioni, EFTA/ETA ja ehdokasmaat) niiden työntekijöiden henkilökohtainen osaaminen ja pätevyys, jotka haluavat hakea työtä kaikkialta Euroopasta ja siirtyä harjoittamaan ammattiaan minne tahansa Eurooppaa.

2.   Komission tiedonanto

Seuraavassa luodaan lyhyt yleiskatsaus tiedonantoon ja esitetään tiivistelmä sen keskeisistä kohdista, jotta pystyttäisiin paremmin ymmärtämään ja arvioimaan, mitä komissio haluaa viestittää kaikille toimijoille ja unionin toimielimille.

2.1   Tiedonannon johdanto

| 2.1.1 | Kestävyyden ja kilpailukyvyn välisen tasapainon haaste — Komission tiedonannon johdannon ensimmäisessä kappaleessa tunnustetaan ensinnäkin matkailun keskeinen ja strateginen asema EU:n taloudessa. Tätä eivät tue yksinomaan määrälliset tiedot, vaan myös matkailun kyky luoda työpaikkoja ja saavuttaa tällä tavoin uudistetun Lissabonin strategian tavoite. On syytä mainita ennustettu, yli kolmen prosentin kasvuvauhti, jolla on epäilemättä myönteinen vaikutus työllisyystavoitteisiin mutta joka tietyissä tapauksissa ja pitkällä aikavälillä voi johtaa siihen, että kestävyydelle asetetut rajat ylittyvät. |
| --- | --- |

2.1.1

Kestävyyden ja kilpailukyvyn välisen tasapainon haaste — Komission tiedonannon johdannon ensimmäisessä kappaleessa tunnustetaan ensinnäkin matkailun keskeinen ja strateginen asema EU:n taloudessa. Tätä eivät tue yksinomaan määrälliset tiedot, vaan myös matkailun kyky luoda työpaikkoja ja saavuttaa tällä tavoin uudistetun Lissabonin strategian tavoite. On syytä mainita ennustettu, yli kolmen prosentin kasvuvauhti, jolla on epäilemättä myönteinen vaikutus työllisyystavoitteisiin mutta joka tietyissä tapauksissa ja pitkällä aikavälillä voi johtaa siihen, että kestävyydelle asetetut rajat ylittyvät.

| 2.1.2 | Kilpailukyky ja kestävyys: kaksi yhteensopivaa ehtoa — Komission tiedonannossa todetaan selkeästi, että kilpailukyky riippuu kestävyydestä ja matkailijoiden kokemusten laadusta, ja mainitaan erikseen vaatimukset, jotka ilmastonmuutos asettaa matkailualalle. Yritysten sosiaalinen vastuu saattaa antaa ratkaisevan panoksen siihen, että ryhdytään toimenpiteisiin ilmastonmuutokseen mukautumiseksi ja sen torjumiseksi samalla kun se edistää innovointia ja matkailutuotteiden arvoa maailmassa, jolla on edessään merkittäviä globaaleja haasteita. |
| --- | --- |

2.1.2

Kilpailukyky ja kestävyys: kaksi yhteensopivaa ehtoa — Komission tiedonannossa todetaan selkeästi, että kilpailukyky riippuu kestävyydestä ja matkailijoiden kokemusten laadusta, ja mainitaan erikseen vaatimukset, jotka ilmastonmuutos asettaa matkailualalle. Yritysten sosiaalinen vastuu saattaa antaa ratkaisevan panoksen siihen, että ryhdytään toimenpiteisiin ilmastonmuutokseen mukautumiseksi ja sen torjumiseksi samalla kun se edistää innovointia ja matkailutuotteiden arvoa maailmassa, jolla on edessään merkittäviä globaaleja haasteita.

| 2.2 | Toimintaohjelman sisältö — Komissio ehdottaa tiedonannossaan, että matkailijoiden hyvinvoinnin, ympäristön sekä yritysten ja matkakohteiden kilpailukyvyn välille luodaan uudenlainen tasapaino. Tämän tasapainon luomiseen on kaikkien sidosryhmien osallistuttava. |
| --- | --- |

2.2

Toimintaohjelman sisältö — Komissio ehdottaa tiedonannossaan, että matkailijoiden hyvinvoinnin, ympäristön sekä yritysten ja matkakohteiden kilpailukyvyn välille luodaan uudenlainen tasapaino. Tämän tasapainon luomiseen on kaikkien sidosryhmien osallistuttava.

| 2.2.1 | Tavoitteet ja haasteet — Komission tiedonannossa esitetään toiminnan suuntaviivoina kaikille sidosryhmille kolme toimintaohjelmassa asetettua perustavoitetta: taloudellinen vauraus, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja koheesio sekä ympäristön suojelu.
  Tiedonannossa luetellaan myös merkittäviä haasteita, joihin on vastattava, jotta kyseisiin tavoitteisiin päästäisiin. Kyseisiä haasteita ovat:






  — | luonnon- ja kulttuuriresurssien kestävä hallinnoiminen |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Tavoitteet ja haasteet — Komission tiedonannossa esitetään toiminnan suuntaviivoina kaikille sidosryhmille kolme toimintaohjelmassa asetettua perustavoitetta: taloudellinen vauraus, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja koheesio sekä ympäristön suojelu.

Tiedonannossa luetellaan myös merkittäviä haasteita, joihin on vastattava, jotta kyseisiin tavoitteisiin päästäisiin. Kyseisiä haasteita ovat:

—

luonnon- ja kulttuuriresurssien kestävä hallinnoiminen

| — | saastuttamisen ja resurssien käytön minimoiminen |
| --- | --- |

—

saastuttamisen ja resurssien käytön minimoiminen

| — | muutoksen hallinta kansalaisten hyvinvointia tukien |
| --- | --- |

—

muutoksen hallinta kansalaisten hyvinvointia tukien

| — | kysynnän kausiluontoisuuden vähentäminen |
| --- | --- |

—

kysynnän kausiluontoisuuden vähentäminen

| — | liikenteen ympäristövaikutusten torjuminen |
| --- | --- |

—

liikenteen ympäristövaikutusten torjuminen

| — | matkailun saattaminen kaikkien ulottuville |
| --- | --- |

—

matkailun saattaminen kaikkien ulottuville

| — | matkailualan työpaikkojen laatu |
| --- | --- |

—

matkailualan työpaikkojen laatu

| — | matkailijoiden ja vastaanottavien yhteisöjen turvallisuuden varmistaminen. |
| --- | --- |

—

matkailijoiden ja vastaanottavien yhteisöjen turvallisuuden varmistaminen.

Edellä esitetty luettelo on avoin ja keskeneräinen; matkailualan eri toimijoiden on ajantasaistettava sitä säännöllisesti, määriteltävä sen prioriteetit ja hallinnoitava sitä yhteistyön hengessä.

| 2.2.2 | Toimintapuitteet — Komission tiedonannon mukaan johdonmukainen toiminta tavoitteiden saavuttamiseksi ja haasteiden kohtaamiseksi edellyttää, että varmistetaan matkakohteiden, yritysten ja matkailijoiden yhteistyö ja vastuullinen hallinnointi ja että luodaan olosuhteet, joiden puitteissa kyseiseen johdonmukaisuuteen on pyrittävä. |
| --- | --- |

2.2.2

Toimintapuitteet — Komission tiedonannon mukaan johdonmukainen toiminta tavoitteiden saavuttamiseksi ja haasteiden kohtaamiseksi edellyttää, että varmistetaan matkakohteiden, yritysten ja matkailijoiden yhteistyö ja vastuullinen hallinnointi ja että luodaan olosuhteet, joiden puitteissa kyseiseen johdonmukaisuuteen on pyrittävä.

| 2.2.3 | Periaatteet — Komission tiedonannossa esitetään kaiken kaikkiaan yhdeksän periaatetta, joita on noudatettava, jotta voitaisiin saavuttaa kestävä ja kilpailukykyinen matkailu. Niistä on aiheellista painottaa seuraavia kolmea:






  — | Noudatetaan rajoja, jotka voidaan asettaa vastaanottokyvylle, järjestelyille ja matkailijavirtojen volyymille. |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Periaatteet — Komission tiedonannossa esitetään kaiken kaikkiaan yhdeksän periaatetta, joita on noudatettava, jotta voitaisiin saavuttaa kestävä ja kilpailukykyinen matkailu. Niistä on aiheellista painottaa seuraavia kolmea:

—

Noudatetaan rajoja, jotka voidaan asettaa vastaanottokyvylle, järjestelyille ja matkailijavirtojen volyymille.

| — | Saavutetaan kulloinkin käytettävissä olevien luonnonvarojen sekä kulttuuristen ja sosiaalisten voimavarojen mukainen kehittämistahti. |
| --- | --- |

—

Saavutetaan kulloinkin käytettävissä olevien luonnonvarojen sekä kulttuuristen ja sosiaalisten voimavarojen mukainen kehittämistahti.

| — | Laaditaan suunnitelmat pitkälle aikavälille, mikä on välttämätön edellytys kestävyyden ja kilpailukyvyn väliselle tasapainolle. |
| --- | --- |

—

Laaditaan suunnitelmat pitkälle aikavälille, mikä on välttämätön edellytys kestävyyden ja kilpailukyvyn väliselle tasapainolle.

| 2.3 | Yhdessä eteenpäin — Tässä kohdassa komissio toteaa, että kaikkien alaan vaikuttavien toimijoiden on yhdistettävä pyrkimyksensä ja työskenneltävä vapaaehtoiselta ja jatkuvalta pohjalta. Ehdotettu malli perustuu toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseen, ja toimet toteutetaan ensisijaisesti matkakohteiden tasolla, mutta niin, että niihin yhdistetään kansallisen ja yhteisön tason tukikehys. Komission tiedonannossa käsitelläänkin sekä alan eri toimijoiden että Euroopan komission roolia perustamissopimuksen valossa. |
| --- | --- |

2.3

Yhdessä eteenpäin — Tässä kohdassa komissio toteaa, että kaikkien alaan vaikuttavien toimijoiden on yhdistettävä pyrkimyksensä ja työskenneltävä vapaaehtoiselta ja jatkuvalta pohjalta. Ehdotettu malli perustuu toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseen, ja toimet toteutetaan ensisijaisesti matkakohteiden tasolla, mutta niin, että niihin yhdistetään kansallisen ja yhteisön tason tukikehys. Komission tiedonannossa käsitelläänkin sekä alan eri toimijoiden että Euroopan komission roolia perustamissopimuksen valossa.

| 2.3.1 | Sidosryhmien rooli — Matkailun kestävyyttä käsittelevän ryhmän päätelmien mukaisesti tiedonannossa tuodaan esiin laaja vastuu ja erityistehtävät kolmella toiminta-alueella: matkakohteet, yritykset ja matkailijat. Erityisesti todetaan, että mikroyrityksille on välitettävä ja niiden keskuudessa on levitettävä sanomaa kestävyyden ja kilpailukyvyn välisen tasapainon välttämättömyydestä. |
| --- | --- |

2.3.1

Sidosryhmien rooli — Matkailun kestävyyttä käsittelevän ryhmän päätelmien mukaisesti tiedonannossa tuodaan esiin laaja vastuu ja erityistehtävät kolmella toiminta-alueella: matkakohteet, yritykset ja matkailijat. Erityisesti todetaan, että mikroyrityksille on välitettävä ja niiden keskuudessa on levitettävä sanomaa kestävyyden ja kilpailukyvyn välisen tasapainon välttämättömyydestä.

| 2.3.2 | Euroopan komission tehtävät — Komissio tunnustaa toimintavastuunsa perustamissopimuksen mukaisesti ja sitoutuu käynnistämään ja edistämään eri aloitteita yhteisön tasolla toimintaohjelman ja sen kehittämisen puitteissa. Kyseisistä aloitteista erityistä huomiota on syytä kiinnittää seuraaviin neljään toimintaryhmään:






  — | Aktivoidaan toimijat tuottamaan ja jakamaan tietoa noudattaen aina kestävyyden ja kilpailukyvyn välistä tasapainoa. Euroopan matkailufoorumi on hyvä esimerkki ajatusten ja kokemusten vaihdosta. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Euroopan komission tehtävät — Komissio tunnustaa toimintavastuunsa perustamissopimuksen mukaisesti ja sitoutuu käynnistämään ja edistämään eri aloitteita yhteisön tasolla toimintaohjelman ja sen kehittämisen puitteissa. Kyseisistä aloitteista erityistä huomiota on syytä kiinnittää seuraaviin neljään toimintaryhmään:

—

Aktivoidaan toimijat tuottamaan ja jakamaan tietoa noudattaen aina kestävyyden ja kilpailukyvyn välistä tasapainoa. Euroopan matkailufoorumi on hyvä esimerkki ajatusten ja kokemusten vaihdosta.

| — | Edistetään ja tuetaan matkailun eurooppalaisia huippukohteita esimerkkeinä hyvistä käytänteistä ja tehdään niitä tunnetuiksi kestävyyteen ja kilpailukykyyn sitoutuneiden matkakohteiden verkostoina. |
| --- | --- |

—

Edistetään ja tuetaan matkailun eurooppalaisia huippukohteita esimerkkeinä hyvistä käytänteistä ja tehdään niitä tunnetuiksi kestävyyteen ja kilpailukykyyn sitoutuneiden matkakohteiden verkostoina.

| — | Käytetään EU:n erittäin moninaisia rahoitusvälineitä, joista komissio sitoutuu levittämään tietoa, jotta niitä hyödynnettäisiin entistä paremmin matkailualalla. |
| --- | --- |

—

Käytetään EU:n erittäin moninaisia rahoitusvälineitä, joista komissio sitoutuu levittämään tietoa, jotta niitä hyödynnettäisiin entistä paremmin matkailualalla.

| — | Sisällytetään kestävyys ja kilpailukyky komission politiikkoihin ja sovelletaan niitä eri alueilla, joiden ongelmat ja tarpeet ovat hyvin erilaisia: rannikko, vuoristo sekä maaseutu- ja kaupunkialueet. |
| --- | --- |

—

Sisällytetään kestävyys ja kilpailukyky komission politiikkoihin ja sovelletaan niitä eri alueilla, joiden ongelmat ja tarpeet ovat hyvin erilaisia: rannikko, vuoristo sekä maaseutu- ja kaupunkialueet.

2.4   Tiedonannon päätelmät

Komission tiedonannon päätelmissä kehotetaan, että kaikkien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden on tehtävä täysipainoista yhteistyötä toimintaohjelmasta päätettäessä ja pantaessa sitä täytäntöön käytännön tasolla. Jälleen kerran esitetty suositus yhteistyöstä kaikilla tasoilla on ennakkoehto kilpailukyvyn parantamiseksi. Näin varmistetaan eurooppalaisen matkailun vetovoima ja kestävyys pitkällä aikavälillä. Komissio esittää, että vuonna 2011 arvioitaisiin toimintasuunnitelmaa, jota toimintaohjelma edellyttää. Tavoite, jonka komissio tiedonannossaan asettaa, on siis erittäin selkeästi nähtävissä.

3.   Yleistä

| 3.1 | Matkailun ja sen strategisen merkityksen Euroopan taloudelle ovat tunnustaneet kaikki Euroopan unionin toimielimet sekä virallisissa että epävirallisissa julistuksissa, jotka vahvistavat alan roolia, tekevät sitä tunnetuksi kaikkien toimijoiden keskuudessa ja kaiken kaikkiaan antavat alalle voimakkaan sysäyksen. Tämä ei johdu yksinomaan taloudellisista syistä, vaan myös matkailun sosiaalisesta merkityksestä rakennettaessa kansalaisten Eurooppaa. Vaikka voidaankin myöntää, että alalle on annettu voimakas sysäys, on kuitenkin vielä pitkä matka siihen, että matkailulla olisi nyt ja tulevaisuudessa keskeinen asema unionin politiikassa. |
| --- | --- |

3.1

Matkailun ja sen strategisen merkityksen Euroopan taloudelle ovat tunnustaneet kaikki Euroopan unionin toimielimet sekä virallisissa että epävirallisissa julistuksissa, jotka vahvistavat alan roolia, tekevät sitä tunnetuksi kaikkien toimijoiden keskuudessa ja kaiken kaikkiaan antavat alalle voimakkaan sysäyksen. Tämä ei johdu yksinomaan taloudellisista syistä, vaan myös matkailun sosiaalisesta merkityksestä rakennettaessa kansalaisten Eurooppaa. Vaikka voidaankin myöntää, että alalle on annettu voimakas sysäys, on kuitenkin vielä pitkä matka siihen, että matkailulla olisi nyt ja tulevaisuudessa keskeinen asema unionin politiikassa.

| 3.2 | Erityisesti on todettava, että uudessa Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan matkailun merkitys Euroopalle ja tarjotaan Euroopan unionille nykyistä enemmän mahdollisuuksia edistää sen kehitystä. EU:lle annetaan sopimuksessa valtuudet ja tehtävä tukea, koordinoida ja täydentää jäsenvaltioiden toimia. Tavoitteena on kannustaa yritysten kehittämiselle suotuisan toimintaympäristön luomista ja edistää hyvien käytänteiden vaihtoa. |
| --- | --- |

3.2

Erityisesti on todettava, että uudessa Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan matkailun merkitys Euroopalle ja tarjotaan Euroopan unionille nykyistä enemmän mahdollisuuksia edistää sen kehitystä. EU:lle annetaan sopimuksessa valtuudet ja tehtävä tukea, koordinoida ja täydentää jäsenvaltioiden toimia. Tavoitteena on kannustaa yritysten kehittämiselle suotuisan toimintaympäristön luomista ja edistää hyvien käytänteiden vaihtoa.

| 3.3 | Matkailualaa on käsitelty useissa unionin toimielimissä, kuten seuraavasta käy ilmi:






  — | Euroopan parlamentti on eri yhteyksissä hyväksynyt joukon päätöslauselmia, jotka liittyvät hyvin eri tavoin matkailualaan ja sen vaikutuksiin työllisyyteen ja talouteen. Mainittakoon päätöslauselmat aiheista ”Matkailu ja kehitysyhteistyö” ja ”Euroopan kestävän matkailun uudet näkymät ja haasteet”. |
| --- | --- | --- |

3.3

Matkailualaa on käsitelty useissa unionin toimielimissä, kuten seuraavasta käy ilmi:

—

Euroopan parlamentti on eri yhteyksissä hyväksynyt joukon päätöslauselmia, jotka liittyvät hyvin eri tavoin matkailualaan ja sen vaikutuksiin työllisyyteen ja talouteen. Mainittakoon päätöslauselmat aiheista ”Matkailu ja kehitysyhteistyö” ja ”Euroopan kestävän matkailun uudet näkymät ja haasteet”.

| — | Euroopan unionin neuvosto on käsitellyt matkailua päätelmissään ja toimintasuunnitelmissaan monissa eri yhteyksissä korostaakseen ensi sijassa sitä, että matkailun on oltava kestävää ja kilpailukykyistä ja että sen avulla on kyettävä luomaan työpaikkoja. Erityisesti on mainittava neuvoston 7. heinäkuuta 2006 hyväksymät päätelmät EU:n uudistettua matkailupolitiikkaa koskevasta komission tiedonannosta. Neuvosto suhtautuu tiedonantoon positiivisesti ja kehottaa komissiota ottamaan aktiivisen roolin eri politiikkojen koordinoimisessa. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvosto on käsitellyt matkailua päätelmissään ja toimintasuunnitelmissaan monissa eri yhteyksissä korostaakseen ensi sijassa sitä, että matkailun on oltava kestävää ja kilpailukykyistä ja että sen avulla on kyettävä luomaan työpaikkoja. Erityisesti on mainittava neuvoston 7. heinäkuuta 2006 hyväksymät päätelmät EU:n uudistettua matkailupolitiikkaa koskevasta komission tiedonannosta. Neuvosto suhtautuu tiedonantoon positiivisesti ja kehottaa komissiota ottamaan aktiivisen roolin eri politiikkojen koordinoimisessa.

| — | Euroopan komissio on julkaissut lukuisia tiedonantoja — erityisesti maaliskuussa 2006 julkaistu tiedonanto, jossa määritellään EU:n uusi matkailupolitiikka, ideoinut, tukenut ja hallinnoinut Euroopan matkailufoorumeja, järjestänyt konferensseja sosiaalisen matkailun ja matkailualan Agenda 21 -toimintaohjelman kaltaisista eri aiheista sekä toteuttanut monia muita toimia, kuten ”Eurooppalaiset matkailun huippukohteet” -kokeiluhankkeen, jossa tunnustetaan ja edistetään EU:n jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa sovellettuja hyviä käytänteitä. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio on julkaissut lukuisia tiedonantoja — erityisesti maaliskuussa 2006 julkaistu tiedonanto, jossa määritellään EU:n uusi matkailupolitiikka, ideoinut, tukenut ja hallinnoinut Euroopan matkailufoorumeja, järjestänyt konferensseja sosiaalisen matkailun ja matkailualan Agenda 21 -toimintaohjelman kaltaisista eri aiheista sekä toteuttanut monia muita toimia, kuten ”Eurooppalaiset matkailun huippukohteet” -kokeiluhankkeen, jossa tunnustetaan ja edistetään EU:n jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa sovellettuja hyviä käytänteitä.

| — | Alueiden komitea on muun muassa antanut lausunnon komission tiedonannoista ”Yhteistyöhön perustuva toimintatapa Euroopan matkailun tulevaisuutta varten” ja ”Euroopan matkailun kestävyyden suuntaviivat”. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea on muun muassa antanut lausunnon komission tiedonannoista ”Yhteistyöhön perustuva toimintatapa Euroopan matkailun tulevaisuutta varten” ja ”Euroopan matkailun kestävyyden suuntaviivat”.

| — | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina ollut ja on edelleenkin erittäin kiinnostunut matkailualaan liittyvistä kysymyksistä, mitä osoittavat sen vuoden 1999 jälkeen hyväksymät noin 11 matkailualaa käsittelevää lausuntoa, aktiivinen osallistuminen komission koolle kutsumiin Euroopan matkailufoorumeihin sekä moniin matkailualan eri näkökulmia käsitelleisiin tapahtumiin osallistuminen ja niiden tukeminen. Erityistä huomiota kannattaa kiinnittää ETSK:n vastavuoroiseen yhteistyöhön muiden toimielinten kanssa kaikissa aloitteissa, jotka jokin niistä on laatinut matkailun alalla. |
| --- | --- |

—

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina ollut ja on edelleenkin erittäin kiinnostunut matkailualaan liittyvistä kysymyksistä, mitä osoittavat sen vuoden 1999 jälkeen hyväksymät noin 11 matkailualaa käsittelevää lausuntoa, aktiivinen osallistuminen komission koolle kutsumiin Euroopan matkailufoorumeihin sekä moniin matkailualan eri näkökulmia käsitelleisiin tapahtumiin osallistuminen ja niiden tukeminen. Erityistä huomiota kannattaa kiinnittää ETSK:n vastavuoroiseen yhteistyöhön muiden toimielinten kanssa kaikissa aloitteissa, jotka jokin niistä on laatinut matkailun alalla.

| 3.4 | Käsillä olevassa ETSK:n lausunnossa on tarkoitus arvioida komission tiedonannossa esittämiä huomioita politiikasta ja tavasta, jolla sitä hoidetaan, mutta lisäksi siinä on tarkoitus tuoda esiin ehdotuksia, jotka rikastuttavat, jos eivät itse asiakirjaa, niin ainakin siitä käytävää keskustelua. |
| --- | --- |

3.4

Käsillä olevassa ETSK:n lausunnossa on tarkoitus arvioida komission tiedonannossa esittämiä huomioita politiikasta ja tavasta, jolla sitä hoidetaan, mutta lisäksi siinä on tarkoitus tuoda esiin ehdotuksia, jotka rikastuttavat, jos eivät itse asiakirjaa, niin ainakin siitä käytävää keskustelua.

| 3.5 | Hyvin samalla tavoin kuin asiakokonaisuudesta INT/317 laaditussa ETSK:n lausunnossa, jossa käsitellään komission tiedonantoa uudistetusta EU:n matkailupolitiikasta, tässä ETSK:n lausunnossa on jälleen tarkoitus korostaa ja täsmentää seuraavia seikkoja:






  — | Matkailu on kaikkien kansalaisten oikeus, kuten matkailun maailmanlaajuisissa eettisissä säännöissä todetaan, ja siihen sisältyy hyvien käytänteiden velvoitteita. |
| --- | --- | --- |

3.5

Hyvin samalla tavoin kuin asiakokonaisuudesta INT/317 laaditussa ETSK:n lausunnossa, jossa käsitellään komission tiedonantoa uudistetusta EU:n matkailupolitiikasta, tässä ETSK:n lausunnossa on jälleen tarkoitus korostaa ja täsmentää seuraavia seikkoja:

—

Matkailu on kaikkien kansalaisten oikeus, kuten matkailun maailmanlaajuisissa eettisissä säännöissä todetaan, ja siihen sisältyy hyvien käytänteiden velvoitteita.

| — | Kyse on lisäksi oikeudesta, joka luo vaurautta ja voittoa suoraan ja välillisesti etenkin mikro- sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, joten matkailuala on Euroopalle strateginen, vakaaksi osoittautunut elinkeino. |
| --- | --- |

—

Kyse on lisäksi oikeudesta, joka luo vaurautta ja voittoa suoraan ja välillisesti etenkin mikro- sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, joten matkailuala on Euroopalle strateginen, vakaaksi osoittautunut elinkeino.

| — | Alan toimijoiden tarjoamien palvelujen laatu ja kuluttajien vastuukysymykset suhteessa paikallisyhteisöihin ovat arvoja, joista on pidettävä kiinni, koska ne ovat perusta alan jatkuvuudelle. |
| --- | --- |

—

Alan toimijoiden tarjoamien palvelujen laatu ja kuluttajien vastuukysymykset suhteessa paikallisyhteisöihin ovat arvoja, joista on pidettävä kiinni, koska ne ovat perusta alan jatkuvuudelle.

| — | Matkailulla on tai sillä tulisi olla myönteinen vaikutus kuntien ja alueiden talouteen, yhteiskuntaan, kulttuuriin ja ympäristöön sekä kaupunkialueisiin, ja se on väline, jonka avulla voidaan tutustua muihin kulttuureihin sekä erilaisiin tapoihin elää ja toimia. Sen avulla voidaan myös tehdä alueidenvälistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Matkailulla on tai sillä tulisi olla myönteinen vaikutus kuntien ja alueiden talouteen, yhteiskuntaan, kulttuuriin ja ympäristöön sekä kaupunkialueisiin, ja se on väline, jonka avulla voidaan tutustua muihin kulttuureihin sekä erilaisiin tapoihin elää ja toimia. Sen avulla voidaan myös tehdä alueidenvälistä yhteistyötä.

| — | Matkailu on nykyään ja tulevaisuudessa dynaaminen toimiala sekä merkittävä työllistäjä, ja sen avulla voidaan luoda laadukkaita, vakaita ja sosiaalisesti oikeudenmukaisia työpaikkoja. |
| --- | --- |

—

Matkailu on nykyään ja tulevaisuudessa dynaaminen toimiala sekä merkittävä työllistäjä, ja sen avulla voidaan luoda laadukkaita, vakaita ja sosiaalisesti oikeudenmukaisia työpaikkoja.

| — | Massoittuminen ja kausiluonteisuus, jotka johtavat kilpailukyvyn menettämiseen, ovat myös matkailua koskevia ongelmia. |
| --- | --- |

—

Massoittuminen ja kausiluonteisuus, jotka johtavat kilpailukyvyn menettämiseen, ovat myös matkailua koskevia ongelmia.

| — | Komitea uskoo kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskevan toimintaohjelman käytännön merkitykseen, sillä siinä esitetään selkeitä näkemyksiä ja kunnianhimoisia tavoitteita. |
| --- | --- |

—

Komitea uskoo kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskevan toimintaohjelman käytännön merkitykseen, sillä siinä esitetään selkeitä näkemyksiä ja kunnianhimoisia tavoitteita.

| — | Eurooppalaiseen matkailumalliin on olemassa sisäinen tarve, ja siitä voi tulla maailmanlaajuinen esikuva, jos se perustuu säännösten lisäämisen sijasta laadun, kestävyyden ja palveluiden saatavuuden kaltaisiin arvoihin, jotka matkakohteet ja kaikki alan toimijat voivat vapaasti hyväksyä. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiseen matkailumalliin on olemassa sisäinen tarve, ja siitä voi tulla maailmanlaajuinen esikuva, jos se perustuu säännösten lisäämisen sijasta laadun, kestävyyden ja palveluiden saatavuuden kaltaisiin arvoihin, jotka matkakohteet ja kaikki alan toimijat voivat vapaasti hyväksyä.

| — | Eurooppalainen matkailumalli perustuu kohteiden vaihtelevuuteen, eri tapoihin mieltää matkailun käsite ja matkailun ilmenemismuotojen monimuotoisuuteen. Juuri nämä tekijät rikastuttavat sitä. |
| --- | --- |

—

Eurooppalainen matkailumalli perustuu kohteiden vaihtelevuuteen, eri tapoihin mieltää matkailun käsite ja matkailun ilmenemismuotojen monimuotoisuuteen. Juuri nämä tekijät rikastuttavat sitä.

| — | Komitean kannattama eurooppalainen matkailumalli on tehokas väline kansojen välisen rauhan ja yhteisymmärryksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

Komitean kannattama eurooppalainen matkailumalli on tehokas väline kansojen välisen rauhan ja yhteisymmärryksen edistämiseksi.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komission tiedonannossa tuodaan selkeästi esiin ehdotus, joka koskee kestävyyden ja kilpailukyvyn välillä tarvittavaa tasapainoa, sekä se, miten tämä voidaan saavuttaa käytännössä. Kaiken tämän sisällyttäminen varsin lyhyeen tiedonantoon on epäilemättä merkinnyt huomattavaa tiivistämistyötä ja edellyttänyt lukuisten asiakirjojen, lausuntojen ja keskustelujen analysointia. On aiheellista tähdentää, että syntynyt tulos vastaa tavoitetta välittää yhteiskunnalle selkeä kuva komission keskeisistä matkailualan tulevaisuutta koskevista näkemyksistä sekä kyseisellä monitahoisella elinkeinoalalla toteutettavista toimista. |
| --- | --- |

4.1

Komission tiedonannossa tuodaan selkeästi esiin ehdotus, joka koskee kestävyyden ja kilpailukyvyn välillä tarvittavaa tasapainoa, sekä se, miten tämä voidaan saavuttaa käytännössä. Kaiken tämän sisällyttäminen varsin lyhyeen tiedonantoon on epäilemättä merkinnyt huomattavaa tiivistämistyötä ja edellyttänyt lukuisten asiakirjojen, lausuntojen ja keskustelujen analysointia. On aiheellista tähdentää, että syntynyt tulos vastaa tavoitetta välittää yhteiskunnalle selkeä kuva komission keskeisistä matkailualan tulevaisuutta koskevista näkemyksistä sekä kyseisellä monitahoisella elinkeinoalalla toteutettavista toimista.

| 4.2 | Tiedonannon toimintaohjelmaa tukevat argumentit vaikuttavat asianmukaisilta, sillä siinä arvioidaan yhtäältä matkailun taloudellisia vaikutuksia sekä sen kykyä luoda työpaikkoja nuorille, mutta myös tarvittavaa tasapainoa toisiaan pitkällä aikavälillä tukevien kestävyyden ja kilpailukyvyn välillä. Vaikutustenarvioinnit, jotka koskevat esimerkiksi eri toimien ja alueiden ekologista jalanjälkeä tai kuormitus- ja vastaanottorajoja, ovat keskeisiä osatekijöitä kyseisten muuttujien yhteensovittamiseksi ja tasapainon säilyttämiseksi niiden välillä. Sen seikan yleinen hyväksyminen, että matkailualalla on toiminnan laajuuteen ja tahtiin liittyvät rajansa, muodostaa perustan kestävyyden ja kilpailukyvyn väliselle tasapainolle. |
| --- | --- |

4.2

Tiedonannon toimintaohjelmaa tukevat argumentit vaikuttavat asianmukaisilta, sillä siinä arvioidaan yhtäältä matkailun taloudellisia vaikutuksia sekä sen kykyä luoda työpaikkoja nuorille, mutta myös tarvittavaa tasapainoa toisiaan pitkällä aikavälillä tukevien kestävyyden ja kilpailukyvyn välillä. Vaikutustenarvioinnit, jotka koskevat esimerkiksi eri toimien ja alueiden ekologista jalanjälkeä tai kuormitus- ja vastaanottorajoja, ovat keskeisiä osatekijöitä kyseisten muuttujien yhteensovittamiseksi ja tasapainon säilyttämiseksi niiden välillä. Sen seikan yleinen hyväksyminen, että matkailualalla on toiminnan laajuuteen ja tahtiin liittyvät rajansa, muodostaa perustan kestävyyden ja kilpailukyvyn väliselle tasapainolle.

| 4.3 | Komission tiedonannossa olisi ehkä ollut asianmukaista tarkastella hieman yksityiskohtaisemmin uutta Lissabonin sopimusta pyrkien arvioimaan, miten toimintaohjelma on yhteydessä sopimukseen ja miltä osin sopimus merkitsee edistymistä uudistetun eurooppalaisen matkailupolitiikan toteuttamisen kannalta. On muistettava, että jäsenvaltiot ja alueet ovat useaan otteeseen ilmoittaneet haluavansa säilyttää matkailualan toimivaltuutensa estämättä kuitenkaan Euroopan unionia toteuttamasta tiettyihin yhteisiin näkökohtiin liittyviä tuki- ja koordinointitoimia, joilla voidaan parantaa Euroopan matkailualan kilpailukykyä. Esimerkiksi Eurooppaa matkakohteena markkinoivan eurooppalaisen portaalin perustaminen ja ylläpitäminen on jo osoittautunut hyödylliseksi ja rikastuttavaksi sekä tarkoituksenmukaiseksi, jotta EU-maat kokonaisuutena tuotaisiin esiin monipuolisena ja erityisenä matkakohteena. |
| --- | --- |

4.3

Komission tiedonannossa olisi ehkä ollut asianmukaista tarkastella hieman yksityiskohtaisemmin uutta Lissabonin sopimusta pyrkien arvioimaan, miten toimintaohjelma on yhteydessä sopimukseen ja miltä osin sopimus merkitsee edistymistä uudistetun eurooppalaisen matkailupolitiikan toteuttamisen kannalta. On muistettava, että jäsenvaltiot ja alueet ovat useaan otteeseen ilmoittaneet haluavansa säilyttää matkailualan toimivaltuutensa estämättä kuitenkaan Euroopan unionia toteuttamasta tiettyihin yhteisiin näkökohtiin liittyviä tuki- ja koordinointitoimia, joilla voidaan parantaa Euroopan matkailualan kilpailukykyä. Esimerkiksi Eurooppaa matkakohteena markkinoivan eurooppalaisen portaalin perustaminen ja ylläpitäminen on jo osoittautunut hyödylliseksi ja rikastuttavaksi sekä tarkoituksenmukaiseksi, jotta EU-maat kokonaisuutena tuotaisiin esiin monipuolisena ja erityisenä matkakohteena.

| 4.4 | Komission tiedonannossaan mainitsemat haasteet ja tavoitteet ovat varmasti tärkeimpiä matkailualan lähivuosikymmenien haasteita ja tavoitteita. Kestävyyttä ja kilpailukyvyn parantamista koskevat ensisijaiset haasteet ovat epäilemättä riittävän laajoja sisällyttääkseen piiriinsä muita merkittäviä haasteita, kuten laadun parantaminen, kausiluonteisuuden vaikutusten torjuminen tai matkailualan työntekijöiden ammattitaidon lisääminen, jotka niin ikään mainitaan toimintaohjelmassa. |
| --- | --- |

4.4

Komission tiedonannossaan mainitsemat haasteet ja tavoitteet ovat varmasti tärkeimpiä matkailualan lähivuosikymmenien haasteita ja tavoitteita. Kestävyyttä ja kilpailukyvyn parantamista koskevat ensisijaiset haasteet ovat epäilemättä riittävän laajoja sisällyttääkseen piiriinsä muita merkittäviä haasteita, kuten laadun parantaminen, kausiluonteisuuden vaikutusten torjuminen tai matkailualan työntekijöiden ammattitaidon lisääminen, jotka niin ikään mainitaan toimintaohjelmassa.

| 4.5 | Komission tiedonannossa kehotetaan toistuvasti tekemään yhteistyötä, sillä johdonmukaisesti uudistetun matkailupolitiikan kanssa yhteistyön vahvistamista ehdotetaan kulmakiveksi ja tunnusmerkiksi. Erityisen tärkeää on tähdentää työntekijä- ja työnantajajärjestöjen roolia; niiden on oltava mukana yhteistyömenettelyissä, ja niitä on kehotettava osallistumaan kaikkiin keskusteluihin ja foorumeihin sekä yleisluonteisten matkailualan kehittämistoimien täytäntöönpanoon. Lisäksi olisi hyödyllistä tukea sellaisia kaupunkien ja matkakohteiden pysyviä verkostoja, joille on ominaista yhteinen tavoite parantaa kilpailukykyä ja kestävyyttä. Komitea suhtautuu myönteisesti eurooppalaisten matkailun huippukohteiden edistämiseen ja painottaa, että kyseisenlaisessa hankkeessa on kiinnitettävä huomiota työmarkkinasuhteiden ja työehtosopimusosapuolten välisten suhteiden asianmukaiseen hoitamiseen sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen osallistumiseen valitussa kohteessa matkakohteiden kestävyyden ja kilpailukyvyn parantamiseksi.
  Myös kuluttajajärjestöillä on toimivaltansa puitteissa hyvin merkittävä rooli. |
| --- | --- |

4.5

Komission tiedonannossa kehotetaan toistuvasti tekemään yhteistyötä, sillä johdonmukaisesti uudistetun matkailupolitiikan kanssa yhteistyön vahvistamista ehdotetaan kulmakiveksi ja tunnusmerkiksi. Erityisen tärkeää on tähdentää työntekijä- ja työnantajajärjestöjen roolia; niiden on oltava mukana yhteistyömenettelyissä, ja niitä on kehotettava osallistumaan kaikkiin keskusteluihin ja foorumeihin sekä yleisluonteisten matkailualan kehittämistoimien täytäntöönpanoon. Lisäksi olisi hyödyllistä tukea sellaisia kaupunkien ja matkakohteiden pysyviä verkostoja, joille on ominaista yhteinen tavoite parantaa kilpailukykyä ja kestävyyttä. Komitea suhtautuu myönteisesti eurooppalaisten matkailun huippukohteiden edistämiseen ja painottaa, että kyseisenlaisessa hankkeessa on kiinnitettävä huomiota työmarkkinasuhteiden ja työehtosopimusosapuolten välisten suhteiden asianmukaiseen hoitamiseen sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen osallistumiseen valitussa kohteessa matkakohteiden kestävyyden ja kilpailukyvyn parantamiseksi.

Myös kuluttajajärjestöillä on toimivaltansa puitteissa hyvin merkittävä rooli.

| 4.6 | Komissio sitoutuu toteuttamaan tätä uudistettua politiikkaa yhteistyön pohjalta käynnistämällä erityisiä tukitoimia ja toimimalla koordinoijana toimijoiden välillä. Pyrkimys siihen, että kaikki alan toimijat ottavat entistä enemmän vastuuta, on epäilemättä yksi toimintaohjelman vaatimuksista. Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastolla on ETSK:n mielestä erittäin tärkeä rooli koordinoitaessa kaikkia yhteisön politiikkoja, joilla on suoria tai välillisiä vaikutuksia matkailualaan sekä vaikutuksia erityyppisiin matkakohteisiin, joilla on myös omia erityispiirteitä. |
| --- | --- |

4.6

Komissio sitoutuu toteuttamaan tätä uudistettua politiikkaa yhteistyön pohjalta käynnistämällä erityisiä tukitoimia ja toimimalla koordinoijana toimijoiden välillä. Pyrkimys siihen, että kaikki alan toimijat ottavat entistä enemmän vastuuta, on epäilemättä yksi toimintaohjelman vaatimuksista. Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastolla on ETSK:n mielestä erittäin tärkeä rooli koordinoitaessa kaikkia yhteisön politiikkoja, joilla on suoria tai välillisiä vaikutuksia matkailualaan sekä vaikutuksia erityyppisiin matkakohteisiin, joilla on myös omia erityispiirteitä.

| 4.7 | Lisäksi komitea katsoo, että komissiolla tulisi olla aiempaa aktiivisempi rooli Euroopan laajuisten aloitteiden käynnistämisessä, valtioiden rajat ylittävä Euroopan laajuinen sosiaalinen matkailu mukaan luettuna. Erityisesti on aiheellista mainita, että ETSK on useaan otteeseen ehdottanut ja ehdottaa jälleen, että tuetaan ja vahvistetaan Euroopan matkailufoorumia ja jatketaan pohdintoja ja tutkimuksia mahdollisuudesta perustaa Euroopan neuvoa-antava matkailualan neuvosto ja Euroopan matkailuvirasto, joiden tehtävänä olisi tiedottaminen sekä politiikkojen ja toimien seuraaminen Euroopan matkailualalla. Lisäksi komitea ehdottaa komissiolle, että edistettäisiin tutkimusta sellaisten teknologiafoorumien käyttöön ottamiseksi matkailualalla, joilla kyetään parantamaan matkailualan markkinointia, etenkin kun otetaan huomioon Euroopan sisäisen matkailun edistämismahdollisuudet ja matkailijavirtojen potentiaaliset lähtöalueet (Kiina, Intia, Venäjä jne.). |
| --- | --- |

4.7

Lisäksi komitea katsoo, että komissiolla tulisi olla aiempaa aktiivisempi rooli Euroopan laajuisten aloitteiden käynnistämisessä, valtioiden rajat ylittävä Euroopan laajuinen sosiaalinen matkailu mukaan luettuna. Erityisesti on aiheellista mainita, että ETSK on useaan otteeseen ehdottanut ja ehdottaa jälleen, että tuetaan ja vahvistetaan Euroopan matkailufoorumia ja jatketaan pohdintoja ja tutkimuksia mahdollisuudesta perustaa Euroopan neuvoa-antava matkailualan neuvosto ja Euroopan matkailuvirasto, joiden tehtävänä olisi tiedottaminen sekä politiikkojen ja toimien seuraaminen Euroopan matkailualalla. Lisäksi komitea ehdottaa komissiolle, että edistettäisiin tutkimusta sellaisten teknologiafoorumien käyttöön ottamiseksi matkailualalla, joilla kyetään parantamaan matkailualan markkinointia, etenkin kun otetaan huomioon Euroopan sisäisen matkailun edistämismahdollisuudet ja matkailijavirtojen potentiaaliset lähtöalueet (Kiina, Intia, Venäjä jne.).

| 4.8 | Komitea katsoo, että komission tiedonannossa ei käsitellä riittävästi tieto- ja viestintäteknologian roolia matkailualan uudessa toimintaympäristössä käyttäjien eikä yritysten ja alan toimijoiden kannalta. Tulevina vuosina etusijalle on asetettava matkailualan tutkimus- ja kehittämistoimet, joilla kyseisten tekniikoiden hyödyntämistä lisätään. Näiden toimien tuloksena matkakohteiden ja yritysten hallinnointi sekä matkailijavirtojen hallinta epäilemättä paranevat niin, että päästään toivottuun tasapainoon. |
| --- | --- |

4.8

Komitea katsoo, että komission tiedonannossa ei käsitellä riittävästi tieto- ja viestintäteknologian roolia matkailualan uudessa toimintaympäristössä käyttäjien eikä yritysten ja alan toimijoiden kannalta. Tulevina vuosina etusijalle on asetettava matkailualan tutkimus- ja kehittämistoimet, joilla kyseisten tekniikoiden hyödyntämistä lisätään. Näiden toimien tuloksena matkakohteiden ja yritysten hallinnointi sekä matkailijavirtojen hallinta epäilemättä paranevat niin, että päästään toivottuun tasapainoon.

| 4.9 | Ilmaistu halukkuus toteuttaa konkreettisia toimia sekä etenkin parantaa tarjolla olevien EU:n rahoitusvälineiden käyttöä on merkittävä, mutta komitea jää kaipaamaan ehdotusta ohjelmasta, jonka avulla olisi erityisesti tarkoitus puuttua Euroopan matkailualan keskeisiin haasteisiin, jotka tiedonannossa on täysin tunnistettu. On taattava, että kaikki varat, jotka osoitetaan matkailuun suoraan tai välillisesti, käytetään tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti. |
| --- | --- |

4.9

Ilmaistu halukkuus toteuttaa konkreettisia toimia sekä etenkin parantaa tarjolla olevien EU:n rahoitusvälineiden käyttöä on merkittävä, mutta komitea jää kaipaamaan ehdotusta ohjelmasta, jonka avulla olisi erityisesti tarkoitus puuttua Euroopan matkailualan keskeisiin haasteisiin, jotka tiedonannossa on täysin tunnistettu. On taattava, että kaikki varat, jotka osoitetaan matkailuun suoraan tai välillisesti, käytetään tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti.

| 4.10 | Komission tiedonannon ymmärtämiseksi sitä on tarkasteltava matkailun kestävyyttä käsittelevän ryhmän raportissa esiin tuotujen varteenotettavien huomioiden valossa. Kyseisessä asiakirjassa esitetään huomionarvoisia kriteerejä toimintaohjelman laatimista varten erityisesti alan kullekin toimijalle osoitettavien tehtävien osalta. Keskeisten asiantuntijoiden useiden kuukausien työ on epäilemättä tuottanut hedelmää ja tarjoaa täydentäviä ja konkreettisia näkemyksiä moniin kestävyyttä ja kilpailukykyä koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

4.10

Komission tiedonannon ymmärtämiseksi sitä on tarkasteltava matkailun kestävyyttä käsittelevän ryhmän raportissa esiin tuotujen varteenotettavien huomioiden valossa. Kyseisessä asiakirjassa esitetään huomionarvoisia kriteerejä toimintaohjelman laatimista varten erityisesti alan kullekin toimijalle osoitettavien tehtävien osalta. Keskeisten asiantuntijoiden useiden kuukausien työ on epäilemättä tuottanut hedelmää ja tarjoaa täydentäviä ja konkreettisia näkemyksiä moniin kestävyyttä ja kilpailukykyä koskeviin kysymyksiin.

| 4.11 | Komission tiedonannossa ei mainita selkeästi roolia, joka annetaan matkailualan tilastoille. Komitea katsoo, että matkailualan tilastot on otettava huomioon toimintaohjelman täytäntöönpanon seurannassa ja että niissä on erityisesti kiinnitettävä aiempaa suurempaa huomiota kestävyyttä, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeviin muuttujiin. |
| --- | --- |

4.11

Komission tiedonannossa ei mainita selkeästi roolia, joka annetaan matkailualan tilastoille. Komitea katsoo, että matkailualan tilastot on otettava huomioon toimintaohjelman täytäntöönpanon seurannassa ja että niissä on erityisesti kiinnitettävä aiempaa suurempaa huomiota kestävyyttä, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeviin muuttujiin.

| 4.12 | Komission tiedonannossa tuodaan selkeästi esiin se, että kestävyyteen ja kilpailukykyyn tähtäävät matkailupolitiikat on sisällytettävä komission ja koko EU:n muihin politiikkoihin toimintaohjelmassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.12

Komission tiedonannossa tuodaan selkeästi esiin se, että kestävyyteen ja kilpailukykyyn tähtäävät matkailupolitiikat on sisällytettävä komission ja koko EU:n muihin politiikkoihin toimintaohjelmassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi.

| 4.13 | Kuten jo todetaan Katowicen julkilausumaksi nimetyssä ETSK:n lausunnossa, lausunnossa aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa”, uudistettua matkailupolitiikkaa käsittelevässä lausunnossa sekä muissa ETSK:n asiakirjoissa, kaikille unionin kansalaisille ja erityisesti nuorille olisi myös järjestettävä valistavia ja motivoivia tiedotuskampanjoita. |
| --- | --- |

4.13

Kuten jo todetaan Katowicen julkilausumaksi nimetyssä ETSK:n lausunnossa, lausunnossa aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa”, uudistettua matkailupolitiikkaa käsittelevässä lausunnossa sekä muissa ETSK:n asiakirjoissa, kaikille unionin kansalaisille ja erityisesti nuorille olisi myös järjestettävä valistavia ja motivoivia tiedotuskampanjoita.

| 4.14 | Komitea pitää äärimmäisen tärkeänä, että lakisääteisellä ja ammatillisella koulutuksella vastataan yritysten tarpeisiin ja parannetaan henkilöiden työllistymistä. Osaamisen ja pätevyyden sertifioimisen ja tunnustamisen Euroopan tasolla tulee olla keino, jolla luodaan uusia ja entistä parempia työllistymismahdollisuuksia matkailualalle. |
| --- | --- |

4.14

Komitea pitää äärimmäisen tärkeänä, että lakisääteisellä ja ammatillisella koulutuksella vastataan yritysten tarpeisiin ja parannetaan henkilöiden työllistymistä. Osaamisen ja pätevyyden sertifioimisen ja tunnustamisen Euroopan tasolla tulee olla keino, jolla luodaan uusia ja entistä parempia työllistymismahdollisuuksia matkailualalle.

| 4.15 | Matkailualan kilpailukyvyn ja kestävyyden parantamiseksi on otettava huomioon matkakohteiden erityispiirteet. Komitea suosittaa, että politiikkoja ja ehdotuksia laadittaessa otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden erityispiirteet, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia matkailusta, ja kiinnitetään asianmukaista huomiota eri alueiden tarpeisiin. Samalla on syytä panna merkille, että pitkien matkojen aiheuttamien päästöjen ja muiden vaikutusten vuoksi matkustaminen kaukokohteisiin saattaa vaikuttaa erityisen voimakkaasti ilmastonmuutokseen. Tulevaisuudessa onkin ehkä painotettava nykyistä enemmän etuja, joita syntyy valittaessa lähempänä lähtöpaikkaa sijaitseva kohde, jonne voidaan matkustaa pienemmillä hiilidioksidipäästöillä. |
| --- | --- |

4.15

Matkailualan kilpailukyvyn ja kestävyyden parantamiseksi on otettava huomioon matkakohteiden erityispiirteet. Komitea suosittaa, että politiikkoja ja ehdotuksia laadittaessa otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden erityispiirteet, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia matkailusta, ja kiinnitetään asianmukaista huomiota eri alueiden tarpeisiin. Samalla on syytä panna merkille, että pitkien matkojen aiheuttamien päästöjen ja muiden vaikutusten vuoksi matkustaminen kaukokohteisiin saattaa vaikuttaa erityisen voimakkaasti ilmastonmuutokseen. Tulevaisuudessa onkin ehkä painotettava nykyistä enemmän etuja, joita syntyy valittaessa lähempänä lähtöpaikkaa sijaitseva kohde, jonne voidaan matkustaa pienemmillä hiilidioksidipäästöillä.

Bryssel 10. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausuntoon

Seuraavaa erityisjaoston lausunnon kohtaa 4.15, joka sai äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, muutettiin täysistunnossa hyväksytyllä muutosehdotuksella:

| ”4.15 | Matkailualan kilpailukyvyn ja kestävyyden parantamiseksi on otettava huomioon matkakohteiden erityispiirteet. Komitea suosittaa, että politiikkoja ja ehdotuksia laadittaessa otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden erityispiirteet, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia matkailusta, ja kiinnitetään asianmukaista huomiota eri alueiden tarpeisiin” |
| --- | --- |

”4.15

Matkailualan kilpailukyvyn ja kestävyyden parantamiseksi on otettava huomioon matkakohteiden erityispiirteet. Komitea suosittaa, että politiikkoja ja ehdotuksia laadittaessa otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden erityispiirteet, jotka ovat suuressa määrin riippuvaisia matkailusta, ja kiinnitetään asianmukaista huomiota eri alueiden tarpeisiin”

Äänestystulos

Puolesta (lisäys kohtaan): 48 Vastaan: 43 Pidättäytyi äänestämästä: 16

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/18

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä”

KOM(2007) 807 lopullinen

(2009/C 27/04)

Euroopan komissio päätti 18. joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Valkoinen kirja EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Angelo Grasso.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 123 ääntä puolesta ja 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Arvioita ja suosituksia

| 1.1 | Komissio on jälleen kerran pyytänyt komitealta lausuntoa asuin- ja muiden kiinteistöjen ostamista palvelevien kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä eli valkoisesta kirjasta EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä. |
| --- | --- |

1.1

Komissio on jälleen kerran pyytänyt komitealta lausuntoa asuin- ja muiden kiinteistöjen ostamista palvelevien kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä eli valkoisesta kirjasta EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä.

| 1.2 | Yleensä valkoinen kirja perustuu lähes lopulliseen ja selkeään menettelytavan poliittiseen arviointiin. Tällä kertaa näin ei ole. Komission on tutkittava monia vielä avoimia kysymyksiä, kuten sijoitusrahastot, rahoitusta tarjoavat tahot ja kytkykauppa. Kaiken kaikkiaan on otettu huomioon 14 näkökohtaa. |
| --- | --- |

1.2

Yleensä valkoinen kirja perustuu lähes lopulliseen ja selkeään menettelytavan poliittiseen arviointiin. Tällä kertaa näin ei ole. Komission on tutkittava monia vielä avoimia kysymyksiä, kuten sijoitusrahastot, rahoitusta tarjoavat tahot ja kytkykauppa. Kaiken kaikkiaan on otettu huomioon 14 näkökohtaa.

| 1.3 | Valkoinen kirja ei näin ollen edusta prosessin päättymistä, vaan se päinvastoin jää tosiasiallisen ja havaittavan monimutkaisuutensa vuoksi avoimeksi. Miksi on siis jälleen pyydetty lausuntoa, kun valkoisessa kirjassa ei esitetä mitään uutta vihreään kirjaan nähden, ja siitä ETSK on jo antanut lausunnon? |
| --- | --- |

1.3

Valkoinen kirja ei näin ollen edusta prosessin päättymistä, vaan se päinvastoin jää tosiasiallisen ja havaittavan monimutkaisuutensa vuoksi avoimeksi. Miksi on siis jälleen pyydetty lausuntoa, kun valkoisessa kirjassa ei esitetä mitään uutta vihreään kirjaan nähden, ja siitä ETSK on jo antanut lausunnon?

| 1.4 | Kyseessä on ongelma, josta on vuosien mittaan keskusteltu eri yhteyksissä ilman, että komissio löytäisi siihen ratkaisun tai tekisi koskaan todellisen päätöksen, jonka avulla voitaisiin ylittää esimerkiksi kulttuuriset, oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, jotka ETSK:n mielestä ovat komission tavoitteiden todellisia esteitä. |
| --- | --- |

1.4

Kyseessä on ongelma, josta on vuosien mittaan keskusteltu eri yhteyksissä ilman, että komissio löytäisi siihen ratkaisun tai tekisi koskaan todellisen päätöksen, jonka avulla voitaisiin ylittää esimerkiksi kulttuuriset, oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, jotka ETSK:n mielestä ovat komission tavoitteiden todellisia esteitä.

| 1.5 | ETSK:n vihreästä kirjasta antama lausunto (1), jonka se hyväksyi joulukuussa 2005 pitämässään täysistunnossa vain yhden pidättyessä äänestämästä, on edelleen täysin ajankohtainen. |
| --- | --- |

1.5

ETSK:n vihreästä kirjasta antama lausunto (1), jonka se hyväksyi joulukuussa 2005 pitämässään täysistunnossa vain yhden pidättyessä äänestämästä, on edelleen täysin ajankohtainen.

| 1.6 | Valkoinen kirja kuvaa edelleenkin alalla vallitsevaa huomattavaa pirstaleisuutta, joka johtuu kiinteistön — etenkin asunnon — ostamiseen liittyvistä kulttuurisista, oikeudellisista, lainsäädännöllisistä ja eettis-sosiaalisista ominaispiirteistä unionin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.6

Valkoinen kirja kuvaa edelleenkin alalla vallitsevaa huomattavaa pirstaleisuutta, joka johtuu kiinteistön — etenkin asunnon — ostamiseen liittyvistä kulttuurisista, oikeudellisista, lainsäädännöllisistä ja eettis-sosiaalisista ominaispiirteistä unionin jäsenvaltioissa.

| 1.7 | Vaikka ETSK suhtautuukin epäillen konkreettisiin mahdollisuuksiin yhdentää ja yhtenäistää kiinnelainamarkkinat EU:ssa, jossa niillä on hyvin erilaisia ominaispiirteitä (15. joulukuuta 2005 annettu Umberto Buranin laatima lausunto (2)), se kuitenkin periaatteessa kannattaa komission pyrkimyksiä vakiinnuttaa säännöt, ovatpa ne sitten vain parhaita käytänteitä (best practices) tai sitovia säännöksiä. |
| --- | --- |

1.7

Vaikka ETSK suhtautuukin epäillen konkreettisiin mahdollisuuksiin yhdentää ja yhtenäistää kiinnelainamarkkinat EU:ssa, jossa niillä on hyvin erilaisia ominaispiirteitä (15. joulukuuta 2005 annettu Umberto Buranin laatima lausunto (2)), se kuitenkin periaatteessa kannattaa komission pyrkimyksiä vakiinnuttaa säännöt, ovatpa ne sitten vain parhaita käytänteitä (best practices) tai sitovia säännöksiä.

| 1.8 | Toimenpidettä voidaan kuitenkin pitää liiallisena, jos tarkoituksena on asettaa ne myönteiset mahdollisuudet keskustelun alaiseksi, jotka jo nyt sisältyvät kiinnelainamarkkinoiden itsesääntelyyn. |
| --- | --- |

1.8

Toimenpidettä voidaan kuitenkin pitää liiallisena, jos tarkoituksena on asettaa ne myönteiset mahdollisuudet keskustelun alaiseksi, jotka jo nyt sisältyvät kiinnelainamarkkinoiden itsesääntelyyn.

| 1.9 | ETSK ehdottaa, että komissio aloittaisi nyt perusteellisen analyysin, jossa tarkasteltaisiin aiheita (kuten luottorekisterit, pakkomyyntimenettelyt ja rahoitusasioita koskevan tiedon levittäminen), jotka eivät ole liian vaikeita edellyttäen, että asia on vaivan arvoinen. |
| --- | --- |

1.9

ETSK ehdottaa, että komissio aloittaisi nyt perusteellisen analyysin, jossa tarkasteltaisiin aiheita (kuten luottorekisterit, pakkomyyntimenettelyt ja rahoitusasioita koskevan tiedon levittäminen), jotka eivät ole liian vaikeita edellyttäen, että asia on vaivan arvoinen.

| 1.10 | Komitea katsoo, että komission lähestymistavassa keskitytään liikaa kiinnelainamarkkinoiden jokseenkin yksipuolisiin tulkintamalleihin pohjautuvien uusien sääntöjen mahdollisesta käyttöönotosta aiheutuviin mahdollisiin lyhyen aikavälin hyötyihin. Lyhyen aikavälin tuloksiin perustuvassa lähestymistavassa pyritään alentamaan kiinnelainojen kustannuksia kiinnittämättä huomiota siihen todelliseen hyötyyn, jonka unionin kansalaiset voisivat saada nykyisestä rahoitustuotteiden tarjonnasta sekä tarjontaa koskevista innovaatioista. |
| --- | --- |

1.10

Komitea katsoo, että komission lähestymistavassa keskitytään liikaa kiinnelainamarkkinoiden jokseenkin yksipuolisiin tulkintamalleihin pohjautuvien uusien sääntöjen mahdollisesta käyttöönotosta aiheutuviin mahdollisiin lyhyen aikavälin hyötyihin. Lyhyen aikavälin tuloksiin perustuvassa lähestymistavassa pyritään alentamaan kiinnelainojen kustannuksia kiinnittämättä huomiota siihen todelliseen hyötyyn, jonka unionin kansalaiset voisivat saada nykyisestä rahoitustuotteiden tarjonnasta sekä tarjontaa koskevista innovaatioista.

| 1.11 | ETSK katsoo (kuten myös Umberto Buranin laatimassa lausunnossa esitetään), ettei komission ehdottamassa mallissa oteta riittävästi huomioon markkinoiden jatkuvia muutoksia. Komitea onkin huolissaan pitkän aikavälin vaikutuksista heikossa asemassa oleviin sopimusosapuoliin eli eniten suojelun tarpeessa oleviin kuluttajiin. |
| --- | --- |

1.11

ETSK katsoo (kuten myös Umberto Buranin laatimassa lausunnossa esitetään), ettei komission ehdottamassa mallissa oteta riittävästi huomioon markkinoiden jatkuvia muutoksia. Komitea onkin huolissaan pitkän aikavälin vaikutuksista heikossa asemassa oleviin sopimusosapuoliin eli eniten suojelun tarpeessa oleviin kuluttajiin.

| 1.12 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kiinnelainoja koskevat nykyiset säännöt nivotaan tarpeeseen suojella kuluttajia. Nämä ovat kannatettavia pyrkimyksiä, ja niitä on kannustettava, jos niiden avulla levitetään rahoitusasioita koskevaa tietoa kiinnelainoista. On siis suhtauduttava myönteisesti komission aikomuksiin tehostaa avoimuussääntöjä kuluttajansuojan parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.12

ETSK on tyytyväinen siihen, että kiinnelainoja koskevat nykyiset säännöt nivotaan tarpeeseen suojella kuluttajia. Nämä ovat kannatettavia pyrkimyksiä, ja niitä on kannustettava, jos niiden avulla levitetään rahoitusasioita koskevaa tietoa kiinnelainoista. On siis suhtauduttava myönteisesti komission aikomuksiin tehostaa avoimuussääntöjä kuluttajansuojan parantamiseksi.

| 1.13 | Samalla vaikuttaa kuitenkin vaikealta ja epävarmalta antaa hinnalla millä hyvänsä yleissäännöksiä luottoa hakevaan henkilöön sovellettavasta riskinarvioinnista. |
| --- | --- |

1.13

Samalla vaikuttaa kuitenkin vaikealta ja epävarmalta antaa hinnalla millä hyvänsä yleissäännöksiä luottoa hakevaan henkilöön sovellettavasta riskinarvioinnista.

| 1.14 | ETSK:n mielestä on yhtäältä suojeltava kuluttajaa kiinnelainasta käytävissä neuvotteluissa ja toisaalta lainansaajan on oltava tietoinen velvollisuuksistaan luotonantolaitokseen nähden. |
| --- | --- |

1.14

ETSK:n mielestä on yhtäältä suojeltava kuluttajaa kiinnelainasta käytävissä neuvotteluissa ja toisaalta lainansaajan on oltava tietoinen velvollisuuksistaan luotonantolaitokseen nähden.

2.   Komission asiakirjan pääsisältö

| 2.1 | Joulukuun 18 päivänä 2007 julkaistiin asiakirja Impact Assessment (Vaikutuksenarviointi) (SEC(2007) 1683), joka liittyy valkoiseen kirjaan EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä. Asiakirjassa on kolme liitettä, joissa tarkastellaan seuraavia aiheita: i) kiinnelainamarkkinoiden ominaispiirteet, ii) menettelyt tai prosessit ja iii) erityisnäkökohtien vaikutuksenarviointi. |
| --- | --- |

2.1

Joulukuun 18 päivänä 2007 julkaistiin asiakirja Impact Assessment (Vaikutuksenarviointi) (SEC(2007) 1683), joka liittyy valkoiseen kirjaan EU:n kiinnelainamarkkinoiden yhdentymisestä. Asiakirjassa on kolme liitettä, joissa tarkastellaan seuraavia aiheita: i) kiinnelainamarkkinoiden ominaispiirteet, ii) menettelyt tai prosessit ja iii) erityisnäkökohtien vaikutuksenarviointi.

| 2.2 | Vaikka asiakirjassa SEK(2007) 1684 esitetään aineistosta erinomainen tiivistelmä, on kuitenkin paikallaan tuoda lyhyesti esiin eräitä keskeisiä kohtia asiakirjasta, josta ETSK:ta on pyydetty laatimaan uusi lausunto. Asiakirjassa






  — | kuvataan alalla vallitsevaa huomattavaa pirstaleisuutta, joka johtuu asuinkiinteistön ostamiseen liittyvistä kulttuurisista, oikeudellisista, lainsäädännöllisistä ja etenkin eettis-sosiaalisista ominaispiirteistä unionin jäsenvaltioissa |
| --- | --- | --- |

2.2

Vaikka asiakirjassa SEK(2007) 1684 esitetään aineistosta erinomainen tiivistelmä, on kuitenkin paikallaan tuoda lyhyesti esiin eräitä keskeisiä kohtia asiakirjasta, josta ETSK:ta on pyydetty laatimaan uusi lausunto. Asiakirjassa

—

kuvataan alalla vallitsevaa huomattavaa pirstaleisuutta, joka johtuu asuinkiinteistön ostamiseen liittyvistä kulttuurisista, oikeudellisista, lainsäädännöllisistä ja etenkin eettis-sosiaalisista ominaispiirteistä unionin jäsenvaltioissa

| — | tarkastellaan kaikkia aiheeseen liittyviä arkaluonteisia seikkoja myös talouden ja rahoituksen näkökohdista — kiinnelainamarkkinat ovat tärkeät unionin jäsenvaltioiden talouselämälle — sekä kiinnelainojen alalla tehtyjen investointien panosta pankkien kannattavuuteen |
| --- | --- |

—

tarkastellaan kaikkia aiheeseen liittyviä arkaluonteisia seikkoja myös talouden ja rahoituksen näkökohdista — kiinnelainamarkkinat ovat tärkeät unionin jäsenvaltioiden talouselämälle — sekä kiinnelainojen alalla tehtyjen investointien panosta pankkien kannattavuuteen

| — | korostetaan, että nykyisessä hyvin epäyhtenäisessä tilanteessa voitaisiin myös esittää uusi säädös markkinoiden yhdentymisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

korostetaan, että nykyisessä hyvin epäyhtenäisessä tilanteessa voitaisiin myös esittää uusi säädös markkinoiden yhdentymisen edistämiseksi.

| 2.3 | Komission asiakirjassa tarkastellaan siis jälleen seikkoja, joita on analysoitu jo kiinnelainoista aiemmin annetussa vihreässä kirjassa. Tämä oli odotettavissa, sillä uudessa asiakirjassa käsitellään kiinnelainamarkkinoiden yhdentymistä sekä edellä mainittuja vaikutuksenarviointeja. |
| --- | --- |

2.3

Komission asiakirjassa tarkastellaan siis jälleen seikkoja, joita on analysoitu jo kiinnelainoista aiemmin annetussa vihreässä kirjassa. Tämä oli odotettavissa, sillä uudessa asiakirjassa käsitellään kiinnelainamarkkinoiden yhdentymistä sekä edellä mainittuja vaikutuksenarviointeja.

| 2.4 | ETSK on kuitenkin jo antanut 15. joulukuuta 2005 lausunnon vihreästä kirjasta (esittelijä: Umberto Burani). Kyseinen lausunto vastaa täysin komitean kantaa asiasta. Käsillä olevassa lausunnossa kiinnitetään huomiota kahteen komission esiin tuomaan lisäseikkaan. Komitea esittää






  — | kantansa suunniteltuihin toimiin, joita komissio ehdottaa valkoiseen kirjaan perustuvan vaikutuksenarvioinnin pohjalta (3) |
| --- | --- | --- |

2.4

ETSK on kuitenkin jo antanut 15. joulukuuta 2005 lausunnon vihreästä kirjasta (esittelijä: Umberto Burani). Kyseinen lausunto vastaa täysin komitean kantaa asiasta. Käsillä olevassa lausunnossa kiinnitetään huomiota kahteen komission esiin tuomaan lisäseikkaan. Komitea esittää

—

kantansa suunniteltuihin toimiin, joita komissio ehdottaa valkoiseen kirjaan perustuvan vaikutuksenarvioinnin pohjalta (3)

| — | ehdotuksia komission pyynnön mukaisesti silloin kun se katsoo, että ”laaja-alainen seuranta- ja arviointiohjelma voidaan laatia vasta sitten kun on tehty yksityiskohtaiset ehdotukset” (4). |
| --- | --- |

—

ehdotuksia komission pyynnön mukaisesti silloin kun se katsoo, että ”laaja-alainen seuranta- ja arviointiohjelma voidaan laatia vasta sitten kun on tehty yksityiskohtaiset ehdotukset” (4).

3.   ETSK:n huomiot valkoisesta kirjasta

| 3.1 | Valkoisessa kirjassa tarkastellaan lukuisia ratkaistavia kysymyksiä, joihin ETSK:ta on pyydetty ottamaan kantaa. Kysymykset voidaan jakaa 11 temaattiseen alaan:






  1) | tarvittavan tuotteen valinta |
| --- | --- | --- |

3.1

Valkoisessa kirjassa tarkastellaan lukuisia ratkaistavia kysymyksiä, joihin ETSK:ta on pyydetty ottamaan kantaa. Kysymykset voidaan jakaa 11 temaattiseen alaan:

1)

tarvittavan tuotteen valinta

| 2) | ennenaikainen takaisinmaksu |
| --- | --- |

2)

ennenaikainen takaisinmaksu

| 3) | tuotteiden yhdistely |
| --- | --- |

3)

tuotteiden yhdistely

| 4) | luottorekisterit |
| --- | --- |

4)

luottorekisterit

| 5) | kiinteistöjen arvioinnit |
| --- | --- |

5)

kiinteistöjen arvioinnit

| 6) | pakkomyyntimenettelyt |
| --- | --- |

6)

pakkomyyntimenettelyt

| 7) | kansalliset rekisterit |
| --- | --- |

7)

kansalliset rekisterit

| 8) | sovellettava lainsäädäntö |
| --- | --- |

8)

sovellettava lainsäädäntö

| 9) | korkovaihtelua ja ns. kiskurikorkoja koskevat säännöt |
| --- | --- |

9)

korkovaihtelua ja ns. kiskurikorkoja koskevat säännöt

| 10) | kiinnelainan rahoitus |
| --- | --- |

10)

kiinnelainan rahoitus

| 11) | muut kuin pankkilaitokset sekä rahoitusta tarjoavat tahot. |
| --- | --- |

11)

muut kuin pankkilaitokset sekä rahoitusta tarjoavat tahot.

3.2   Huomioita vaikutuksenarvioinnin yksittäisistä kohdista

| 3.2.1 | Ennen sopimuksen tekoa annettavat tiedot
  . Ennen sopimuksen tekoa annettavien tietojen parantamiseksi on ETSK:n mielestä levitettävä ja jaettava sekä tietoa että kiinnelainoja koskevaa erityistietämystä. Tästä aiheutuvia kustannuksia ei tule sälyttää kansalaisille. |
| --- | --- |

3.2.1

Ennen sopimuksen tekoa annettavat tiedot
  . Ennen sopimuksen tekoa annettavien tietojen parantamiseksi on ETSK:n mielestä levitettävä ja jaettava sekä tietoa että kiinnelainoja koskevaa erityistietämystä. Tästä aiheutuvia kustannuksia ei tule sälyttää kansalaisille.

| 3.2.1.1 | Tiedotuksen parantaminen ja rahoitusasioita koskevan tiedon levittäminen ovat välttämättömiä riskitilanteen kustannus-hyötysuhteen tehokkaan arvioinnin kannalta. Mahdolliset suuret riskit voidaan ehkäistä parhaiten valveuttamalla sopimusosapuolia kyseisistä riskeistä. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Tiedotuksen parantaminen ja rahoitusasioita koskevan tiedon levittäminen ovat välttämättömiä riskitilanteen kustannus-hyötysuhteen tehokkaan arvioinnin kannalta. Mahdolliset suuret riskit voidaan ehkäistä parhaiten valveuttamalla sopimusosapuolia kyseisistä riskeistä.

| 3.2.1.2 | ETSK:n mielestä on tärkeää korostaa, että säännöissä ja säännöksissä on mainittava tiedon levittämismenetelmät sekä mahdolliset rangaistukset niiden laiminlyönnistä. Komitea katsoo kuitenkin, että velvoitteen asettaminen yksinkertaisesti vain yhdelle sopimusosapuolelle johtaisi siihen, että kyseinen osapuoli pyrkisi siirtämään taakan toiselle osapuolelle. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ETSK:n mielestä on tärkeää korostaa, että säännöissä ja säännöksissä on mainittava tiedon levittämismenetelmät sekä mahdolliset rangaistukset niiden laiminlyönnistä. Komitea katsoo kuitenkin, että velvoitteen asettaminen yksinkertaisesti vain yhdelle sopimusosapuolelle johtaisi siihen, että kyseinen osapuoli pyrkisi siirtämään taakan toiselle osapuolelle.

| 3.2.2 | Menettelysäännöt
  . ETSK:n mielestä tulisi luoda kannustimia, jotta menettelysääntöjä noudatettaisiin vapaaehtoisesti. |
| --- | --- |

3.2.2

Menettelysäännöt
  . ETSK:n mielestä tulisi luoda kannustimia, jotta menettelysääntöjä noudatettaisiin vapaaehtoisesti.

| 3.2.2.1 | Näin lainansaaja ymmärtäisi paremmin mahdolliset riskinsä sekä mahdollisuutensa edullisiin rahoitusehtoihin. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Näin lainansaaja ymmärtäisi paremmin mahdolliset riskinsä sekä mahdollisuutensa edullisiin rahoitusehtoihin.

| 3.2.2.2 | Välineeksi ehdotetaan menettelyä, jonka mukaan lainansaaja täyttää standardimuotoisen kyselylomakkeen, jolla arvioidaan hänen kykyään huolehtia lainanhoitovelvoitteistaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Välineeksi ehdotetaan menettelyä, jonka mukaan lainansaaja täyttää standardimuotoisen kyselylomakkeen, jolla arvioidaan hänen kykyään huolehtia lainanhoitovelvoitteistaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| 3.2.3 | Kustannukset
  . ETSK:n mielestä on asianmukaista velvoittaa rahoituslaitokset ilmoittamaan lainan kokonaiskustannukset osatekijöihin eriteltynä, verotuksen vaikutus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

3.2.3

Kustannukset
  . ETSK:n mielestä on asianmukaista velvoittaa rahoituslaitokset ilmoittamaan lainan kokonaiskustannukset osatekijöihin eriteltynä, verotuksen vaikutus mukaan luettuna.

| 3.2.4 | Neuvonta
  . ETSK katsoo, että tiukasti kiinnelainaan liittyviä neuvontapalveluja on arvioitava itsenäisten hinnoittelumekanismien avulla ja että kyseiset hinnoittelumekanismit on ilmoitettava lainan kokonaiskustannusten laskelmassa. |
| --- | --- |

3.2.4

Neuvonta
  . ETSK katsoo, että tiukasti kiinnelainaan liittyviä neuvontapalveluja on arvioitava itsenäisten hinnoittelumekanismien avulla ja että kyseiset hinnoittelumekanismit on ilmoitettava lainan kokonaiskustannusten laskelmassa.

3.2.5   Ennenaikainen takaisinmaksu

| 3.2.5.1 | Sovellettavuus
  . Ennenaikaisesta takaisinmaksusta puhuttaessa tulisi erottaa i) tapaukset, joissa kiinnelaina maksetaan takaisin ennenaikaisesti kokonaan tai osittain, sekä ii) tapaukset, joissa takaisinmaksu johtuu mahdollisuudesta neuvotella edullisemmasta lainasta muiden rahoituslaitosten kanssa.






  — | Ensimmäisessä tapauksessa ETSK pitää tärkeänä, että myös osittainen ennenaikainen takaisinmaksu sallitaan aina. |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1

Sovellettavuus
  . Ennenaikaisesta takaisinmaksusta puhuttaessa tulisi erottaa i) tapaukset, joissa kiinnelaina maksetaan takaisin ennenaikaisesti kokonaan tai osittain, sekä ii) tapaukset, joissa takaisinmaksu johtuu mahdollisuudesta neuvotella edullisemmasta lainasta muiden rahoituslaitosten kanssa.

—

Ensimmäisessä tapauksessa ETSK pitää tärkeänä, että myös osittainen ennenaikainen takaisinmaksu sallitaan aina.

| — | Toisessa tapauksessa komitea katsoo, että lainasopimus tulisi siirtää toiselle rahoituslaitokselle. |
| --- | --- |

—

Toisessa tapauksessa komitea katsoo, että lainasopimus tulisi siirtää toiselle rahoituslaitokselle.

| 3.2.5.2 | Korvaukset
  . Ennenaikaisen takaisinmaksun korvausten osalta komitea katsoo, että ne on laskettava matemaattisten kaavojen perusteella ja että niiden ilmoittaminen sopimuksissa on pakollista. Korvaukset tulisi veloittaa asiakkaalta vain, jos laina maksetaan takaisin vapaaehtoisesti. Jos sopimus siirretään, korvaukset tulisi veloittaa tilalle tulevalta rahoituslaitokselta. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Korvaukset
  . Ennenaikaisen takaisinmaksun korvausten osalta komitea katsoo, että ne on laskettava matemaattisten kaavojen perusteella ja että niiden ilmoittaminen sopimuksissa on pakollista. Korvaukset tulisi veloittaa asiakkaalta vain, jos laina maksetaan takaisin vapaaehtoisesti. Jos sopimus siirretään, korvaukset tulisi veloittaa tilalle tulevalta rahoituslaitokselta.

| 3.2.6 | Kytkykauppa
  . Kytkykauppa on asianmukaista vain, jos voidaan osoittaa siitä aiheutuva todellinen hyöty. ETSK:n mielestä ongelma voitaisiin ratkaista siten, että lainanantaja velvoitetaan esittämään kustannus-hyötylaskelma ja antamaan lainanottajalle riittävästi aikaa päättää, hyväksyykö tämä ehdotuksen, mahdollisesti jopa lainasopimuksen tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.2.6

Kytkykauppa
  . Kytkykauppa on asianmukaista vain, jos voidaan osoittaa siitä aiheutuva todellinen hyöty. ETSK:n mielestä ongelma voitaisiin ratkaista siten, että lainanantaja velvoitetaan esittämään kustannus-hyötylaskelma ja antamaan lainanottajalle riittävästi aikaa päättää, hyväksyykö tämä ehdotuksen, mahdollisesti jopa lainasopimuksen tekemisen jälkeen.

| 3.2.7 | Luottorekisterit
  . ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tarvitaan Euroopan laajuinen rekisteri, johon pääsyä säädellään tietosuojasta annetuin erityissäännöksin. Komitea on nimittäin sitä mieltä, että Euroopan laajuisen luottorekisterin luominen saattaa olla tärkeä seikka edistettäessä kiinnelainojen myöntäjien Euroopan laajuista kilpailua. Joka tapauksessa on helpotettava jäsenvaltioiden rekistereihin pääsyä toisesta valtiosta käsin ja yksinkertaistettava näin tiedonsaantimenettelyjä. |
| --- | --- |

3.2.7

Luottorekisterit
  . ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tarvitaan Euroopan laajuinen rekisteri, johon pääsyä säädellään tietosuojasta annetuin erityissäännöksin. Komitea on nimittäin sitä mieltä, että Euroopan laajuisen luottorekisterin luominen saattaa olla tärkeä seikka edistettäessä kiinnelainojen myöntäjien Euroopan laajuista kilpailua. Joka tapauksessa on helpotettava jäsenvaltioiden rekistereihin pääsyä toisesta valtiosta käsin ja yksinkertaistettava näin tiedonsaantimenettelyjä.

| 3.2.8 | Kiinteistöjen arvioinnit
  . On lähdettävä siitä, että kiinteistöjen arviointi on yleistä rahoitusarviota monimutkaisempi toimenpide. Kiinteistön erityispiirteet (etenkin sen liikkumattomuus) määrittävät sen käytön, ja arviointiin vaikuttavat myös alueeseen liittyvät ulkoiset tekijät, kuten






  — | ympäristö |
| --- | --- | --- |

3.2.8

Kiinteistöjen arvioinnit
  . On lähdettävä siitä, että kiinteistöjen arviointi on yleistä rahoitusarviota monimutkaisempi toimenpide. Kiinteistön erityispiirteet (etenkin sen liikkumattomuus) määrittävät sen käytön, ja arviointiin vaikuttavat myös alueeseen liittyvät ulkoiset tekijät, kuten

—

ympäristö

| — | liikennepalvelut |
| --- | --- |

—

liikennepalvelut

| — | väestötiheys jne. |
| --- | --- |

—

väestötiheys jne.

Näin ollen on aivan mahdotonta ajatella, että kaikki kiinteistön arviointiin vaikuttavat tekijät voitaisiin tiivistää erityiseen malliin.

| 3.2.8.1 | Kiinteistöjen arviointiperusteet
  . Komitea korostaa, että kiinteistöjen arviointi on edellä esitetyistä syistä erittäin monimutkaista, eikä sen mielestä ole asianmukaista käyttää yleisesti sovellettavaa erityismallia. Komitea ehdottaa sen sijaan, että kehitetään paikallistasolla parhaita käytänteitä ja vahvistetaan velvoitetta, jonka mukaan arvioinnin suorittaa henkilö, jolla on oltava toimialajärjestön myöntämä pätevyystodistus ja joka on myös vastuussa arvioinnin puolueettomuudesta. |
| --- | --- |

3.2.8.1

Kiinteistöjen arviointiperusteet
  . Komitea korostaa, että kiinteistöjen arviointi on edellä esitetyistä syistä erittäin monimutkaista, eikä sen mielestä ole asianmukaista käyttää yleisesti sovellettavaa erityismallia. Komitea ehdottaa sen sijaan, että kehitetään paikallistasolla parhaita käytänteitä ja vahvistetaan velvoitetta, jonka mukaan arvioinnin suorittaa henkilö, jolla on oltava toimialajärjestön myöntämä pätevyystodistus ja joka on myös vastuussa arvioinnin puolueettomuudesta.

| 3.2.8.2 | Kiinteistöriskien arviointi
  . ETSK katsoo, että kiinteistön arvioinnin ohella tulisi varmistaa kiinteistön arvon volatiliteetti, jotta voidaan arvioida paremmin kiinteistön tarjoama vakuus. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä, että hyödynnetään rahoitusmarkkinoiden toimijoiden käytössä jo olevia välineitä, joista useimmat mainitaan muissa yhteisön säädöksissä, kuten value-at-risk
   (5). |
| --- | --- |

3.2.8.2

Kiinteistöriskien arviointi
  . ETSK katsoo, että kiinteistön arvioinnin ohella tulisi varmistaa kiinteistön arvon volatiliteetti, jotta voidaan arvioida paremmin kiinteistön tarjoama vakuus. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä, että hyödynnetään rahoitusmarkkinoiden toimijoiden käytössä jo olevia välineitä, joista useimmat mainitaan muissa yhteisön säädöksissä, kuten value-at-risk
   (5).

| 3.2.9 | Pakkomyyntimenettelyt
  . Jos kiinnelaina on jaettu kiinteistöä vastaan otettuun lainaan ja henkilökohtaiseen lainaan, on myös erotettava toisistaan kiinteistön taloudellinen edunsaaja sekä omistaja, joka antaa virallisen vakuuden. |
| --- | --- |

3.2.9

Pakkomyyntimenettelyt
  . Jos kiinnelaina on jaettu kiinteistöä vastaan otettuun lainaan ja henkilökohtaiseen lainaan, on myös erotettava toisistaan kiinteistön taloudellinen edunsaaja sekä omistaja, joka antaa virallisen vakuuden.

| 3.2.10 | Sovellettava lainsäädäntö
  . ETSK on sitä mieltä, että koska unionin jäsenvaltioiden siviili- ja verolainsäädäntöjen tarjoamien erilaisten mahdollisuuksien välillä voidaan toteuttaa kannattavia arbitraaseja, tilanne edistää markkinoiden yhdentymistä, jota ei muutoin voitaisi toteuttaa. |
| --- | --- |

3.2.10

Sovellettava lainsäädäntö
  . ETSK on sitä mieltä, että koska unionin jäsenvaltioiden siviili- ja verolainsäädäntöjen tarjoamien erilaisten mahdollisuuksien välillä voidaan toteuttaa kannattavia arbitraaseja, tilanne edistää markkinoiden yhdentymistä, jota ei muutoin voitaisi toteuttaa.

| 3.2.10.1 | Näin ollen komitea kannattaa periaatteessa jäsenvaltioiden erilaisten lainsäädäntöjen säilyttämistä, sillä näin sopimusosapuolet voivat valita säännökset, joiden avulla voidaan alentaa rahoituksen kokonaiskustannuksia, kuten Rooman yleissopimuksessa mainitaan (6). |
| --- | --- |

3.2.10.1

Näin ollen komitea kannattaa periaatteessa jäsenvaltioiden erilaisten lainsäädäntöjen säilyttämistä, sillä näin sopimusosapuolet voivat valita säännökset, joiden avulla voidaan alentaa rahoituksen kokonaiskustannuksia, kuten Rooman yleissopimuksessa mainitaan (6).

| 3.2.11 | Kiskurikorot
  . ETSK vahvistaa aiheesta jo aiemmin esittämänsä kannan etenkin kun ajatellaan, että kuluttajaluotoista annettujen säännösten perusteella kiskurikoroille on erittäin vaikea määritellä asianmukainen raja. Komitea korostaa kuitenkin, että paras puolustus koronkiskontaa vastaan on tiedotus. ETSK ehdottaa, että perustetaan laaja-alaisia viestintävälineitä, joiden avulla tiedotetaan erilaisiin lainansaajien riskiluokituksiin sovellettavien riskinoton korvausten vaihtelurajoista. |
| --- | --- |

3.2.11

Kiskurikorot
  . ETSK vahvistaa aiheesta jo aiemmin esittämänsä kannan etenkin kun ajatellaan, että kuluttajaluotoista annettujen säännösten perusteella kiskurikoroille on erittäin vaikea määritellä asianmukainen raja. Komitea korostaa kuitenkin, että paras puolustus koronkiskontaa vastaan on tiedotus. ETSK ehdottaa, että perustetaan laaja-alaisia viestintävälineitä, joiden avulla tiedotetaan erilaisiin lainansaajien riskiluokituksiin sovellettavien riskinoton korvausten vaihtelurajoista.

| 3.2.12 | Kiinnelainan jälleenrahoitus
  . ETSK katsoo, että valkoisen kirjan ehdotusta, jolla pyritään eriyttämään jälleenrahoitusta koskevat säännöt välittäjien subjektiivisen luonteen perusteella (erottamalla toisistaan pankit ja muut kuin pankkilaitokset), voidaan kiertää liian helposti. |
| --- | --- |

3.2.12

Kiinnelainan jälleenrahoitus
  . ETSK katsoo, että valkoisen kirjan ehdotusta, jolla pyritään eriyttämään jälleenrahoitusta koskevat säännöt välittäjien subjektiivisen luonteen perusteella (erottamalla toisistaan pankit ja muut kuin pankkilaitokset), voidaan kiertää liian helposti.

| 3.2.12.1 | Muut kuin pankkilaitokset sekä rahoitusta tarjoavat tahot
  . Kiinnelainan voi myöntää vain säännelty ja valvottu rahoituslaitos. Välittäjien suorittama edistämis- ja avustamistoiminta (esimerkiksi neuvonta) on sallittua, jos sen tarjoajat ovat päteviä tahoja. Niiden ei tarvitse olla luottolaitoksia. |
| --- | --- |

3.2.12.1

Muut kuin pankkilaitokset sekä rahoitusta tarjoavat tahot
  . Kiinnelainan voi myöntää vain säännelty ja valvottu rahoituslaitos. Välittäjien suorittama edistämis- ja avustamistoiminta (esimerkiksi neuvonta) on sallittua, jos sen tarjoajat ovat päteviä tahoja. Niiden ei tarvitse olla luottolaitoksia.

4.   ETSK:n lähtökohdaksi esittämät ehdotukset

| 4.1 | Yhdysvaltojen äskettäinen kiinnelainoja koskeva ns. subprime-kriisi osoitti, että kiinteistöjen hintojen volatiliteetti yhdistettynä asiakasriskin pintapuoliseen arviointiin — kun ajatellaan vakuutena olevien kiinteistöjen arvoon nähden ylimitoitettujen lainanlyhennysten maksamatta jättämistä — voi aiheuttaa rahoituskriisin, jonka laajuus saattaa horjuttaa koko järjestelmää. Tämän vuoksi unionin toimissa tulisi ottaa huomioon kyseiset kokemukset sekä edellisessä kohdassa esitetyt huomiot. |
| --- | --- |

4.1

Yhdysvaltojen äskettäinen kiinnelainoja koskeva ns. subprime-kriisi osoitti, että kiinteistöjen hintojen volatiliteetti yhdistettynä asiakasriskin pintapuoliseen arviointiin — kun ajatellaan vakuutena olevien kiinteistöjen arvoon nähden ylimitoitettujen lainanlyhennysten maksamatta jättämistä — voi aiheuttaa rahoituskriisin, jonka laajuus saattaa horjuttaa koko järjestelmää. Tämän vuoksi unionin toimissa tulisi ottaa huomioon kyseiset kokemukset sekä edellisessä kohdassa esitetyt huomiot.

| 4.2 | Valkoisen kirjan ehdotus kiinnelainoihin sovellettavan 28. sääntelyjärjestelmän mahdollisesta käyttöönotosta EU:n jäsenvaltioissa jo olemassa olevien järjestelmien rinnalle voisi edistää unionin kiinnelainamarkkinoiden yhdentymistä sekä parantaa sopimusosapuolten valintamahdollisuuksia luomatta kuitenkaan edellytyksiä rahoitusjärjestelmän epävakaudelle, josta on osoituksena kiinnelainojen subprime-kriisi. |
| --- | --- |

4.2

Valkoisen kirjan ehdotus kiinnelainoihin sovellettavan 28. sääntelyjärjestelmän mahdollisesta käyttöönotosta EU:n jäsenvaltioissa jo olemassa olevien järjestelmien rinnalle voisi edistää unionin kiinnelainamarkkinoiden yhdentymistä sekä parantaa sopimusosapuolten valintamahdollisuuksia luomatta kuitenkaan edellytyksiä rahoitusjärjestelmän epävakaudelle, josta on osoituksena kiinnelainojen subprime-kriisi.

| 4.3 | On mahdollista, että etenkin asuinkiinteistön ostopäätökseen vaikuttavat osittain tunnepohjaiset (subjektiiviset) tekijät, joilla ei ole mitään tekemistä kiinteistön asianmukaisen ja rationaalisen (objektiivisen) arvioinnin kanssa. Tämän vuoksi kaikkien niiden komission toimien tehokkuus, joilla kiinnelainaa pyritään sääntelemään, riippuu siitä, otetaanko (objektiivinen tai subjektiivinen) viitekehys huomioon. |
| --- | --- |

4.3

On mahdollista, että etenkin asuinkiinteistön ostopäätökseen vaikuttavat osittain tunnepohjaiset (subjektiiviset) tekijät, joilla ei ole mitään tekemistä kiinteistön asianmukaisen ja rationaalisen (objektiivisen) arvioinnin kanssa. Tämän vuoksi kaikkien niiden komission toimien tehokkuus, joilla kiinnelainaa pyritään sääntelemään, riippuu siitä, otetaanko (objektiivinen tai subjektiivinen) viitekehys huomioon.

| 4.4 | Olisi mielenkiintoista laatia kiinnelainan tulkintamallin hyväksymistä koskeva ehdotus, jota ETSK voisi kehittää edelleen. Tällaisessa mallissa jokainen laina jaettaisiin kahdesta passiivisesta osatekijästä muodostuvaan salkkuun.






  — | Ensimmäinen osatekijä koostuisi kiinteistön (vakuutena omaisuus) rahoituksesta, jonka arvo määräytyisi markkinahinnan ja kiinteistön arvon mahdollisen volatiliteetin mukaan. |
| --- | --- | --- |

4.4

Olisi mielenkiintoista laatia kiinnelainan tulkintamallin hyväksymistä koskeva ehdotus, jota ETSK voisi kehittää edelleen. Tällaisessa mallissa jokainen laina jaettaisiin kahdesta passiivisesta osatekijästä muodostuvaan salkkuun.

—

Ensimmäinen osatekijä koostuisi kiinteistön (vakuutena omaisuus) rahoituksesta, jonka arvo määräytyisi markkinahinnan ja kiinteistön arvon mahdollisen volatiliteetin mukaan.

| — | Toinen osatekijä koostuisi tavoitteenmukaisesta rahoituksesta (henkilökohtainen laina), jonka arvo määräytyisi sopimusosapuolen taloudellisten ja rahoituksellisten edellytysten ja näkymien mukaan. |
| --- | --- |

—

Toinen osatekijä koostuisi tavoitteenmukaisesta rahoituksesta (henkilökohtainen laina), jonka arvo määräytyisi sopimusosapuolen taloudellisten ja rahoituksellisten edellytysten ja näkymien mukaan.

| 4.5 | Kahdesta osatekijästä muodostuvan mallin (twin mortgage) hyväksyminen voisi tarjota etuja, joita on tutkittava perusteellisesti. Etuja ovat esimerkiksi






  — | riskinarvioinnin yksinkertaistuminen toimenpiteen rationaalisen osan (lainan vakuutena omaisuus) yhteydessä verrattuna lainansaajan maksukykyyn liittyvään riskinarviointiin (henkilökohtainen laina) |
| --- | --- | --- |

4.5

Kahdesta osatekijästä muodostuvan mallin (twin mortgage) hyväksyminen voisi tarjota etuja, joita on tutkittava perusteellisesti. Etuja ovat esimerkiksi

—

riskinarvioinnin yksinkertaistuminen toimenpiteen rationaalisen osan (lainan vakuutena omaisuus) yhteydessä verrattuna lainansaajan maksukykyyn liittyvään riskinarviointiin (henkilökohtainen laina)

| — | mahdollisuus esittää hinnat avoimesti erilaisissa riskitilanteissa, jotka kuvastavat rahoituksen kahta osatekijää (objektiivinen kiinnelaina ja subjektiivinen henkilökohtainen laina) |
| --- | --- |

—

mahdollisuus esittää hinnat avoimesti erilaisissa riskitilanteissa, jotka kuvastavat rahoituksen kahta osatekijää (objektiivinen kiinnelaina ja subjektiivinen henkilökohtainen laina)

| — | rahoitusjärjestelmään kohdistuvien kielteisten vaikutusten väheneminen tapauksissa, joissa suuri määrä lainansaajia jättää lainanlyhennykset maksamatta; näin estetään vastedes rahoitusmarkkinoihin äskettäin kohdistuneet kielteiset vaikutukset (kiinnelainojen ns. subprime-kriisi). |
| --- | --- |

—

rahoitusjärjestelmään kohdistuvien kielteisten vaikutusten väheneminen tapauksissa, joissa suuri määrä lainansaajia jättää lainanlyhennykset maksamatta; näin estetään vastedes rahoitusmarkkinoihin äskettäin kohdistuneet kielteiset vaikutukset (kiinnelainojen ns. subprime-kriisi).

| 4.6 | ETSK toivoo, että komissio saattaa kyseisen prosessin päätökseen mahdollisimman pian ja että se osoittaa nykyistä enemmän päättäväisyyttä ja luo edellytykset sille, että institutionaalisten näkökohtien erottaminen voi muodostaa perustan mahdollisen 28. sääntelyjärjestelmän käyttöönotolle. |
| --- | --- |

4.6

ETSK toivoo, että komissio saattaa kyseisen prosessin päätökseen mahdollisimman pian ja että se osoittaa nykyistä enemmän päättäväisyyttä ja luo edellytykset sille, että institutionaalisten näkökohtien erottaminen voi muodostaa perustan mahdollisen 28. sääntelyjärjestelmän käyttöönotolle.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 65, 17.3.2006, s. 113, esittelijä: Umberto Burani.

1

(2)  EUVL C 65, 17.3.2006, s. 113, esittelijä: Umberto Burani.

2

(3)  Ks. valkoisen kirjan liite II, englanninkielisen toisinnon vastuuvapauslauseke sivulla 5.

3

(4)  Ks. valkoisen kirjan liite II, kohta 8.

4

(5)  Ks. rahoitusvälineiden markkinoista 21. huhtikuuta 2004 annettu direktiivi 2004/39/EY, joka tunnetaan MiFID-direktiivinä (Markets in Financial Instruments Directive) ja joka julkaistiin EUVL:ssä ja tuli voimaan 30. huhtikuuta 2004.

5

Markets in Financial Instruments Directive

(6)  KOM(2005) 650 lopullinen, 15. joulukuuta 2005.

6

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Rakennusalan kehitys Euroopassa”

(2009/C 27/05)

Euroopan komission varapuheenjohtaja, institutionaalisista suhteista ja viestintästrategiasta vastaava komission jäsen Margot Wallström ja Euroopan komission varapuheenjohtaja, yritys- ja teollisuustoiminnasta vastaava komission jäsen Günter Verheugen pyysivät 6. joulukuuta 2007 Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta valmistelevan lausunnon aiheesta

Rakennusalan kehitys Euroopassa.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 13. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Bernard Huvelin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 10 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 57 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmä

| 1.1 | Toisin kuin voitaisiin kuvitella, rakennusteollisuuden tulevaisuus ei riipu niinkään sille myönnettävistä julkisista varoista (vaikka entistä parempi jatkuvuus suunnittelussa olisi eduksi), vaan ennemminkin toimivaltaisten viranomaisten kyvystä kehittää kaikkiin sovellettavaa sääntelyjärjestelmää pyrittäessä lisäämään kilpailun avoimuutta ja parantamaan kaikenkokoisten yritysten potentiaalin ja osaamisen hyödyntämistä. |
| --- | --- |

1.1

Toisin kuin voitaisiin kuvitella, rakennusteollisuuden tulevaisuus ei riipu niinkään sille myönnettävistä julkisista varoista (vaikka entistä parempi jatkuvuus suunnittelussa olisi eduksi), vaan ennemminkin toimivaltaisten viranomaisten kyvystä kehittää kaikkiin sovellettavaa sääntelyjärjestelmää pyrittäessä lisäämään kilpailun avoimuutta ja parantamaan kaikenkokoisten yritysten potentiaalin ja osaamisen hyödyntämistä.

| 1.2 | Näin ollen käsillä olevassa lausunnossa esitetään seuraavat pääasialliset suositukset:






  — | Otetaan asetuksen avulla mahdollisimman pikaisesti käyttöön tarjouskilpailuja koskevat yhdenmukaistetut menettelyt, jotka tarjoavat erityisesti julkisen sektorin asiakkaille mahdollisimman laajan ja selkeän valikoiman, josta ne voivat vastuullisina toimijoina valita tarpeitaan parhaiten vastaavan sopimusvälineen. |
| --- | --- | --- |

1.2

Näin ollen käsillä olevassa lausunnossa esitetään seuraavat pääasialliset suositukset:

—

Otetaan asetuksen avulla mahdollisimman pikaisesti käyttöön tarjouskilpailuja koskevat yhdenmukaistetut menettelyt, jotka tarjoavat erityisesti julkisen sektorin asiakkaille mahdollisimman laajan ja selkeän valikoiman, josta ne voivat vastuullisina toimijoina valita tarpeitaan parhaiten vastaavan sopimusvälineen.

| — | Tarjotaan rakennusalan toimijoille säännöksiä, joiden avulla ne voisivat antaa merkittävän panoksen kestävän kehityksen haasteisiin. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat nykyään valmiita tarttumaan haasteeseen ja selviytymään siitä ottamalla huomioon kokonaiskustannukset, turvautumalla erilaisiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin ja käyttämällä rahoitusta, joka perustuu odotettuun suorituskykyyn. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan rakennusalan toimijoille säännöksiä, joiden avulla ne voisivat antaa merkittävän panoksen kestävän kehityksen haasteisiin. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat nykyään valmiita tarttumaan haasteeseen ja selviytymään siitä ottamalla huomioon kokonaiskustannukset, turvautumalla erilaisiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin ja käyttämällä rahoitusta, joka perustuu odotettuun suorituskykyyn.

| — | Pyritään parantamaan rakennusalan julkisuuskuvaa, jotta siitä tulisi houkutteleva nuorille opiskelijoille ja jotta sen vetovoimaa voitaisiin lisätä. |
| --- | --- |

—

Pyritään parantamaan rakennusalan julkisuuskuvaa, jotta siitä tulisi houkutteleva nuorille opiskelijoille ja jotta sen vetovoimaa voitaisiin lisätä.

| — | Kiinnitetään erityistä huomiota koulutukseen, sillä alan ammattien osuus työpaikoista, joita ei voida siirtää muualle, on Euroopassa huomattavan suuri. |
| --- | --- |

—

Kiinnitetään erityistä huomiota koulutukseen, sillä alan ammattien osuus työpaikoista, joita ei voida siirtää muualle, on Euroopassa huomattavan suuri.

| — | Edistetään kestävää rakennustoimintaa EU:ssa. |
| --- | --- |

—

Edistetään kestävää rakennustoimintaa EU:ssa.

| — | Säilytetään terve taloudellinen toimintaympäristö ja huolehditaan kussakin maassa ihmisten tarpeita vastaavista työehdoista ja -oloista. |
| --- | --- |

—

Säilytetään terve taloudellinen toimintaympäristö ja huolehditaan kussakin maassa ihmisten tarpeita vastaavista työehdoista ja -oloista.

| — | Edistetään eurooppalaista kilpailukykyä. |
| --- | --- |

—

Edistetään eurooppalaista kilpailukykyä.

| 1.3 | Lähitulevaisuudessa Euroopan ulkopuolelta tulee mitä todennäköisimmin kilpailijoita. Tilanteeseen voidaan valmistautua vain edellä mainittujen ehtojen pohjalta. |
| --- | --- |

1.3

Lähitulevaisuudessa Euroopan ulkopuolelta tulee mitä todennäköisimmin kilpailijoita. Tilanteeseen voidaan valmistautua vain edellä mainittujen ehtojen pohjalta.

2.   Johdanto (taustaa)

| 2.1 | Euroopan komission jäsenet Margot Wallström ja Günter Verheugen pyysivät 6. joulukuuta 2007 päivätyssä kirjeessä ETSK:ta laatimaan Lissabonin strategian jatkoksi valmistelevan lausunnon, jossa selvitetään, muodostavatko rakennusalaa ja yrityspalveluja säätelevät eri säädökset yhtenäisen säännöstön, vastaavatko ne meneillään olevia ja tulevia rakennemuutoksia sekä missä määrin kyseisillä aloilla olisi aiheellista käynnistää lainsäädännön yksinkertaistamis-, järkeistämis- ja ajantasaistamistoimia. On syytä täsmentää, että toimet voitaisiin laajentaa koskemaan myös muuta kyseisten alojen kehitykseen vaikuttavaa lainsäädäntöä (työsuojelua, ympäristönsuojelua jne.), ja analyysiin tulisi sisällyttää alan oikeutetut edut. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komission jäsenet Margot Wallström ja Günter Verheugen pyysivät 6. joulukuuta 2007 päivätyssä kirjeessä ETSK:ta laatimaan Lissabonin strategian jatkoksi valmistelevan lausunnon, jossa selvitetään, muodostavatko rakennusalaa ja yrityspalveluja säätelevät eri säädökset yhtenäisen säännöstön, vastaavatko ne meneillään olevia ja tulevia rakennemuutoksia sekä missä määrin kyseisillä aloilla olisi aiheellista käynnistää lainsäädännön yksinkertaistamis-, järkeistämis- ja ajantasaistamistoimia. On syytä täsmentää, että toimet voitaisiin laajentaa koskemaan myös muuta kyseisten alojen kehitykseen vaikuttavaa lainsäädäntöä (työsuojelua, ympäristönsuojelua jne.), ja analyysiin tulisi sisällyttää alan oikeutetut edut.

| 2.2 | Lausuntopyynnössä esille otettuja seikkoja onkin tarkasteltava tarkkaan ja järjestelmällisesti, sillä tutkimuksen kohteena oleva ala on hyvin laaja. Komissio on myös teettänyt asiasta ulkopuolisilla konsulteilla useita tutkimuksia. |
| --- | --- |

2.2

Lausuntopyynnössä esille otettuja seikkoja onkin tarkasteltava tarkkaan ja järjestelmällisesti, sillä tutkimuksen kohteena oleva ala on hyvin laaja. Komissio on myös teettänyt asiasta ulkopuolisilla konsulteilla useita tutkimuksia.

| 2.3 | Käsillä olevassa lausunnossa pitäydytään kuitenkin vain lausuntopyynnön esittäjien mainitsemissa seikoissa eli rakennusalan lainsäädännön tai normien muuttamisessa tai yksinkertaistamisessa siten, että strategiselta ja objektiiviselta kannalta voidaan saada aikaan parannuksia, jotka johtavat toiminta- ja kehitysedellytysten kohentumiseen. |
| --- | --- |

2.3

Käsillä olevassa lausunnossa pitäydytään kuitenkin vain lausuntopyynnön esittäjien mainitsemissa seikoissa eli rakennusalan lainsäädännön tai normien muuttamisessa tai yksinkertaistamisessa siten, että strategiselta ja objektiiviselta kannalta voidaan saada aikaan parannuksia, jotka johtavat toiminta- ja kehitysedellytysten kohentumiseen.

| 2.4 | Lausunnossa esitetään näin ollen eräitä hyödyllisiä huomioita rakennusalasta. Tavoitteena on luoda yleiskuva rakennusalan ammateista niiden omassa ympäristössään, joka asettaa niille omat vaatimuksensa. |
| --- | --- |

2.4

Lausunnossa esitetään näin ollen eräitä hyödyllisiä huomioita rakennusalasta. Tavoitteena on luoda yleiskuva rakennusalan ammateista niiden omassa ympäristössään, joka asettaa niille omat vaatimuksensa.

3.   Rakennusalan asema Euroopan taloudessa

| 3.1 | Rakennusalan yrityksiä on 2,7 miljoonaa. Alan osuus 27 jäsenvaltion Euroopan unionissa vuonna 2006 jakautui seuraavasti: | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Rakennusalan bruttoarvonlisäyksen osuus bkt:stä | 10,5 % |
| Rakennusalan työntekijöiden palkkojen osuus alan bruttoarvonlisäyksestä | 54,5 % |
| Rakennusalan kiinteän pääoman bruttomuodostuksen osuus koko kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta | 50,5 % |
| Rakennusalan työpaikkojen osuus kaikkien alojen työpaikoista (1) | 7,2 % |

3.1

Rakennusalan yrityksiä on 2,7 miljoonaa. Alan osuus 27 jäsenvaltion Euroopan unionissa vuonna 2006 jakautui seuraavasti:

2006

Rakennusalan bruttoarvonlisäyksen osuus bkt:stä

10,5 %

Rakennusalan työntekijöiden palkkojen osuus alan bruttoarvonlisäyksestä

54,5 %

Rakennusalan kiinteän pääoman bruttomuodostuksen osuus koko kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta

50,5 %

Rakennusalan työpaikkojen osuus kaikkien alojen työpaikoista (1)

7,2 %

3.2   Huomioita

| 3.2.1 | Rakennusalan toimintoja ei voida siirtää muualle, joten se on perustavan tärkeä ala Euroopan tulevien kasvusuuntausten ja Euroopan teollisuuden rakenteen kannalta. |
| --- | --- |

3.2.1

Rakennusalan toimintoja ei voida siirtää muualle, joten se on perustavan tärkeä ala Euroopan tulevien kasvusuuntausten ja Euroopan teollisuuden rakenteen kannalta.

| 3.2.2 | Kun otetaan huomioon rakennusalan tuotantorakenne sekä tarve kiinteisiin toimintoihin, jotka ovat jakautuneet eri puolille maata ja jotka ovat tiukasti juurtuneet paikalliseen elämään, sillä on sosiaalinen ja yhteiskunnallinen rooli, jota ei pidä unohtaa ja jota on syytä tukea. |
| --- | --- |

3.2.2

Kun otetaan huomioon rakennusalan tuotantorakenne sekä tarve kiinteisiin toimintoihin, jotka ovat jakautuneet eri puolille maata ja jotka ovat tiukasti juurtuneet paikalliseen elämään, sillä on sosiaalinen ja yhteiskunnallinen rooli, jota ei pidä unohtaa ja jota on syytä tukea.

| 3.2.3 | Rakennusalalla tulee myös olla tärkeä rooli kaikissa kestävään kehitykseen liittyvissä toimissa.






  — | Se on väistämätön toimija kyseiseen kontekstiin liittyvissä investoinneissa (asunnot, rakennukset yleensä, liikenne, energiantuotanto jne.). |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Rakennusalalla tulee myös olla tärkeä rooli kaikissa kestävään kehitykseen liittyvissä toimissa.

—

Se on väistämätön toimija kyseiseen kontekstiin liittyvissä investoinneissa (asunnot, rakennukset yleensä, liikenne, energiantuotanto jne.).

| — | Se mukauttaa toimintatapojaan myös materiaalien alalla kestävän kehityksen tarpeiden ja vaatimusten mukaan. |
| --- | --- |

—

Se mukauttaa toimintatapojaan myös materiaalien alalla kestävän kehityksen tarpeiden ja vaatimusten mukaan.

| 3.2.4 | Kuva alan kokonaisvaltaisesta toimintaympäristöstä ei ole täydellinen, ellei esiin oteta sitä seikkaa, että alalla yli 30 vuoden aikana toteutetuista huomattavista ponnisteluista huolimatta alan ammateilla on edelleenkin osittain negatiivinen kuva. Tämä toteamus ei ole merkityksetön käsillä olevaan lausuntoon liittyvien pohdintojen kannalta, sillä se näkyy seuraavissa seikoissa:






  — | hankintamenettelyiden ehtoja ja pimeää työtä koskevien tekstien henki tietyissä maissa |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Kuva alan kokonaisvaltaisesta toimintaympäristöstä ei ole täydellinen, ellei esiin oteta sitä seikkaa, että alalla yli 30 vuoden aikana toteutetuista huomattavista ponnisteluista huolimatta alan ammateilla on edelleenkin osittain negatiivinen kuva. Tämä toteamus ei ole merkityksetön käsillä olevaan lausuntoon liittyvien pohdintojen kannalta, sillä se näkyy seuraavissa seikoissa:

—

hankintamenettelyiden ehtoja ja pimeää työtä koskevien tekstien henki tietyissä maissa

| — | tietynlaiset vaikeudet nuorten palkkaamisessa (välitön houkuttelevuus) ja heidän kouluttamisessaan (epäilevä suhtautuminen rakennusalaan koulutusjärjestelmässä). |
| --- | --- |

—

tietynlaiset vaikeudet nuorten palkkaamisessa (välitön houkuttelevuus) ja heidän kouluttamisessaan (epäilevä suhtautuminen rakennusalaan koulutusjärjestelmässä).

| 3.2.5 | Alan ammatit ovat niin asiakkaiden tarpeiden kuin erilaisten teknisten seikkojen takia luonteeltaan sellaisia, että markkinat ovat nyt ja vielä tulevina vuosinakin erittäin pirstaloituneet. Tämä johtaa siihen, että alalla on aina sekä käsityöläisiä että pieniä, keskisuuria ja suuria yrityksiä.
  Tässä yhteydessä on suhteutettava vain suuriin operaatioihin osallistuvien suuryritysten käsitettä: koko Euroopan markkinoilla yli 20 miljoonan euron operaatioiden osuus on vain 2–5 prosenttia rakennusalan kokonaismarkkinoista. |
| --- | --- |

3.2.5

Alan ammatit ovat niin asiakkaiden tarpeiden kuin erilaisten teknisten seikkojen takia luonteeltaan sellaisia, että markkinat ovat nyt ja vielä tulevina vuosinakin erittäin pirstaloituneet. Tämä johtaa siihen, että alalla on aina sekä käsityöläisiä että pieniä, keskisuuria ja suuria yrityksiä.

Tässä yhteydessä on suhteutettava vain suuriin operaatioihin osallistuvien suuryritysten käsitettä: koko Euroopan markkinoilla yli 20 miljoonan euron operaatioiden osuus on vain 2–5 prosenttia rakennusalan kokonaismarkkinoista.

| 3.2.6 | Suuret eurooppalaiset ryhmittymät, jotka ovat usein vahvasti läsnä maailmanlaajuisesti, ovat useimmiten pienten ja keskisuurten rakenteiden ”liittoutumia”, jotka ovat sijoittautuneet paikallisesti ja jotka toimivat samassa kilpailukontekstissa kuin riippumattomat paikalliset pk-yritykset. |
| --- | --- |

3.2.6

Suuret eurooppalaiset ryhmittymät, jotka ovat usein vahvasti läsnä maailmanlaajuisesti, ovat useimmiten pienten ja keskisuurten rakenteiden ”liittoutumia”, jotka ovat sijoittautuneet paikallisesti ja jotka toimivat samassa kilpailukontekstissa kuin riippumattomat paikalliset pk-yritykset.

| 3.2.7 | Alan suuret eurooppalaiset toimijat ovat kehittyneet yleensä nk. amerikkalaisesta mallista eroavalla tavalla. Toisin sanoen ne ylläpitävät ja kehittävät omaa osaamistaan ja pitävät kiinni oikeudesta tietämykseensä ja osallistumisestaan suunnitteluun. |
| --- | --- |

3.2.7

Alan suuret eurooppalaiset toimijat ovat kehittyneet yleensä nk. amerikkalaisesta mallista eroavalla tavalla. Toisin sanoen ne ylläpitävät ja kehittävät omaa osaamistaan ja pitävät kiinni oikeudesta tietämykseensä ja osallistumisestaan suunnitteluun.

| 3.2.8 | Edellä mainitun lähestymistavan ansiosta eurooppalaiset yritykset ovat saavuttaneet niille kuuluvan paikan maailmanmarkkinoilla. Tämä malli, joka perustuu suunnittelun ja toteuttamisen yhdistämiseen, ei ole välttämättä suurten ryhmittymien etuoikeus, vaan sitä voidaan ja tulee soveltaa kaikenkokoisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

3.2.8

Edellä mainitun lähestymistavan ansiosta eurooppalaiset yritykset ovat saavuttaneet niille kuuluvan paikan maailmanmarkkinoilla. Tämä malli, joka perustuu suunnittelun ja toteuttamisen yhdistämiseen, ei ole välttämättä suurten ryhmittymien etuoikeus, vaan sitä voidaan ja tulee soveltaa kaikenkokoisiin yrityksiin.

4.   Perusperiaatteita

| 4.1 | Sen lisäksi, että käsillä olevassa Euroopan komission pyytämässä valmistelevassa lausunnossa keskitytään lainsäädännön yksinkertaistamisen tavoitteeseen, on myös aiheellista ehdottaa sellaisen menettelyn soveltamista, joka mahdollistaa






  — | todellisen avoimuuden ja tasavertaiset mahdollisuudet tarjouskilpailumenettelyissä |
| --- | --- | --- |

4.1

Sen lisäksi, että käsillä olevassa Euroopan komission pyytämässä valmistelevassa lausunnossa keskitytään lainsäädännön yksinkertaistamisen tavoitteeseen, on myös aiheellista ehdottaa sellaisen menettelyn soveltamista, joka mahdollistaa

—

todellisen avoimuuden ja tasavertaiset mahdollisuudet tarjouskilpailumenettelyissä

| — | siirtymisen menneisyydestä peritystä epäluulon kulttuurista luottamuksen ja kumppanuuden kulttuuriin |
| --- | --- |

—

siirtymisen menneisyydestä peritystä epäluulon kulttuurista luottamuksen ja kumppanuuden kulttuuriin

| — | taloudellisesti edullisimman tarjouksen (paras tarjous) ja kokonaiskustannusten suhteuttaminen töiden kestoon |
| --- | --- |

—

taloudellisesti edullisimman tarjouksen (paras tarjous) ja kokonaiskustannusten suhteuttaminen töiden kestoon

| — | teollis- ja tekijänoikeuksien varmistamisen |
| --- | --- |

—

teollis- ja tekijänoikeuksien varmistamisen

| — | vähimmäistyöehtojen, niiden valvonnan ja rikkomisesta aiheutuvien seuraamusten mainitsemisen hankintasopimuksissa |
| --- | --- |

—

vähimmäistyöehtojen, niiden valvonnan ja rikkomisesta aiheutuvien seuraamusten mainitsemisen hankintasopimuksissa

| — | hallintotaakan keventämisen rajoittamalla sääntelyn ja menettelyjen määrää mahdollisimman paljon kuitenkin siten, että turvallisuusnäkökohdat ja sopimusosapuolten keskeiset oikeudet ja velvollisuudet säilytetään. |
| --- | --- |

—

hallintotaakan keventämisen rajoittamalla sääntelyn ja menettelyjen määrää mahdollisimman paljon kuitenkin siten, että turvallisuusnäkökohdat ja sopimusosapuolten keskeiset oikeudet ja velvollisuudet säilytetään.

| 4.2 | Jos ei oteta huomioon käsillä olevan lausunnon aihepiiriin kuulumattomia markkinoiden volyymin vaihteluja, edellä lueteltujen säädösteksteissä huomioon otettavien eri tekijöiden tulisi mahdollistaa rakennusalan toimijoiden normaali kehitys sekä varmistaa näin johdonmukainen sosiaalipolitiikka (työllisyys, työsuojelu, palkat) ja mahdollistaa alan houkuttelevuuden lisääntyminen eri ryhmien keskuudessa (nuoret, vanhemmat, opetushenkilökunta jne.). |
| --- | --- |

4.2

Jos ei oteta huomioon käsillä olevan lausunnon aihepiiriin kuulumattomia markkinoiden volyymin vaihteluja, edellä lueteltujen säädösteksteissä huomioon otettavien eri tekijöiden tulisi mahdollistaa rakennusalan toimijoiden normaali kehitys sekä varmistaa näin johdonmukainen sosiaalipolitiikka (työllisyys, työsuojelu, palkat) ja mahdollistaa alan houkuttelevuuden lisääntyminen eri ryhmien keskuudessa (nuoret, vanhemmat, opetushenkilökunta jne.).

5.   Tärkeimmät ehdotukset

| 5.1 | Keskeiset kysymykset, joihin komitea ehdottaa toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota, ovat pääasiallisesti seuraavat:






  — | hankintamenettelyiden yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen, jotta voidaan varmistaa sekä avoimuus että resurssien ja osaamisen optimointi |
| --- | --- | --- |

5.1

Keskeiset kysymykset, joihin komitea ehdottaa toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota, ovat pääasiallisesti seuraavat:

—

hankintamenettelyiden yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen, jotta voidaan varmistaa sekä avoimuus että resurssien ja osaamisen optimointi

| — | innovaatioon kannustaminen siten, että ratkaistaan erityisesti ideoiden ja varianttien teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvä ongelma |
| --- | --- |

—

innovaatioon kannustaminen siten, että ratkaistaan erityisesti ideoiden ja varianttien teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvä ongelma

| — | koulutus sekä alkuvaiheessa että työntekijöiden uran edetessä jatkuvana täydennyskoulutuksena |
| --- | --- |

—

koulutus sekä alkuvaiheessa että työntekijöiden uran edetessä jatkuvana täydennyskoulutuksena

| — | rakennusalan julkisuuskuvan kohentaminen, sillä se tarjoaa nuorille työpaikkoja |
| --- | --- |

—

rakennusalan julkisuuskuvan kohentaminen, sillä se tarjoaa nuorille työpaikkoja

| — | sosiaalialan säännöt, jotka koskevat sekä työoloja että hyviä työsuojelun käytänteitä |
| --- | --- |

—

sosiaalialan säännöt, jotka koskevat sekä työoloja että hyviä työsuojelun käytänteitä

| — | kestävä kehitys laajassa merkityksessä; rakennusalan yrityksillä on tässä asiassa merkittävä rooli ja uudenlaista vastuuta. |
| --- | --- |

—

kestävä kehitys laajassa merkityksessä; rakennusalan yrityksillä on tässä asiassa merkittävä rooli ja uudenlaista vastuuta.

5.2   Hankintamenettelyiden yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen

| 5.2.1 | Toimintalinjat voisivat olla seuraavat:






  — | Muutetaan julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö asetukseksi, jolla korvataan nykyiset direktiivit. Näin voitaisiin todella yhdenmukaistaa menettelyt Euroopan tasolla sekä varmistaa kilpailuehtojen yhdenmukaisuus. |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Toimintalinjat voisivat olla seuraavat:

—

Muutetaan julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö asetukseksi, jolla korvataan nykyiset direktiivit. Näin voitaisiin todella yhdenmukaistaa menettelyt Euroopan tasolla sekä varmistaa kilpailuehtojen yhdenmukaisuus.

| — | Vahvistetaan systemaattisesti parhaimman tarjouksen ensisijaista asemaa suhteessa alhaisimpaan tarjoukseen. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan systemaattisesti parhaimman tarjouksen ensisijaista asemaa suhteessa alhaisimpaan tarjoukseen.

| — | Luodaan kilpailulliselle neuvottelumenettelylle hankintaviranomaisten kannalta entistä tiukemmat puitteet, jolloin siitä tulisi todellinen optimointiin tähtäävä menettely ideoiden sekä teollis- ja tekijänoikeuksien systemaattisen ryöstämisen sijaan. |
| --- | --- |

—

Luodaan kilpailulliselle neuvottelumenettelylle hankintaviranomaisten kannalta entistä tiukemmat puitteet, jolloin siitä tulisi todellinen optimointiin tähtäävä menettely ideoiden sekä teollis- ja tekijänoikeuksien systemaattisen ryöstämisen sijaan.

| — | Kannustetaan yhdistämään suunnittelu ja toteuttaminen, jolloin voitaisiin hyödyntää jo suunnitteluvaiheesta lähtien sekä yritysten osaamista että suunnittelijoiden taitoja. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan yhdistämään suunnittelu ja toteuttaminen, jolloin voitaisiin hyödyntää jo suunnitteluvaiheesta lähtien sekä yritysten osaamista että suunnittelijoiden taitoja.

| — | Lisätään kokonaisvaltaisten sopimusten käyttöä (suunnittelusta kunnossapitoon tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus), jotta voitaisiin vastata kestävän kehityksen haasteeseen sekä valmistautua reagoimaan asianmukaisella tavalla tiettyjen maiden polkumyyntiyrityksiin Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Lisätään kokonaisvaltaisten sopimusten käyttöä (suunnittelusta kunnossapitoon tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus), jotta voitaisiin vastata kestävän kehityksen haasteeseen sekä valmistautua reagoimaan asianmukaisella tavalla tiettyjen maiden polkumyyntiyrityksiin Euroopan markkinoilla.

| — | Toteutetaan todellinen standardien ja tekniikoiden yhdenmukaistaminen kansallisten teknisten esteiden poistamiseksi ja Euroopan markkinoiden yhdentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan todellinen standardien ja tekniikoiden yhdenmukaistaminen kansallisten teknisten esteiden poistamiseksi ja Euroopan markkinoiden yhdentämiseksi.

| — | Otetaan huomioon pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet, jotta voitaisiin taata niiden jatkuvuus, säilyttää niiden tarjoamat työpaikat ja välttää näin alan liiallinen kahtiajakautuminen. |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet, jotta voitaisiin taata niiden jatkuvuus, säilyttää niiden tarjoamat työpaikat ja välttää näin alan liiallinen kahtiajakautuminen.

Listauksen yhteydessä on aiheellista tuoda selkeästi esille, että pyrittäessä säädösten kehittämiseen tarkoituksena ei ole tyrkyttää valmiita ratkaisuja, vaan tarjota hankkeen toteuttajille täydellinen välineistö, jota ne voivat käyttää tarpeittensa mukaisesti.

| 5.2.2 | Muutosten ja mukautusten tarkoituksena olisi edistää avoimuutta ja parantaa yksityisten, julkisten tai puolijulkisten rakenteiden yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä tuoda selkeästi esille, että kaikki taloudelliset suoritukset edellyttävät kilpailuttamista ja virallista sopimusta. |
| --- | --- |

5.2.2

Muutosten ja mukautusten tarkoituksena olisi edistää avoimuutta ja parantaa yksityisten, julkisten tai puolijulkisten rakenteiden yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä tuoda selkeästi esille, että kaikki taloudelliset suoritukset edellyttävät kilpailuttamista ja virallista sopimusta.

5.3   Innovaatio sekä teollis- ja tekijänoikeudet

| 5.3.1 | Rakennusteollisuuden erityisominaisuutena on se, että rakennustyön tulokset ovat aina ”prototyyppejä”. Tätä varten tarvitaan immateriaalioikeuksia suojaavaa yhteisön lainsäädäntöä, jossa otetaan huomioon suojeltavien ideoiden erityispiirteet: ne luodaan yleensä tiettyä tarjouskilpailua varten, eikä niitä välttämättä toisteta systemaattisesti. Euroopan tasolle tulisi luoda erityinen lainsäädäntö, joka antaisi suojan teknisille ideoille kilpailuttamisen yhteydessä ja tarjoaisi oikeudet tarjouskilpailuun osallistuville. |
| --- | --- |

5.3.1

Rakennusteollisuuden erityisominaisuutena on se, että rakennustyön tulokset ovat aina ”prototyyppejä”. Tätä varten tarvitaan immateriaalioikeuksia suojaavaa yhteisön lainsäädäntöä, jossa otetaan huomioon suojeltavien ideoiden erityispiirteet: ne luodaan yleensä tiettyä tarjouskilpailua varten, eikä niitä välttämättä toisteta systemaattisesti. Euroopan tasolle tulisi luoda erityinen lainsäädäntö, joka antaisi suojan teknisille ideoille kilpailuttamisen yhteydessä ja tarjoaisi oikeudet tarjouskilpailuun osallistuville.

5.4   Koulutus

| 5.4.1 | Rakennusalan ammattilaisten yleinen näkemys useimmissa jäsenmaissa on, että kansalliset koulutusjärjestelmät vastaavat kokonaisuudessaan varsin huonosti alan tarpeita. Tämä koskee koulutuksen kaikkia tasoja. Sen lisäksi, että ammattikunnan ja kansallisten koulutusjärjestelmien suhteita on parannettava, on myös annettava Euroopan tasolla virikkeitä esimerkiksi seuraavilla tavoilla:






  — | Edistetään rakennusalan koulutusta koskevaa lainsäädäntöä Euroopassa (kaikentasoisen koulutuksen tunnustaminen ja todistusten vastaavuus). |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Rakennusalan ammattilaisten yleinen näkemys useimmissa jäsenmaissa on, että kansalliset koulutusjärjestelmät vastaavat kokonaisuudessaan varsin huonosti alan tarpeita. Tämä koskee koulutuksen kaikkia tasoja. Sen lisäksi, että ammattikunnan ja kansallisten koulutusjärjestelmien suhteita on parannettava, on myös annettava Euroopan tasolla virikkeitä esimerkiksi seuraavilla tavoilla:

—

Edistetään rakennusalan koulutusta koskevaa lainsäädäntöä Euroopassa (kaikentasoisen koulutuksen tunnustaminen ja todistusten vastaavuus).

| — | Kehitetään edelleen henkilöstön hyödyntämistä edistämällä jatkuvaa koulutusta. Rakennusalalla on jännitteitä, ja se kärsii huonosta julkisuuskuvasta nuorten keskuudessa. Myös uralla etenemisen mahdollisuudet ovat huonot. Osaamisen tarve alalla on suuri, sillä työhön tarvitaan ammattitaitoista, jopa erittäin ammattitaitoista työvoimaa, jolla tulee olla vankat perustiedot. Osaamista tulisi vielä kehittää yrityksissä tarjoamalla työntekijöille jatkuvaa koulutusta ja siten uralla etenemisen mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Kehitetään edelleen henkilöstön hyödyntämistä edistämällä jatkuvaa koulutusta. Rakennusalalla on jännitteitä, ja se kärsii huonosta julkisuuskuvasta nuorten keskuudessa. Myös uralla etenemisen mahdollisuudet ovat huonot. Osaamisen tarve alalla on suuri, sillä työhön tarvitaan ammattitaitoista, jopa erittäin ammattitaitoista työvoimaa, jolla tulee olla vankat perustiedot. Osaamista tulisi vielä kehittää yrityksissä tarjoamalla työntekijöille jatkuvaa koulutusta ja siten uralla etenemisen mahdollisuuksia.

| — | Otetaan käyttöön Erasmus-ohjelmaa vastaava järjestelmä, joka kattaa Euroopan rakennusalan ammattikoulutuksen eri tasoilla. Samalla voitaisiin hyödyntää aiempia kokemuksia, jotka ovat tosin hyvin pienimuotoisia (Euroopan sosiaalirahaston tuki kolmelle ammattikunnalle: maalarit, kivenhakkaajat, entisöijät). |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön Erasmus-ohjelmaa vastaava järjestelmä, joka kattaa Euroopan rakennusalan ammattikoulutuksen eri tasoilla. Samalla voitaisiin hyödyntää aiempia kokemuksia, jotka ovat tosin hyvin pienimuotoisia (Euroopan sosiaalirahaston tuki kolmelle ammattikunnalle: maalarit, kivenhakkaajat, entisöijät).

| — | Kehitetään rakennusalan koulutusta tarjoavia eurooppalaisia yliopistoja ja tunnustetaan eurooppalainen kisällinkirja. |
| --- | --- |

—

Kehitetään rakennusalan koulutusta tarjoavia eurooppalaisia yliopistoja ja tunnustetaan eurooppalainen kisällinkirja.

| — | Kehitetään rakennusalan hankkeita koskevaa koulutusta Euroopassa, jotta yritysten asiakkaat julkiselta ja yksityiseltä sektorilta oppisivat tuntemaan entistä paremmin sopimukset ja yritysten toimintatavat. |
| --- | --- |

—

Kehitetään rakennusalan hankkeita koskevaa koulutusta Euroopassa, jotta yritysten asiakkaat julkiselta ja yksityiseltä sektorilta oppisivat tuntemaan entistä paremmin sopimukset ja yritysten toimintatavat.

| — | Luodaan kaikkia yrityksiä palveleva eurooppalainen jatkokoulutusjärjestelmä. |
| --- | --- |

—

Luodaan kaikkia yrityksiä palveleva eurooppalainen jatkokoulutusjärjestelmä.

| — | Edistetään eurooppalaisittain tärkeää osaamista (esim. kielet). |
| --- | --- |

—

Edistetään eurooppalaisittain tärkeää osaamista (esim. kielet).

5.5   Sosiaalialan säännöt ja työsuojelu

| 5.5.1 | Nykyisillä säännöillä on ollut hyvin myönteinen ja merkittävä vaikutus siihen, miten rakennusalalla työskennellään. Seuraavat toimet olisivat kuitenkin aiheellisia:






  — | Edistetään työsuojelua koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa. |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Nykyisillä säännöillä on ollut hyvin myönteinen ja merkittävä vaikutus siihen, miten rakennusalalla työskennellään. Seuraavat toimet olisivat kuitenkin aiheellisia:

—

Edistetään työsuojelua koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa.

| — | Torjutaan pimeää työtä ottamalla käyttöön eurooppalaisia välineitä (tietokantojen käyttö ja yhteenliittäminen, työntekijöiden kulkukortit ja tunnistusjärjestelmät), asettamalla seuraamuksia ja mukauttamalla verotusta (esimerkiksi alennettu alv-kanta). |
| --- | --- |

—

Torjutaan pimeää työtä ottamalla käyttöön eurooppalaisia välineitä (tietokantojen käyttö ja yhteenliittäminen, työntekijöiden kulkukortit ja tunnistusjärjestelmät), asettamalla seuraamuksia ja mukauttamalla verotusta (esimerkiksi alennettu alv-kanta).

| — | Edistetään Reach-asetuksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

—

Edistetään Reach-asetuksen täytäntöönpanoa.

| — | Helpotetaan työntekijöiden liikkumista ilman sosiaalista polkumyyntiä (hyväksytään valtioissa jo voimassa olevat muodollisuudet työntekijöiden lähettämisen yhteydessä) ja mahdollistetaan eurooppalaisten työntekijöiden paluu alkuperämaahan. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan työntekijöiden liikkumista ilman sosiaalista polkumyyntiä (hyväksytään valtioissa jo voimassa olevat muodollisuudet työntekijöiden lähettämisen yhteydessä) ja mahdollistetaan eurooppalaisten työntekijöiden paluu alkuperämaahan.

| — | Mahdollistetaan sakkojen perintä kaikista EU-maista. |
| --- | --- |

—

Mahdollistetaan sakkojen perintä kaikista EU-maista.

| — | Otetaan kaiken työntekijöiden liikkuvuuden lähtökohdaksi työskentelyvaltiossa voimassa olevien ehtojen hyväksyminen. |
| --- | --- |

—

Otetaan kaiken työntekijöiden liikkuvuuden lähtökohdaksi työskentelyvaltiossa voimassa olevien ehtojen hyväksyminen.

5.6   Kestävä kehitys

| 5.6.1 | Tilanteessa, jossa ilmasto lämpenee ja haasteet ovat maailmanlaajuisia, rakennusalan ammattilaisilla on, kuten edellä todettiin, merkittävä rooli, jonka ne ovat nyt valmiita ottamaan vastuulleen säädösten ja kannustimien mahdollistamissa rajoissa. Näin ala voi tuoda lisäarvoa Euroopan markkinoille ja levittää osaamistaan muualle maailmaan, jossa — kuten tiedetään — tarvitaan välttämättä valtavia ponnisteluja, jotta toimien vaikutukset tuntuisivat kaikkialla. |
| --- | --- |

5.6.1

Tilanteessa, jossa ilmasto lämpenee ja haasteet ovat maailmanlaajuisia, rakennusalan ammattilaisilla on, kuten edellä todettiin, merkittävä rooli, jonka ne ovat nyt valmiita ottamaan vastuulleen säädösten ja kannustimien mahdollistamissa rajoissa. Näin ala voi tuoda lisäarvoa Euroopan markkinoille ja levittää osaamistaan muualle maailmaan, jossa — kuten tiedetään — tarvitaan välttämättä valtavia ponnisteluja, jotta toimien vaikutukset tuntuisivat kaikkialla.

| 5.6.2 | Tätä varten on aiheellista toteuttaa seuraavat toimet:






  — | Otetaan käyttöön kokonaiskuluihin perustuva lähestymistapa (investoinnin kesto) eurooppalaisia julkisia hankintoja koskevissa säännöissä. Määritellään parhaan tarjouksen käsite esimerkiksi ”kestävän kehityksen” kriteerin avulla. Näin hankkeen toteuttajat voisivat ottaa valinnoissaan kokonaisvaltaisesti huomioon kestävää kehitystä koskevan ulottuvuuden. |
| --- | --- | --- |

5.6.2

Tätä varten on aiheellista toteuttaa seuraavat toimet:

—

Otetaan käyttöön kokonaiskuluihin perustuva lähestymistapa (investoinnin kesto) eurooppalaisia julkisia hankintoja koskevissa säännöissä. Määritellään parhaan tarjouksen käsite esimerkiksi ”kestävän kehityksen” kriteerin avulla. Näin hankkeen toteuttajat voisivat ottaa valinnoissaan kokonaisvaltaisesti huomioon kestävää kehitystä koskevan ulottuvuuden.

| — | Edistetään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmenettelyjä, jotka ovat jo periaatteellisesti sellaisia, että niissä yhdistetään suunnittelu, toteutus ja kunnossapito. Näin ne voisivat olla paras keino optimoida kokonaiskustannusten käsite. |
| --- | --- |

—

Edistetään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmenettelyjä, jotka ovat jo periaatteellisesti sellaisia, että niissä yhdistetään suunnittelu, toteutus ja kunnossapito. Näin ne voisivat olla paras keino optimoida kokonaiskustannusten käsite.

| — | Osoitetaan uudelleen tietyt tuet keskittämällä ne kaikissa jäsenvaltioissa energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviin työläisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

—

Osoitetaan uudelleen tietyt tuet keskittämällä ne kaikissa jäsenvaltioissa energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviin työläisiin hankkeisiin.

| — | Kannustetaan toteuttamaan suuria kunnostushankkeita julkisissa kohteissa ja rakennuksissa. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan toteuttamaan suuria kunnostushankkeita julkisissa kohteissa ja rakennuksissa.

| — | Tuetaan ekokortteleiden kehittämistä ja esille tuomista (luodaan yhteisömerkki, tarjotaan taloudellisia kannustimia jne.). |
| --- | --- |

—

Tuetaan ekokortteleiden kehittämistä ja esille tuomista (luodaan yhteisömerkki, tarjotaan taloudellisia kannustimia jne.).

| 5.6.3 | Jos rakennusyrityksille sekä rakennus- että liikennealalla annetaan mahdollisuus osallistua ketjun kaikkiin osiin eli suunnitteluun, toteuttamiseen ja kunnossapitoon, ne voivat antaa alalle ratkaisevan panoksen. Tämä koskee erityisesti välttämättömien toimien rahoituksen varmistamista, kun yritykset hallinnoivat kokonaiskuluja ja rahoittavat investointeja tulevaisuudessa saavutettavia energiansäästöjä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

5.6.3

Jos rakennusyrityksille sekä rakennus- että liikennealalla annetaan mahdollisuus osallistua ketjun kaikkiin osiin eli suunnitteluun, toteuttamiseen ja kunnossapitoon, ne voivat antaa alalle ratkaisevan panoksen. Tämä koskee erityisesti välttämättömien toimien rahoituksen varmistamista, kun yritykset hallinnoivat kokonaiskuluja ja rahoittavat investointeja tulevaisuudessa saavutettavia energiansäästöjä silmällä pitäen.

5.7   Rakennusalan pk-yritykset

| 5.7.1 | Rakennusalan pienten ja keskisuurten yritysten ongelma ei ole siinä, etteivätkö ne pääsisi tietyille markkinoille niin kuin saattaa olla muilla aloilla (ks. edellä kohta 3.2.5). |
| --- | --- |

5.7.1

Rakennusalan pienten ja keskisuurten yritysten ongelma ei ole siinä, etteivätkö ne pääsisi tietyille markkinoille niin kuin saattaa olla muilla aloilla (ks. edellä kohta 3.2.5).

| 5.7.2 | Näin ollen ”kiintiötä”, joita eräät tahot ovat ideoineet ja jotka yhteisön viranomaiset ovat hylänneet, ei pidetä ammattipiireissä oikeutetusti perusteltuna vaihtoehtona. Lisäksi luvut ovat ylittyneet eri tahoilla reilusti kaikissa Euroopan maissa. |
| --- | --- |

5.7.2

Näin ollen ”kiintiötä”, joita eräät tahot ovat ideoineet ja jotka yhteisön viranomaiset ovat hylänneet, ei pidetä ammattipiireissä oikeutetusti perusteltuna vaihtoehtona. Lisäksi luvut ovat ylittyneet eri tahoilla reilusti kaikissa Euroopan maissa.

| 5.7.3 | Pk-yritysten ongelma tulee muiden kuin pienyrityksiä koskevassa periaatteistossa Small Business Act käsiteltyjen kysymysten osalta ratkaista ennemminkin seuraavin keinoin:






  — | On etsittävä älykkäitä ratkaisuja yritysten omistajanvaihdoksiin. |
| --- | --- | --- |

5.7.3

Pk-yritysten ongelma tulee muiden kuin pienyrityksiä koskevassa periaatteistossa Small Business Act käsiteltyjen kysymysten osalta ratkaista ennemminkin seuraavin keinoin:

—

On etsittävä älykkäitä ratkaisuja yritysten omistajanvaihdoksiin.

| — | On etsittävä ratkaisuja tukiin sekä palveluiden ja varojen jakamiseen vääristämättä kilpailua. Lisäksi on luotava tasavertaiset mahdollisuudet etenkin pk-yrityksille, jotta ne voisivat osallistua monimutkaisiin operaatioihin (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus ja kestävä kehitys). |
| --- | --- |

—

On etsittävä ratkaisuja tukiin sekä palveluiden ja varojen jakamiseen vääristämättä kilpailua. Lisäksi on luotava tasavertaiset mahdollisuudet etenkin pk-yrityksille, jotta ne voisivat osallistua monimutkaisiin operaatioihin (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus ja kestävä kehitys).

| — | On etsittävä ratkaisuja, jotka parantavat pk-yritysten mahdollisuuksia hyödyntää standardointia ja normeja. |
| --- | --- |

—

On etsittävä ratkaisuja, jotka parantavat pk-yritysten mahdollisuuksia hyödyntää standardointia ja normeja.

Bryssel 10. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Rakennusalan työpaikkojen osuus teollisuuden työpaikoista on 30,4 %. Lähteet: Eurostat ja FIEC.

1

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/26

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yrityspalvelujen kehitys Euroopassa”

(2009/C 27/06)

Euroopan komission institutionaalisista suhteista ja viestintästrategiasta vastaava varapuheenjohtaja Margot Wallström ja yritys- ja teollisuustoiminnasta vastaava varapuheenjohtaja Günther Verheugen pyysivät 6. joulukuuta 2007 Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Yrityspalveluiden kehitys Euroopassa.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Edwin Calleja.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 135 ääntä puolesta ja 2 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Institutionaalisista suhteista ja viestintästrategiasta vastaava komission varapuheenjohtaja Margot Wallström ja yritys- ja teollisuustoiminnasta vastaava komission varapuheenjohtaja Günter Verheugen pyysivät ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon yrityspalveluista. Lausunto perustuu aikaisemman yrityspalveluja ja teollisuutta tarkastelevan lausunnon seurantaan ja jatkoanalyysiin (1). |
| --- | --- |

1.1

Institutionaalisista suhteista ja viestintästrategiasta vastaava komission varapuheenjohtaja Margot Wallström ja yritys- ja teollisuustoiminnasta vastaava komission varapuheenjohtaja Günter Verheugen pyysivät ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon yrityspalveluista. Lausunto perustuu aikaisemman yrityspalveluja ja teollisuutta tarkastelevan lausunnon seurantaan ja jatkoanalyysiin (1).

| 1.1.1 | Tässä yhteydessä tulee muistaa, että Euroopan komissio pitää Lissabonin toimintasuunnitelmaa tärkeänä keinona ylläpitää ja parantaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä huolehtimalla siitä, että muutosprosessia hallitaan noudattaen unionin kestävän kehityksen strategiaa ja sosiaalisella tasolla kannustaen edustavien työmarkkinaosapuolten syntymistä neuvottelemaan asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

1.1.1

Tässä yhteydessä tulee muistaa, että Euroopan komissio pitää Lissabonin toimintasuunnitelmaa tärkeänä keinona ylläpitää ja parantaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä huolehtimalla siitä, että muutosprosessia hallitaan noudattaen unionin kestävän kehityksen strategiaa ja sosiaalisella tasolla kannustaen edustavien työmarkkinaosapuolten syntymistä neuvottelemaan asianmukaisella tasolla.

| 1.1.2 | Näihin tavoitteisiin pyrittäessä on samalla yksinkertaistettava teollisuuden sääntelyjärjestelmää; kyseessä on poliittinen prioriteetti, joka muodostaa yhden komission teollisuuspolitiikan peruslinjoista. |
| --- | --- |

1.1.2

Näihin tavoitteisiin pyrittäessä on samalla yksinkertaistettava teollisuuden sääntelyjärjestelmää; kyseessä on poliittinen prioriteetti, joka muodostaa yhden komission teollisuuspolitiikan peruslinjoista.

| 1.1.3 | Toinen komission harjoittamalle teollisuuspolitiikalle tyypillinen piirre on integroitu lähestymistapa, joka ottaa huomioon eri sektoreiden tarpeet. |
| --- | --- |

1.1.3

Toinen komission harjoittamalle teollisuuspolitiikalle tyypillinen piirre on integroitu lähestymistapa, joka ottaa huomioon eri sektoreiden tarpeet.

2.   Tiivistelmä päätelmistä ja suositukset

2.1   Tunnustetaan palvelusektorin merkitys taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle.

ETSK katsoo, että fokusta on laajennettava pikaisesti ja siirrettävä se kattamaan myös palvelusektori, jota ei enää tulisi pitää pelkkänä tuotantoteollisuuden liitännäisenä. Yhteiskunta on muuttumassa merkittävästi, ja palvelut ovat tämän muutoksen ytimessä. Euroopan komission tuleekin myöntää, että tällainen kehitys on käynnissä, ja antaa sille enemmän painoarvoa.

2.2   Ensisijaiset toimet

Priorisointi on ensiarvoisen tärkeää, koska yrityspalveluihin liittyvillä politiikan aloilla mahdollisten toimien kirjo on laaja. Vuodet 2008–2010 kattavan yhteisön Lissabonin ohjelman kymmenen tärkeimmän tavoitteen saavuttamisessa on pikaisesti edistyttävä merkittävällä tavalla. Ne vaikuttavat palvelujen tulevaan kehitykseen sekä välittömästi että välillisesti. ETSK katsoo, että prioriteetit tulisi asettaa seuraavassa järjestyksessä:

| — | Yrityspalvelupolitiikan alalla toteutettavat toimet ja korkean tason työryhmän asettaminen. Yrityspalveluja pohtimaan tulisi asettaa korkean tason työryhmä, joka analysoisi alaa perusteellisesti, tarkastelisi nykyisiä politiikkoja yrityspalvelujen kannalta niistä tehokkaimpien ja onnistuneimpien tunnistamiseksi ja suunnittelisi konkreettisia poliittisia toimia merkittävimpien aukkojen ja tarpeiden täyttämiseksi. Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti yrityspalvelujen alasektoreiden erilaisuuteen sen määrittelemiseksi, mihin niistä on paikallaan kiinnittää erityistä poliittista huomiota ja millä tasolla (alue-, jäsenvaltio- vai unionitasolla) poliittisia toimia on perusteltua toteuttaa. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelupolitiikan alalla toteutettavat toimet ja korkean tason työryhmän asettaminen. Yrityspalveluja pohtimaan tulisi asettaa korkean tason työryhmä, joka analysoisi alaa perusteellisesti, tarkastelisi nykyisiä politiikkoja yrityspalvelujen kannalta niistä tehokkaimpien ja onnistuneimpien tunnistamiseksi ja suunnittelisi konkreettisia poliittisia toimia merkittävimpien aukkojen ja tarpeiden täyttämiseksi. Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti yrityspalvelujen alasektoreiden erilaisuuteen sen määrittelemiseksi, mihin niistä on paikallaan kiinnittää erityistä poliittista huomiota ja millä tasolla (alue-, jäsenvaltio- vai unionitasolla) poliittisia toimia on perusteltua toteuttaa.

| — | Työmarkkinapolitiikan asema yrityspalveluissa. Sosiaaliselta kannalta katsottuna on sektoritasolla paikallaan tarkastella syvällisesti uudentyyppisten, yrityspalvelujen ja tuotantoteollisuuden vuorovaikutuksessa muodostuvien työsuhteiden asettamia haasteita. Analyysin on katettava yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä elinikäinen oppiminen ja työntekijöiden työolot myös niiden työntekijöiden kohdalla, jotka ovat mukana ulkoistamisprosesseissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tulisi edistää työmarkkinaosapuolten alakohtaista vuoropuhelua. Olisi laadittava toimintaohjelma, jonka mukaisesti keskusteltaisiin yrityspalvelualaan vaikuttavasta rakennemuutoksesta johtuvista työolojen ja työtilaisuuksien muutoksista. |
| --- | --- |

—

Työmarkkinapolitiikan asema yrityspalveluissa. Sosiaaliselta kannalta katsottuna on sektoritasolla paikallaan tarkastella syvällisesti uudentyyppisten, yrityspalvelujen ja tuotantoteollisuuden vuorovaikutuksessa muodostuvien työsuhteiden asettamia haasteita. Analyysin on katettava yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä elinikäinen oppiminen ja työntekijöiden työolot myös niiden työntekijöiden kohdalla, jotka ovat mukana ulkoistamisprosesseissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tulisi edistää työmarkkinaosapuolten alakohtaista vuoropuhelua. Olisi laadittava toimintaohjelma, jonka mukaisesti keskusteltaisiin yrityspalvelualaan vaikuttavasta rakennemuutoksesta johtuvista työolojen ja työtilaisuuksien muutoksista.

| — | Yrityspalvelut ja innovaatiopolitiikka. T&K- ja innovaatio-ohjelmia ja palvelu-alan innovointia tukevia toimia tulisi edistää voimakkaasti. Organisatorisen innovointiin, osaamisintensiivisiin yrityspalveluihin (Knowledge Intensive Business Services, KIBS) ja innovaatiojohtamiseen tulee kiinnittää nykyistä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelut ja innovaatiopolitiikka. T&K- ja innovaatio-ohjelmia ja palvelu-alan innovointia tukevia toimia tulisi edistää voimakkaasti. Organisatorisen innovointiin, osaamisintensiivisiin yrityspalveluihin (Knowledge Intensive Business Services, KIBS) ja innovaatiojohtamiseen tulee kiinnittää nykyistä enemmän huomiota.

| — | Yrityspalvelustandardien kehittäminen. Yrityksiä tulee rohkaista luomaan standardeja itsesääntelyä hyödyntäen; ennen sitä niiden tulee kuulla yrityspalvelujen käyttäjiä perusteellisesti. Tässä yhteydessä Euroopan standardointikomitean (CEN) ja sen standardoimisjärjestöjen tuki on tärkeää (avoin dialogi). Lisäksi tulee edistää onnistuneiden innovaatioiden tulosten levittämistä erityisesti pyrkimällä nopeasti ja epävirallisesti konsensusratkaisuihin. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelustandardien kehittäminen. Yrityksiä tulee rohkaista luomaan standardeja itsesääntelyä hyödyntäen; ennen sitä niiden tulee kuulla yrityspalvelujen käyttäjiä perusteellisesti. Tässä yhteydessä Euroopan standardointikomitean (CEN) ja sen standardoimisjärjestöjen tuki on tärkeää (avoin dialogi). Lisäksi tulee edistää onnistuneiden innovaatioiden tulosten levittämistä erityisesti pyrkimällä nopeasti ja epävirallisesti konsensusratkaisuihin.

| — | Edistetään palvelututkimusta uutena yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alana. |
| --- | --- |

—

Edistetään palvelututkimusta uutena yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alana.

| — | Sisämarkkinat ja yrityspalveluihin vaikuttava sääntely. ETSK on yksilöinyt joukon aloja, joilla säädöstaakkaa on yksinkertaistettava, selvennettävä ja karsittava kuitenkaan tinkimättä työhygieniaa, työsuojelua ja työntekijöiden edustusta koskevista velvoitteista. Sen lisäksi on todettava, että palveludirektiivin vaikutukset yrityspalveluihin ovat vielä arvioimatta, ja siihen on ryhdyttävä pontevasti, kunhan direktiivi on saatettu osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Tässä yhteydessä tulisi myös määrittää mahdolliset kaupan avoimuuteen ja kilpailuun liittyvät jatkotoimet laajentuneilla unionin sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Sisämarkkinat ja yrityspalveluihin vaikuttava sääntely. ETSK on yksilöinyt joukon aloja, joilla säädöstaakkaa on yksinkertaistettava, selvennettävä ja karsittava kuitenkaan tinkimättä työhygieniaa, työsuojelua ja työntekijöiden edustusta koskevista velvoitteista. Sen lisäksi on todettava, että palveludirektiivin vaikutukset yrityspalveluihin ovat vielä arvioimatta, ja siihen on ryhdyttävä pontevasti, kunhan direktiivi on saatettu osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Tässä yhteydessä tulisi myös määrittää mahdolliset kaupan avoimuuteen ja kilpailuun liittyvät jatkotoimet laajentuneilla unionin sisämarkkinoilla.

| — | Yrityspalvelutilastojen parantaminen. Jäsenvaltioita kehotetaan tekemään nykyistä enemmän yhteistyötä yrityspalveluja koskevien tilastojen parantamiseksi. Lisää tietoa tarvitaan erityisesti niiden suorituskyvystä ja vaikutuksesta jäsenvaltioiden talouksiin. Kyse on julkisen vallan kannalta tarpeellisesta keinosta, jos alaa halutaan auttaa kehittämään mahdollisuuksiaan. Euroopan yhteisöjen tilastollisen toimialaluokituksen (Nace) 74 lukuun hiljattain tehdyistä muutoksista huolimatta eivät saatavat tiedot vieläkään ole riittävän yksityiskohtaisia, jotta yrityspalveluista saataisiin merkityksellistä tietoa. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelutilastojen parantaminen. Jäsenvaltioita kehotetaan tekemään nykyistä enemmän yhteistyötä yrityspalveluja koskevien tilastojen parantamiseksi. Lisää tietoa tarvitaan erityisesti niiden suorituskyvystä ja vaikutuksesta jäsenvaltioiden talouksiin. Kyse on julkisen vallan kannalta tarpeellisesta keinosta, jos alaa halutaan auttaa kehittämään mahdollisuuksiaan. Euroopan yhteisöjen tilastollisen toimialaluokituksen (Nace) 74 lukuun hiljattain tehdyistä muutoksista huolimatta eivät saatavat tiedot vieläkään ole riittävän yksityiskohtaisia, jotta yrityspalveluista saataisiin merkityksellistä tietoa.

3.   Yleistä

| 3.1 | Taustaa. Syyskuussa 2006 antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (asiakokonaisuus CCMI/035) ETSK esittää, että yrityspalveluihin tulisi kiinnittää vakavammin huomiota, sillä niiden merkitys Euroopan tuotantoteollisuuden suorituskyvylle on huomattava. Lausunnossa kuvaillaan palvelujen ja tuotannon vuorovaikutusta sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen suorituskykyyn kohdistuvaa työllisyys-, tuottavuus- ja kilpailukykyvaikutusta. Tämä on lähtökohtana käsillä olevassa yrityspalvelujen seurantaan ja jatkoanalyysiin keskittyvässä asiakirjassa. Aluksi on paikallaan todeta, että yrityspalvelut määritellään palveluiksi, jotka välillisenä panoksena vaikuttavat tuotantotoiminnan laatuun ja tehokkuuteen yrityksen omia palveluja täydentämällä tai korvaamalla (Rubalcaba ja Kox, 2007). Nace rev. 1 vastaa osittain tätä määritelmää (toimialakoodit 72–74) ja uusinta Nacen versiota (koodit 69–74, 77–78, 80–82). Yrityspalvelut voidaan jakaa kahteen pääkategoriaan:






  — | osaamisintensiiviset yrityspalvelut (esim. tietokone ja it-palvelut, johdon konsultointi, tilinpito, vero- ja oikeudelliset palvelut, markkinointi- ja mielipidetutkimukset, tekniset ja insinööripalvelut, henkilöstöpalvelut ja ammatillinen koulutus ja rekrytointi) |
| --- | --- | --- |

3.1

Taustaa. Syyskuussa 2006 antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (asiakokonaisuus CCMI/035) ETSK esittää, että yrityspalveluihin tulisi kiinnittää vakavammin huomiota, sillä niiden merkitys Euroopan tuotantoteollisuuden suorituskyvylle on huomattava. Lausunnossa kuvaillaan palvelujen ja tuotannon vuorovaikutusta sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen suorituskykyyn kohdistuvaa työllisyys-, tuottavuus- ja kilpailukykyvaikutusta. Tämä on lähtökohtana käsillä olevassa yrityspalvelujen seurantaan ja jatkoanalyysiin keskittyvässä asiakirjassa. Aluksi on paikallaan todeta, että yrityspalvelut määritellään palveluiksi, jotka välillisenä panoksena vaikuttavat tuotantotoiminnan laatuun ja tehokkuuteen yrityksen omia palveluja täydentämällä tai korvaamalla (Rubalcaba ja Kox, 2007). Nace rev. 1 vastaa osittain tätä määritelmää (toimialakoodit 72–74) ja uusinta Nacen versiota (koodit 69–74, 77–78, 80–82). Yrityspalvelut voidaan jakaa kahteen pääkategoriaan:

—

osaamisintensiiviset yrityspalvelut (esim. tietokone ja it-palvelut, johdon konsultointi, tilinpito, vero- ja oikeudelliset palvelut, markkinointi- ja mielipidetutkimukset, tekniset ja insinööripalvelut, henkilöstöpalvelut ja ammatillinen koulutus ja rekrytointi)

| — | toiminnalliset yrityspalvelut (esim. turvapalvelut, puhtaanapito, hallinto ja kirjanpito, vuokratyövoima, puhelinpalvelut, kääntäminen ja tulkkaus). |
| --- | --- |

—

toiminnalliset yrityspalvelut (esim. turvapalvelut, puhtaanapito, hallinto ja kirjanpito, vuokratyövoima, puhelinpalvelut, kääntäminen ja tulkkaus).

Lausunnon tavoitteena on auttaa alaa saamaan nykyistä enemmän tunnustusta ja kehittymään esteettä sekä helpottaa eurooppalaisia talouksia niiden pyrkimyksissä lisätä kilpailukykyään maailmanlaajuisilla markkinoilla.

| 3.2 | Palvelujen ja yrityspalvelujen merkitys. Palveluilla on entistä merkittävämpi asema kansalaisten, eri alojen ammattilaisten, yritysten, alueiden ja maiden ajatusmaailmassa. Kun tarkastellaan kysyntää ja tarjontaa nykyisissä talous- ja sosiaalijärjestelmissä, ovat palvelut pitkälti hallitsevassa asemassa. Vaikka palvelut ovat läsnä lähes kaikilla talous- ja yhteiskuntaelämän osa-alueilla, suuri osa toiminnasta ei näy tilastoissa. Perinteinen jaottelu tuotantoaloittain, vaikka se onkin epätäydellinen eikä paljasta talouden sektoreiden voimakkaita vuorovaikutussuhteita, auttaa arvioimaan keskeisimpien taloudellisen toiminnan alojen merkitystä. Palvelujen merkitys talouden sektorina kasvaa Euroopassa. Sen osuus kokonaistyöllisyydestä on pienempi (70 prosenttia) kuin Yhdysvalloissa (80 prosenttia) ja suurempi kuin Japanissa (67 prosenttia). Yrityspalvelujen alasektori on kasvanut niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa ja Japanissakin erittäin reippaasti ja nostanut osuutta kokonaistyöllisyydestä vastaavasti. Päätoimialanaan yrityspalveluja tarjoavien yritysten osuus kokonaistyöllisyydestä ja tuotetusta lisäarvosta on 10–12 prosenttia. Jos laskuihin otetaan mukaan sivutoimialanaan yrityspalveluja tarjoavat yritykset, työllisyysosuus on paljon suurempi. Vuonna 2004 Euroopassa yrityspalvelujen taloudellista vaikutusta ajatellen johtavia maita olivat Benelux-maat, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Saksa. Kaudella 1995–2004 yrityspalvelusektori on kasvanut melko huomattavasti mm. Unkarissa, Puolassa, Itävallassa, Latviassa ja Maltassa. Tämä viittaa siihen, että tiettyjen EU-maiden välillä on käynnissä lähentymisprosessi. Näiden maiden kohdalla on kuitenkin vain kyse työllisyydestä yrityksissä, joiden päätoimiala on yrityspalvelut. Enemmistö näistä yrityksistä on pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

3.2

Palvelujen ja yrityspalvelujen merkitys. Palveluilla on entistä merkittävämpi asema kansalaisten, eri alojen ammattilaisten, yritysten, alueiden ja maiden ajatusmaailmassa. Kun tarkastellaan kysyntää ja tarjontaa nykyisissä talous- ja sosiaalijärjestelmissä, ovat palvelut pitkälti hallitsevassa asemassa. Vaikka palvelut ovat läsnä lähes kaikilla talous- ja yhteiskuntaelämän osa-alueilla, suuri osa toiminnasta ei näy tilastoissa. Perinteinen jaottelu tuotantoaloittain, vaikka se onkin epätäydellinen eikä paljasta talouden sektoreiden voimakkaita vuorovaikutussuhteita, auttaa arvioimaan keskeisimpien taloudellisen toiminnan alojen merkitystä. Palvelujen merkitys talouden sektorina kasvaa Euroopassa. Sen osuus kokonaistyöllisyydestä on pienempi (70 prosenttia) kuin Yhdysvalloissa (80 prosenttia) ja suurempi kuin Japanissa (67 prosenttia). Yrityspalvelujen alasektori on kasvanut niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa ja Japanissakin erittäin reippaasti ja nostanut osuutta kokonaistyöllisyydestä vastaavasti. Päätoimialanaan yrityspalveluja tarjoavien yritysten osuus kokonaistyöllisyydestä ja tuotetusta lisäarvosta on 10–12 prosenttia. Jos laskuihin otetaan mukaan sivutoimialanaan yrityspalveluja tarjoavat yritykset, työllisyysosuus on paljon suurempi. Vuonna 2004 Euroopassa yrityspalvelujen taloudellista vaikutusta ajatellen johtavia maita olivat Benelux-maat, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Saksa. Kaudella 1995–2004 yrityspalvelusektori on kasvanut melko huomattavasti mm. Unkarissa, Puolassa, Itävallassa, Latviassa ja Maltassa. Tämä viittaa siihen, että tiettyjen EU-maiden välillä on käynnissä lähentymisprosessi. Näiden maiden kohdalla on kuitenkin vain kyse työllisyydestä yrityksissä, joiden päätoimiala on yrityspalvelut. Enemmistö näistä yrityksistä on pk-yrityksiä.

| 3.3 | Kehityksen arviointi. ETSK on nyt arvioinut uudelleen tilannetta syyskuussa 2006 antamansa lausunnon (asiakokonaisuus CCMI/035) jälkeen tapahtuneen kehityksen valossa. Se panee tyytyväisenä merkille, että tuotantoteollisuuden yrityspalvelujen painoarvo on komission päätöksissä kasvanut.






  — | Tiedonanto aiheesta ”Teollisuuspolitiikan väliarviointi”. Kyseessä on panos unionin kasvu- ja työllisyysstrategiaan (2), joka julkaistiin ETSK:n edellä mainitun lausunnon antamisen jälkeen ja jossa kannatetaan palvelusektoreiden ja niiden kilpailukykyvaikutusten yksityiskohtaista tarkastelua ja kilpailukyvyn analysointia. Sektorikohtaista seurantaa tulisi tarvittaessa jatkaa. Toimien tuloksena havaittaisiin kaikki kilpailukyvyn parantamista haittaavat esteet ja voitaisiin päästä eroon markkinahäiriöistä, joiden vuoksi toimia teollisuus- ja/tai palvelusektorien erityisongelmien ratkaisemiseksi voitaisiin pitää oikeutettuina. Euroopan komissio toteuttaa tämän syvällisen analyysin kuluvan vuoden aikana, ja tulosten pitäisi valmistua vuoden loppuun mennessä. |
| --- | --- | --- |

3.3

Kehityksen arviointi. ETSK on nyt arvioinut uudelleen tilannetta syyskuussa 2006 antamansa lausunnon (asiakokonaisuus CCMI/035) jälkeen tapahtuneen kehityksen valossa. Se panee tyytyväisenä merkille, että tuotantoteollisuuden yrityspalvelujen painoarvo on komission päätöksissä kasvanut.

—

Tiedonanto aiheesta ”Teollisuuspolitiikan väliarviointi”. Kyseessä on panos unionin kasvu- ja työllisyysstrategiaan (2), joka julkaistiin ETSK:n edellä mainitun lausunnon antamisen jälkeen ja jossa kannatetaan palvelusektoreiden ja niiden kilpailukykyvaikutusten yksityiskohtaista tarkastelua ja kilpailukyvyn analysointia. Sektorikohtaista seurantaa tulisi tarvittaessa jatkaa. Toimien tuloksena havaittaisiin kaikki kilpailukyvyn parantamista haittaavat esteet ja voitaisiin päästä eroon markkinahäiriöistä, joiden vuoksi toimia teollisuus- ja/tai palvelusektorien erityisongelmien ratkaisemiseksi voitaisiin pitää oikeutettuina. Euroopan komissio toteuttaa tämän syvällisen analyysin kuluvan vuoden aikana, ja tulosten pitäisi valmistua vuoden loppuun mennessä.

| — | Komissio julkaisi heinäkuussa 2007 valmisteluasiakirjan palveluinnovaatioita tukevan unionin strategian valmistelusta ja siihen liittyvistä haasteista ja tulevia toimia koskevista keskeisimmistä kysymyksistä (3), käynnisti yritystoimintaan liittyvien palvelujen eurooppalaisen foorumin helmikuussa 2008 ja julkaissee (loppuvuonna 2008) tiedonannon palveluinnovaatioista. Kokonaisuutena tämä voi olla merkittävä askel kohti palvelujen aitoa integrointia unionin innovaatiopolitiikkoihin. |
| --- | --- |

—

Komissio julkaisi heinäkuussa 2007 valmisteluasiakirjan palveluinnovaatioita tukevan unionin strategian valmistelusta ja siihen liittyvistä haasteista ja tulevia toimia koskevista keskeisimmistä kysymyksistä (3), käynnisti yritystoimintaan liittyvien palvelujen eurooppalaisen foorumin helmikuussa 2008 ja julkaissee (loppuvuonna 2008) tiedonannon palveluinnovaatioista. Kokonaisuutena tämä voi olla merkittävä askel kohti palvelujen aitoa integrointia unionin innovaatiopolitiikkoihin.

| — | ”Sisämarkkinoiden palveludirektiivin” (4) hyväksyminen on merkittävä käännekohta, kun on kyse aitojen palvelujen sisämarkkinoiden luomisesta. Tämä edellyttää, että viimeistään 28. joulukuuta 2009 direktiivin säädökset saatetaan osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, ja samalla varmistetaan, että sovelletaan sen maan työoikeutta ja työehtosopimuksia, jossa palvelu tarjotaan. Sen tarjoamista mahdollisuuksista voivat hyötyä sekä yritykset että kuluttajat. Sen on tarkoitus myös edistää yrityspalvelumarkkinoiden toimintaa helpottamalla kauppaa ja investointeja EU-maiden välillä sekä tarjota uusia mahdollisuuksia tuotantoteollisuuden yrityksille valita monipuolisempia, parempia ja edullisempia palveluja. Yrityspalvelujen hyödyntämisen tarjoamien uusien kilpailuetujen tulisi puolestaan lisätä työpaikkoja, parantaa tuottavuutta ja tehostaa talouden suorituskykyä. |
| --- | --- |

—

”Sisämarkkinoiden palveludirektiivin” (4) hyväksyminen on merkittävä käännekohta, kun on kyse aitojen palvelujen sisämarkkinoiden luomisesta. Tämä edellyttää, että viimeistään 28. joulukuuta 2009 direktiivin säädökset saatetaan osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, ja samalla varmistetaan, että sovelletaan sen maan työoikeutta ja työehtosopimuksia, jossa palvelu tarjotaan. Sen tarjoamista mahdollisuuksista voivat hyötyä sekä yritykset että kuluttajat. Sen on tarkoitus myös edistää yrityspalvelumarkkinoiden toimintaa helpottamalla kauppaa ja investointeja EU-maiden välillä sekä tarjota uusia mahdollisuuksia tuotantoteollisuuden yrityksille valita monipuolisempia, parempia ja edullisempia palveluja. Yrityspalvelujen hyödyntämisen tarjoamien uusien kilpailuetujen tulisi puolestaan lisätä työpaikkoja, parantaa tuottavuutta ja tehostaa talouden suorituskykyä.

| 3.4 | Yrityspalveluita hyödyttävät tukitoimet. Yrityspalvelujen asemaa teollisuus- ja innovaatiopolitiikassa sekä sisämarkkinadirektiivin mahdollisia heijastusvaikutuksia edistämään pyrkivien käynnissä olevien keskeisimpien unionin toimien lisäksi komissio edistää yrityspalvelujen asemaa valmistusteollisuudessa myös välillisesti muilla toimilla.






  — | Eurostat on tarkistanut Nace-luokitusta tavoitteena koota enemmän palveluihin liittyvää tietoa. |
| --- | --- | --- |

3.4

Yrityspalveluita hyödyttävät tukitoimet. Yrityspalvelujen asemaa teollisuus- ja innovaatiopolitiikassa sekä sisämarkkinadirektiivin mahdollisia heijastusvaikutuksia edistämään pyrkivien käynnissä olevien keskeisimpien unionin toimien lisäksi komissio edistää yrityspalvelujen asemaa valmistusteollisuudessa myös välillisesti muilla toimilla.

—

Eurostat on tarkistanut Nace-luokitusta tavoitteena koota enemmän palveluihin liittyvää tietoa.

| — | Yrittäjyyttä ja yritysten kasvua edistävä eurooppalainen yritysverkosto (The Enterprise Europe Network) luotiin yhdistämällä Euro Info Centren ja Innovation Relay Centren verkostot. Tämän tuloksena yrittäjillä on käytettävissään yli 500 yhteyspistettä (5). Tästä lienee hyötyä pk-yrityksille ja siten suurimmalle osalle yrityspalvelujen tarjoajia. |
| --- | --- |

—

Yrittäjyyttä ja yritysten kasvua edistävä eurooppalainen yritysverkosto (The Enterprise Europe Network) luotiin yhdistämällä Euro Info Centren ja Innovation Relay Centren verkostot. Tämän tuloksena yrittäjillä on käytettävissään yli 500 yhteyspistettä (5). Tästä lienee hyötyä pk-yrityksille ja siten suurimmalle osalle yrityspalvelujen tarjoajia.

| — | Komissio on esittänyt vuodesta 2005 hallintotaakan yksinkertaistamista ja vähentämistä. Ehdotuksista tuorein, vuonna 2008 esitetty, koskee nopeutettua karsimista (6). Tämä on myönteinen uutinen pk-yrityksille, jotka kärsivät kokonsa suhteen huomattavasta hallinnollisesta taakasta. |
| --- | --- |

—

Komissio on esittänyt vuodesta 2005 hallintotaakan yksinkertaistamista ja vähentämistä. Ehdotuksista tuorein, vuonna 2008 esitetty, koskee nopeutettua karsimista (6). Tämä on myönteinen uutinen pk-yrityksille, jotka kärsivät kokonsa suhteen huomattavasta hallinnollisesta taakasta.

| — | Työmarkkinaosapuolet käsittelivät vuoropuhelussaan komission aiheesta ”Kohti joustoturvaa koskevia yhteisiä periaatteita: enemmän ja parempia työpaikkoja joustavuuden ja turvallisuuden avulla” (7) antamaa asiakirjaa. Tämän pitäisi helpottaa käsitteen soveltamista koko unionissa kussakin jäsenvaltioissa vallitsevissa erilaisissa oloissa. Dynaamisissa yrityspalveluissa työmarkkinaosapuolten neuvottelema joustoturva voi olla hyödyllinen tekijä, kunhan samaan aikaan edistetään parempia ja laadukkaampia työpaikkoja. Myös työmarkkinaosapuolet tulisi ottaa mukaan, mikäli EU haluaa pystyä vastaamaan globalisaation haasteisiin. |
| --- | --- |

—

Työmarkkinaosapuolet käsittelivät vuoropuhelussaan komission aiheesta ”Kohti joustoturvaa koskevia yhteisiä periaatteita: enemmän ja parempia työpaikkoja joustavuuden ja turvallisuuden avulla” (7) antamaa asiakirjaa. Tämän pitäisi helpottaa käsitteen soveltamista koko unionissa kussakin jäsenvaltioissa vallitsevissa erilaisissa oloissa. Dynaamisissa yrityspalveluissa työmarkkinaosapuolten neuvottelema joustoturva voi olla hyödyllinen tekijä, kunhan samaan aikaan edistetään parempia ja laadukkaampia työpaikkoja. Myös työmarkkinaosapuolet tulisi ottaa mukaan, mikäli EU haluaa pystyä vastaamaan globalisaation haasteisiin.

| — | Komissio julkaisi asiakirjan aiheesta ”Standardoinnista lisää vauhtia innovointiin Euroopassa” (8), jossa muiden aloitteiden ohella edistetään teollisuuden ja muiden sidosryhmien yhteistyön nopeuttamista ja standardien käyttöä kestävään teollisuuspolitiikkaan liittyvän innovaation tukena. |
| --- | --- |

—

Komissio julkaisi asiakirjan aiheesta ”Standardoinnista lisää vauhtia innovointiin Euroopassa” (8), jossa muiden aloitteiden ohella edistetään teollisuuden ja muiden sidosryhmien yhteistyön nopeuttamista ja standardien käyttöä kestävään teollisuuspolitiikkaan liittyvän innovaation tukena.

| 3.5 | Yrityspalvelusektorin tärkeimmät tarpeet. Vaikka palvelujen suhteen onkin edistytty, on tarkasteltava jäljellä olevia huomattavia aukkoja ja tarpeita. Unionin nykyinen poliittinen kehys painottuu merkittävästi tuotantoteollisuuteen, vaikka palvelut muodostavat talouselämän suurimman segmentin ja edistävät kaikkea kasvua niin liike- kuin yhteiskuntaelämässä. |
| --- | --- |

3.5

Yrityspalvelusektorin tärkeimmät tarpeet. Vaikka palvelujen suhteen onkin edistytty, on tarkasteltava jäljellä olevia huomattavia aukkoja ja tarpeita. Unionin nykyinen poliittinen kehys painottuu merkittävästi tuotantoteollisuuteen, vaikka palvelut muodostavat talouselämän suurimman segmentin ja edistävät kaikkea kasvua niin liike- kuin yhteiskuntaelämässä.

| 3.5.1 | Useimmat unionin teollisuuspolitiikan jäsenvaltio- ja unionitason horisontaaliset ja alakohtaiset aloitteet keskittyvät tuotantoteollisuuteen huolimatta siitä, että yrityspalveluilla on tässä yhteydessä luontainen tukiroolinsa. Tarvitaankin pikaisesti tasapainoista unionin politiikkaa, joka ei aliarvioi yrityspalvelujen merkitystä eurooppalaisen tuotantoteollisuuden globaalille kilpailukyvylle tai koko taloudelle. Mitä tahansa talouden alaa koskevien horisontaalisten politiikkojen on oltava aidosti laaja-alaisia ja vastattava uudessa palvelutaloudessa, jossa teollisuus- ja palvelusektori liittyvät erottamattomasti toisiinsa, toimivien yritysten ja työntekijöiden tarpeita. Tämä välitön synergia luo Euroopan taloudelle uusia mahdollisuuksia maailmanmarkkinoilla. Monia teollisuuspolitiikan osatekijän muodostavia EU:n poliittisia aloitteita on paikallaan sopeuttaa ja soveltaa palveluihin. Tässä yhteydessä ovat kyseessä täysin toimivat palvelujen sisämarkkinat, kansainvälinen kauppa, valtiontukea koskevat säännöt, työmarkkinat, sosiaaliset toimet, koulutus, aluepolitiikka, T&K, innovointi, standardointi, yrittäjyys, entistä paremmat tilastot ja muu informaatio jne. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon palvelujen erityistarpeet, mikäli se on asianmukaista. Tätä ei pidä kuitenkaan käsittää niin, että kaikkien politiikkojen tulisi olla alakohtaisia ja liittyä palveluihin. Pikemminkin on kyse siitä, että mainittujen politiikkojen vaikutukset palveluihin selvitetään ja tarvittaessa ryhdytään erityistoimiin. |
| --- | --- |

3.5.1

Useimmat unionin teollisuuspolitiikan jäsenvaltio- ja unionitason horisontaaliset ja alakohtaiset aloitteet keskittyvät tuotantoteollisuuteen huolimatta siitä, että yrityspalveluilla on tässä yhteydessä luontainen tukiroolinsa. Tarvitaankin pikaisesti tasapainoista unionin politiikkaa, joka ei aliarvioi yrityspalvelujen merkitystä eurooppalaisen tuotantoteollisuuden globaalille kilpailukyvylle tai koko taloudelle. Mitä tahansa talouden alaa koskevien horisontaalisten politiikkojen on oltava aidosti laaja-alaisia ja vastattava uudessa palvelutaloudessa, jossa teollisuus- ja palvelusektori liittyvät erottamattomasti toisiinsa, toimivien yritysten ja työntekijöiden tarpeita. Tämä välitön synergia luo Euroopan taloudelle uusia mahdollisuuksia maailmanmarkkinoilla. Monia teollisuuspolitiikan osatekijän muodostavia EU:n poliittisia aloitteita on paikallaan sopeuttaa ja soveltaa palveluihin. Tässä yhteydessä ovat kyseessä täysin toimivat palvelujen sisämarkkinat, kansainvälinen kauppa, valtiontukea koskevat säännöt, työmarkkinat, sosiaaliset toimet, koulutus, aluepolitiikka, T&K, innovointi, standardointi, yrittäjyys, entistä paremmat tilastot ja muu informaatio jne. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon palvelujen erityistarpeet, mikäli se on asianmukaista. Tätä ei pidä kuitenkaan käsittää niin, että kaikkien politiikkojen tulisi olla alakohtaisia ja liittyä palveluihin. Pikemminkin on kyse siitä, että mainittujen politiikkojen vaikutukset palveluihin selvitetään ja tarvittaessa ryhdytään erityistoimiin.

| 3.5.2 | Keskeisimmät tarpeet ovat havaittavissa seuraavilla aloilla:






  — | Yrityspalvelut ja teollisuuspolitiikka. Nyt kun yrityspalvelut ja jatkuva arviointi on hiljattain otettu mukaan, tulisi kiinnittää enemmän huomiota erityisoloihin, joissa yrityspalvelujen hyödyntäminen edistää teollisuuden suorituskykyä ja tuottavuutta talouden näkökulmasta. Selviytyäkseen maailmanlaajuisessa kilpailussa Euroopan tulee investoida innovaatioon, osaamiseen, suunnitteluun, logistiikkaan, markkinointiin ja muihin yrityspalveluihin, toisin sanoen koko globaaliin arvoketjuun. |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Keskeisimmät tarpeet ovat havaittavissa seuraavilla aloilla:

—

Yrityspalvelut ja teollisuuspolitiikka. Nyt kun yrityspalvelut ja jatkuva arviointi on hiljattain otettu mukaan, tulisi kiinnittää enemmän huomiota erityisoloihin, joissa yrityspalvelujen hyödyntäminen edistää teollisuuden suorituskykyä ja tuottavuutta talouden näkökulmasta. Selviytyäkseen maailmanlaajuisessa kilpailussa Euroopan tulee investoida innovaatioon, osaamiseen, suunnitteluun, logistiikkaan, markkinointiin ja muihin yrityspalveluihin, toisin sanoen koko globaaliin arvoketjuun.

| — | Yrityspalvelut työllisyys- ja koulutuspolitiikassa. Työsuhteista suurin osa on palvelusektorilla ja näin on myös jatkossa. (Poliittisten päättäjien ei pidä unohtaa, että 20 prosenttia tuotantoteollisuuden välillisestä panoksesta juontuu palveluista.) Palvelujen maailmanlaajuisen tarjoamisen/ulkoistamisen (global sourcing/off shoring) mahdollinen vaikutus (OECD:n vuonna 2006 julkaiseman tutkimuksen mukaan jopa 30 prosenttia) pakottaa jäsenvaltiot vahvistamaan taitoja ja pätevyyksiä, joita niiden teollisuuden menestyminen maailmanlaajuisessa kilpailussa edellyttää. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelut työllisyys- ja koulutuspolitiikassa. Työsuhteista suurin osa on palvelusektorilla ja näin on myös jatkossa. (Poliittisten päättäjien ei pidä unohtaa, että 20 prosenttia tuotantoteollisuuden välillisestä panoksesta juontuu palveluista.) Palvelujen maailmanlaajuisen tarjoamisen/ulkoistamisen (global sourcing/off shoring) mahdollinen vaikutus (OECD:n vuonna 2006 julkaiseman tutkimuksen mukaan jopa 30 prosenttia) pakottaa jäsenvaltiot vahvistamaan taitoja ja pätevyyksiä, joita niiden teollisuuden menestyminen maailmanlaajuisessa kilpailussa edellyttää.

| — | Yrityspalvelut innovaatio- ja tuottavuuspolitiikassa. Palveluinnovaatioiden edistäminen on olennaista, kun halutaan hyödyntää laatutekijöitä teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamisessa. Palveluinnovaation vaikutus laatuun, työllisyyteen ja asiakassuhteisiin on merkittävä ja myönteinen. Samalla yrityspalvelut voivat tarjota työoloiltaan hyviä, laadukkaita työpaikkoja osaamispainotteisessa ympäristössä. Näissä olosuhteissa työntekijät tekevät osaltaan palveluinnovaatiot mahdollisiksi ja auttavat niiden onnistumisessa. Se voi auttaa parantamaan yritysten kilpailuasemaa ja työntekijöiden työllisyysmahdollisuuksia. Palveluinnovaatioiden hyöty tulisi kohdentaa yrityspalvelualan pysähtyneen tuottavuuden kasvun piristämiseen. Tuottavuuden alhainen kasvutahti on yhä vallalla useissa maissa, vaikka tilastollisten mittausongelmien vuoksi yrityspalvelujen osuutta kokonaistuottavuuden kasvun kannalta aliarvioidaankin. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelut innovaatio- ja tuottavuuspolitiikassa. Palveluinnovaatioiden edistäminen on olennaista, kun halutaan hyödyntää laatutekijöitä teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamisessa. Palveluinnovaation vaikutus laatuun, työllisyyteen ja asiakassuhteisiin on merkittävä ja myönteinen. Samalla yrityspalvelut voivat tarjota työoloiltaan hyviä, laadukkaita työpaikkoja osaamispainotteisessa ympäristössä. Näissä olosuhteissa työntekijät tekevät osaltaan palveluinnovaatiot mahdollisiksi ja auttavat niiden onnistumisessa. Se voi auttaa parantamaan yritysten kilpailuasemaa ja työntekijöiden työllisyysmahdollisuuksia. Palveluinnovaatioiden hyöty tulisi kohdentaa yrityspalvelualan pysähtyneen tuottavuuden kasvun piristämiseen. Tuottavuuden alhainen kasvutahti on yhä vallalla useissa maissa, vaikka tilastollisten mittausongelmien vuoksi yrityspalvelujen osuutta kokonaistuottavuuden kasvun kannalta aliarvioidaankin.

| — | Yrityspalvelut ja sisämarkkinat. Tehtävänä on luoda palvelujen sisämarkkinat ja tarjota unionille ratkaiseva rooli globalisaatioprosessissa ottamalla huomioon kaikki markkinoihin ja kilpailukykyyn vaikuttavat olosuhteet. Erityisesti on tarpeen seurata palveludirektiivin saattamista osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja vaikutusta yrityspalveluihin. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelut ja sisämarkkinat. Tehtävänä on luoda palvelujen sisämarkkinat ja tarjota unionille ratkaiseva rooli globalisaatioprosessissa ottamalla huomioon kaikki markkinoihin ja kilpailukykyyn vaikuttavat olosuhteet. Erityisesti on tarpeen seurata palveludirektiivin saattamista osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja vaikutusta yrityspalveluihin.

| — | Yrityspalvelut ja alueet. Yrityspalvelut ovat monilla alueilla puutteelliset, sillä niiden tarjonta keskittyy usein suurkaupunkialueille ja korkean tulotason alueille. Aluetasolla on tärkeää edistää ja stimuloida yrityspalvelujen kysyntää ja tarjontaa sekä hyödyntää optimaalisesti nykyisiä verkkoja, jotka lisäävät paikallisten toimijoiden keskinäistä synergiaa. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelut ja alueet. Yrityspalvelut ovat monilla alueilla puutteelliset, sillä niiden tarjonta keskittyy usein suurkaupunkialueille ja korkean tulotason alueille. Aluetasolla on tärkeää edistää ja stimuloida yrityspalvelujen kysyntää ja tarjontaa sekä hyödyntää optimaalisesti nykyisiä verkkoja, jotka lisäävät paikallisten toimijoiden keskinäistä synergiaa.

| — | Yrityspalvelut ja muut niihin liittyvät politiikat. Yrityspalveluihin liittyvät politiikat voidaan jakaa kahteen ryhmään: pääasiassa sääntelypolitiikkoihin (sisämarkkinat, kilpailu, parempi säädöskäytäntö, julkiset hankinnat) ja muihin politiikkoihin (innovaatio, osaaminen, laatu, työllisyys, standardit, yritykset ja pk-yritykset, aluepolitiikka, tieto ja tilastot). Etenkin standardien, uuden palvelutieteen alan ja tilastojen merkitykseen tulisi kiinnittää erityistä huomiota. |
| --- | --- |

—

Yrityspalvelut ja muut niihin liittyvät politiikat. Yrityspalveluihin liittyvät politiikat voidaan jakaa kahteen ryhmään: pääasiassa sääntelypolitiikkoihin (sisämarkkinat, kilpailu, parempi säädöskäytäntö, julkiset hankinnat) ja muihin politiikkoihin (innovaatio, osaaminen, laatu, työllisyys, standardit, yritykset ja pk-yritykset, aluepolitiikka, tieto ja tilastot). Etenkin standardien, uuden palvelutieteen alan ja tilastojen merkitykseen tulisi kiinnittää erityistä huomiota.

| 3.6 | Yrityspalvelutoiminnan ja sen kohteena olevien politiikkojen vuorovaikutus. Kokemus on osoittanut, miten alustavat kattavat toimet voisivat vuorovaikutuksessa auttaa kehittämään yrityspalveluja tarmokkaasti edessä oleviin haasteisiin vastaamiseksi. Eri politiikkojen väliset synergiat ja vuorovaikutus tulisi ottaa huomioon. |
| --- | --- |

3.6

Yrityspalvelutoiminnan ja sen kohteena olevien politiikkojen vuorovaikutus. Kokemus on osoittanut, miten alustavat kattavat toimet voisivat vuorovaikutuksessa auttaa kehittämään yrityspalveluja tarmokkaasti edessä oleviin haasteisiin vastaamiseksi. Eri politiikkojen väliset synergiat ja vuorovaikutus tulisi ottaa huomioon.

| 3.7 | Yrityspalvelujen toiminnalliseen kehittämiseen tähtäävien erityisten EU-politiikkojen suunnittelu edellyttää talousteoreettista perustaa. Tämän ovat hiljattain osoittaneet Kox ja Rubalcaba (Business Services in European Economic Growth, 2007). Näkemyksiensä tueksi he esittävät lähinnä markkinoiden ja järjestelmän heikkouksiin liittyviä tekijöitä, kuten epäsymmetrisyyttä ja ulkoisia tekijöitä. |
| --- | --- |

3.7

Yrityspalvelujen toiminnalliseen kehittämiseen tähtäävien erityisten EU-politiikkojen suunnittelu edellyttää talousteoreettista perustaa. Tämän ovat hiljattain osoittaneet Kox ja Rubalcaba (Business Services in European Economic Growth, 2007). Näkemyksiensä tueksi he esittävät lähinnä markkinoiden ja järjestelmän heikkouksiin liittyviä tekijöitä, kuten epäsymmetrisyyttä ja ulkoisia tekijöitä.

| 3.8 | Lissabonin toimintasuunnitelma 2008–2010 — Yrityspalveluihin liittyvistä politiikoista voi olla hyötyä yhteisön Lissabonin ohjelmaan liittyvien ehdotusten yhteydessä (KOM(2007) 804 lopullinen). Suurin osa kymmenestä vuoteen 2010 mennessä saavutettavaksi asetetusta tavoitteesta vaikuttaa palveluihin joko suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

3.8

Lissabonin toimintasuunnitelma 2008–2010 — Yrityspalveluihin liittyvistä politiikoista voi olla hyötyä yhteisön Lissabonin ohjelmaan liittyvien ehdotusten yhteydessä (KOM(2007) 804 lopullinen). Suurin osa kymmenestä vuoteen 2010 mennessä saavutettavaksi asetetusta tavoitteesta vaikuttaa palveluihin joko suoraan tai välillisesti.

| 3.8.1 | Komissio aikoo esittää vuoden 2008 puolivälissä uudistetun sosiaalipoliittisen toimintasuunnitelman, jolla on tarkoitus puuttua osaamiskuiluun. Useimmissa erittäin työvoimavaltaisissa yrityspalveluissa voidaan nähdä huomattavia puutteita ja tarpeita. Aiheesta ”Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (Lissabonin strategia)”12. heinäkuuta 2007 antamassaan lausunnossa (9) ETSK panee merkille, että Lissabonissa asetetut kunnianhimoiset työllisyystavoitteet on saavutettu vain osittain, ja huomauttaa, että moni viime vuosina syntyneistä ja etenkin naisten täyttämistä työpaikoista on osa-aikainen. Ikääntyneistä työntekijöistä moni joutui edelleen toteamaan, että sopivista avoimista työpaikoista on huomattava pula. Erityisesti nuorista moni löysi useimmissa tapauksissa epätyypillisen työsuhteen, joka ei joissain tapauksissa tarjonnut asianmukaista oikeudellista tai sosiaalista suojaa. ETSK korostaa lausunnossaan, että joustoturvaan tulisi liittää tasokas sosiaaliturva, aktiivinen työmarkkinapolitiikka sekä yleissivistävä-, jatko- ja ammatillinen koulutus. |
| --- | --- |

3.8.1

Komissio aikoo esittää vuoden 2008 puolivälissä uudistetun sosiaalipoliittisen toimintasuunnitelman, jolla on tarkoitus puuttua osaamiskuiluun. Useimmissa erittäin työvoimavaltaisissa yrityspalveluissa voidaan nähdä huomattavia puutteita ja tarpeita. Aiheesta ”Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (Lissabonin strategia)”12. heinäkuuta 2007 antamassaan lausunnossa (9) ETSK panee merkille, että Lissabonissa asetetut kunnianhimoiset työllisyystavoitteet on saavutettu vain osittain, ja huomauttaa, että moni viime vuosina syntyneistä ja etenkin naisten täyttämistä työpaikoista on osa-aikainen. Ikääntyneistä työntekijöistä moni joutui edelleen toteamaan, että sopivista avoimista työpaikoista on huomattava pula. Erityisesti nuorista moni löysi useimmissa tapauksissa epätyypillisen työsuhteen, joka ei joissain tapauksissa tarjonnut asianmukaista oikeudellista tai sosiaalista suojaa. ETSK korostaa lausunnossaan, että joustoturvaan tulisi liittää tasokas sosiaaliturva, aktiivinen työmarkkinapolitiikka sekä yleissivistävä-, jatko- ja ammatillinen koulutus.

| 3.8.2 | Komissio on jo aiemmin tänä vuonna tehnyt yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa koskevia ehdotuksia. Tämä saattaa vaikuttaa korkeasti koulutettujen ammattilaisten maahanmuuttoon osaamisintensiivisten yrityspalvelujen alalla ja vähemmän koulutettujen työntekijöiden maahanmuuttoon, kun on kyse esim. puhtaanapito- tai turva-alasta. |
| --- | --- |

3.8.2

Komissio on jo aiemmin tänä vuonna tehnyt yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa koskevia ehdotuksia. Tämä saattaa vaikuttaa korkeasti koulutettujen ammattilaisten maahanmuuttoon osaamisintensiivisten yrityspalvelujen alalla ja vähemmän koulutettujen työntekijöiden maahanmuuttoon, kun on kyse esim. puhtaanapito- tai turva-alasta.

| 3.8.3 | Yhteisö laatii pienyrityksiä koskevan periaatteiston

  (Small Business Act)
  , jolla pyritään vapauttamaan pk-yrityksen kasvupotentiaali sen koko elinkaaren kattavasti. Yrityksiä perustetaan ja lakkautetaan eniten yrityspalvelusektorilla, joten uusiin pk-yrityksiin lienee paikallaan kiinnittää huomiota. Aiheesta ”Liiketoimintamahdollisuudet erityisesti pk-yrityksissä” antamassaan lausunnossa (10) komitea kiinnittää huomiota siihen, että vuosiksi 2008–2010 tarvitaan nykyistä paremmin kohdennettuja ja hiotumpia integroitua suuntaviivoja pk-yrityksille kasvua ja työllisyyttä ajatellen. Myös pk-yritykset hyötyvät hallinnollisen taakan vähentämisestä 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä. |
| --- | --- |

3.8.3

Yhteisö laatii pienyrityksiä koskevan periaatteiston

  (Small Business Act)
  , jolla pyritään vapauttamaan pk-yrityksen kasvupotentiaali sen koko elinkaaren kattavasti. Yrityksiä perustetaan ja lakkautetaan eniten yrityspalvelusektorilla, joten uusiin pk-yrityksiin lienee paikallaan kiinnittää huomiota. Aiheesta ”Liiketoimintamahdollisuudet erityisesti pk-yrityksissä” antamassaan lausunnossa (10) komitea kiinnittää huomiota siihen, että vuosiksi 2008–2010 tarvitaan nykyistä paremmin kohdennettuja ja hiotumpia integroitua suuntaviivoja pk-yrityksille kasvua ja työllisyyttä ajatellen. Myös pk-yritykset hyötyvät hallinnollisen taakan vähentämisestä 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä.

| 3.8.4 | Yhteisö vahvistaa yhtenäismarkkinoita ja lisää kilpailua palvelujen alalla. Samassa lausunnossa (asiakokonaisuus INT/324) pahoitellaan sisämarkkinoiden keskeneräisyyttä ja etenkin jäsenvaltioiden hitautta direktiivien täytäntöönpanossa, hallinnollista taakkaa sekä työvoiman liikkuvuuden puutetta. Pk-yritysten kannalta nämä ovat valtavia esteitä ylitettäviksi. |
| --- | --- |

3.8.4

Yhteisö vahvistaa yhtenäismarkkinoita ja lisää kilpailua palvelujen alalla. Samassa lausunnossa (asiakokonaisuus INT/324) pahoitellaan sisämarkkinoiden keskeneräisyyttä ja etenkin jäsenvaltioiden hitautta direktiivien täytäntöönpanossa, hallinnollista taakkaa sekä työvoiman liikkuvuuden puutetta. Pk-yritysten kannalta nämä ovat valtavia esteitä ylitettäviksi.

| 3.8.5 | Yhteisö toteuttaa viidennen vapauden (osaamisen vapaan liikkuvuuden) ja luo aidon eurooppalaisen tutkimusalueen. Osaamisintensiivisillä yrityspalveluilla voi olla oma roolinsa tämän Lissabonin strategian ensisijaisen tavoitteen saavuttamisessa. |
| --- | --- |

3.8.5

Yhteisö toteuttaa viidennen vapauden (osaamisen vapaan liikkuvuuden) ja luo aidon eurooppalaisen tutkimusalueen. Osaamisintensiivisillä yrityspalveluilla voi olla oma roolinsa tämän Lissabonin strategian ensisijaisen tavoitteen saavuttamisessa.

| 3.8.6 | Yhteisö parantaa innovoinnin edellytyksiä. ETSK on myös antanut lausunnon aiheesta ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin” (11). Tärkein sanoma on, että Euroopan tulee pysyä edellä tutkimuksen, teknologian kehityksen ja innovaation aloilla. Tämä edellyttää lisävaroja EU:n talousarviosta. Tarvittaessa myös koulutusmahdollisuuksia on parannettava ja tasoa nostettava yleisesti. On myös luotava edistykselle ja innovaatiolle avoin yhteiskunnallinen ilmapiiri. Lisäksi on luotava asianmukaiset olosuhteet ja tehtävä päätöksiä, jotka lisäävät sijoittajien luottamusta ja optimismia ja saavat heidät sijoittamaan pääomaansa uusiin eurooppalaisiin hankkeisiin. On lisättävä tietoisuutta perustutkimuksen perusluonteisesta merkityksestä ja herätettävä yrittäjähenki niissä, jotka ovat valmiita innovoimaan ja ottamaan riskejä. Lisäksi on hyväksyttävä, että epäonnistumiset ja tappiot liittyvät väistämättä riskiin. ETSK tarkasteli myös oikeudellisia ja yhteiskunnallisia puite-ehtoja, joiden avulla tuetaan innovaatiomyönteistä yrittäjyyttä ja innovaatiomyönteisiä markkinoita. |
| --- | --- |

3.8.6

Yhteisö parantaa innovoinnin edellytyksiä. ETSK on myös antanut lausunnon aiheesta ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin” (11). Tärkein sanoma on, että Euroopan tulee pysyä edellä tutkimuksen, teknologian kehityksen ja innovaation aloilla. Tämä edellyttää lisävaroja EU:n talousarviosta. Tarvittaessa myös koulutusmahdollisuuksia on parannettava ja tasoa nostettava yleisesti. On myös luotava edistykselle ja innovaatiolle avoin yhteiskunnallinen ilmapiiri. Lisäksi on luotava asianmukaiset olosuhteet ja tehtävä päätöksiä, jotka lisäävät sijoittajien luottamusta ja optimismia ja saavat heidät sijoittamaan pääomaansa uusiin eurooppalaisiin hankkeisiin. On lisättävä tietoisuutta perustutkimuksen perusluonteisesta merkityksestä ja herätettävä yrittäjähenki niissä, jotka ovat valmiita innovoimaan ja ottamaan riskejä. Lisäksi on hyväksyttävä, että epäonnistumiset ja tappiot liittyvät väistämättä riskiin. ETSK tarkasteli myös oikeudellisia ja yhteiskunnallisia puite-ehtoja, joiden avulla tuetaan innovaatiomyönteistä yrittäjyyttä ja innovaatiomyönteisiä markkinoita.

| 3.8.7 | Yhteisö edistää nykyistä kestävämpään tuotantoon ja kulutukseen tähtäävää elinkeinopolitiikkaa. Ympäristöalan yrityspalvelujen asema elinkeinopolitiikassa voi kuulua tämän ensisijaisen tavoitteen piiriin. |
| --- | --- |

3.8.7

Yhteisö edistää nykyistä kestävämpään tuotantoon ja kulutukseen tähtäävää elinkeinopolitiikkaa. Ympäristöalan yrityspalvelujen asema elinkeinopolitiikassa voi kuulua tämän ensisijaisen tavoitteen piiriin.

| 3.8.8 | Yhteisö neuvottelee kahdenvälisesti tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa uusien kansainvälisten kauppa- ja sijoitusmahdollisuuksien avaamiseksi ja yhteisen sääntely- ja standardialueen luomiseksi. |
| --- | --- |

3.8.8

Yhteisö neuvottelee kahdenvälisesti tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa uusien kansainvälisten kauppa- ja sijoitusmahdollisuuksien avaamiseksi ja yhteisen sääntely- ja standardialueen luomiseksi.

4.   Yrityspalveluja edistävien toimien priorisointi

Toimet on tarpeen priorisoida, sillä yrityspalveluihin liittyvä politiikan ala on laaja. ETSK:n mielestä ensisijaisten tavoitteiden tulee olla seuraavat:

| 4.1 | Tavoite 1: Euroopan komission tulisi asettaa korkean tason työryhmä pohtimaan yrityspalveluja osana yritys- ja teollisuuspolitiikkaa. Tässä yhteydessä tulee tarkastella palvelujen vuorovaikutusta teollisuuden ja muun talouden toiminnan kanssa. Ryhmän tärkeimpinä tavoitteina tulisi olla






  — | syventää yrityspalvelutarpeiden analyysiä ja selvittää myös yrityspalvelujen hyvin erilaisten alasektoreiden tarpeet |
| --- | --- | --- |

4.1

Tavoite 1: Euroopan komission tulisi asettaa korkean tason työryhmä pohtimaan yrityspalveluja osana yritys- ja teollisuuspolitiikkaa. Tässä yhteydessä tulee tarkastella palvelujen vuorovaikutusta teollisuuden ja muun talouden toiminnan kanssa. Ryhmän tärkeimpinä tavoitteina tulisi olla

—

syventää yrityspalvelutarpeiden analyysiä ja selvittää myös yrityspalvelujen hyvin erilaisten alasektoreiden tarpeet

| — | arvioida yrityspalveluihin vaikuttavia nykyisiä politiikkoja ja suunnitella asianmukaisella tasolla (alue-, jäsenvaltio- tai unionitaso) konkreettisia poliittisia toimia |
| --- | --- |

—

arvioida yrityspalveluihin vaikuttavia nykyisiä politiikkoja ja suunnitella asianmukaisella tasolla (alue-, jäsenvaltio- tai unionitaso) konkreettisia poliittisia toimia

| — | suositella strategisia tavoitteita, joihin pyrkiä palvelukaupasta (GATS) käytävissä WTO-neuvotteluissa, ja korostaa tässä yhteydessä toimia, joita tarvitaan, jotta palvelusektorilla toimivat pk-yritykset voivat harjoittaa vientiä |
| --- | --- |

—

suositella strategisia tavoitteita, joihin pyrkiä palvelukaupasta (GATS) käytävissä WTO-neuvotteluissa, ja korostaa tässä yhteydessä toimia, joita tarvitaan, jotta palvelusektorilla toimivat pk-yritykset voivat harjoittaa vientiä

| — | kartoittaa ja ryhmitellä poliittiset sidosryhmät aloilla, joilla edustus on hyvin rajallista ja hajanaista |
| --- | --- |

—

kartoittaa ja ryhmitellä poliittiset sidosryhmät aloilla, joilla edustus on hyvin rajallista ja hajanaista

| — | perustaa eurooppalainen yrityspalvelujen tarkkailuelin seuraamaan EU:n poliittisen toiminnan perusteella toteutettujen toimenpiteiden tuloksia ja tehdä tunnetuksi parhaita käytänteitä. Tarkkailuelimen jäsenten tulisi olla ETSK:n, työmarkkinaosapuolten ja liike-elämän järjestöjen edustajia sekä yrityspalvelujen asiantuntijoita. |
| --- | --- |

—

perustaa eurooppalainen yrityspalvelujen tarkkailuelin seuraamaan EU:n poliittisen toiminnan perusteella toteutettujen toimenpiteiden tuloksia ja tehdä tunnetuksi parhaita käytänteitä. Tarkkailuelimen jäsenten tulisi olla ETSK:n, työmarkkinaosapuolten ja liike-elämän järjestöjen edustajia sekä yrityspalvelujen asiantuntijoita.

| 4.2 | Tavoite 2: Tulisi edistää erityisesti yrityspalvelujen alaan keskittyvää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua seuraavien aiheiden käsittelemiseksi ja niitä koskevien suositusten laatimiseksi:






  — | uudet työllisyysmahdollisuudet |
| --- | --- | --- |

4.2

Tavoite 2: Tulisi edistää erityisesti yrityspalvelujen alaan keskittyvää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua seuraavien aiheiden käsittelemiseksi ja niitä koskevien suositusten laatimiseksi:

—

uudet työllisyysmahdollisuudet

| — | elinikäinen oppiminen |
| --- | --- |

—

elinikäinen oppiminen

| — | ulkoistamisen ja toimintojen unionin ulkopuolelle siirtämisen haasteet |
| --- | --- |

—

ulkoistamisen ja toimintojen unionin ulkopuolelle siirtämisen haasteet

| — | pula ammattitaitoisesta työvoimasta |
| --- | --- |

—

pula ammattitaitoisesta työvoimasta

| — | osa-aika- ja etätyö |
| --- | --- |

—

osa-aika- ja etätyö

| — | joustoturva yrityspalveluissa (aihetta käsitellään yleisellä tasolla ETSK:n lausunnossa, asiakokonaisuus SOC/283) |
| --- | --- |

—

joustoturva yrityspalveluissa (aihetta käsitellään yleisellä tasolla ETSK:n lausunnossa, asiakokonaisuus SOC/283)

| — | henkilöstöpula osaamisintensiivisillä yrityspalvelualoilla (KIBS) ja maahanmuutto |
| --- | --- |

—

henkilöstöpula osaamisintensiivisillä yrityspalvelualoilla (KIBS) ja maahanmuutto

| — | liikkuvuus. |
| --- | --- |

—

liikkuvuus.

Tällaisen alakohtaisen työmarkkinavuoropuhelun toteutettavuus ja tehokkuus (esimerkiksi sopimusten tunnustaminen ja organisatorinen tuki) riippuvat käytännössä kuitenkin työntekijä- ja työnantajapuolta edustavien eurooppalaisten järjestöjen yksilöimisestä ja niiden aseman tunnustamisesta.

| 4.3 | Tavoite 3: T&K ja palveluinnovaatiot






  — | analyysi yrityspalveluihin liittyvistä innovaatiotavoista ja niiden vaikutuksista tuottavuuteen ja yhteiskuntaan ja talouden kasvuun |
| --- | --- | --- |

4.3

Tavoite 3: T&K ja palveluinnovaatiot

—

analyysi yrityspalveluihin liittyvistä innovaatiotavoista ja niiden vaikutuksista tuottavuuteen ja yhteiskuntaan ja talouden kasvuun

| — | osaamisintensiivisten yrityspalvelujen (KIBS) rooli palveluinnovaatioiden kehityksessä |
| --- | --- |

—

osaamisintensiivisten yrityspalvelujen (KIBS) rooli palveluinnovaatioiden kehityksessä

| — | tieto- ja viestintätekniikan ja palveluinnovaatioiden suhde |
| --- | --- |

—

tieto- ja viestintätekniikan ja palveluinnovaatioiden suhde

| — | T&K- ja innovaatio-ohjelmien seuranta yrityspalvelujen aseman arvioimiseksi |
| --- | --- |

—

T&K- ja innovaatio-ohjelmien seuranta yrityspalvelujen aseman arvioimiseksi

| — | joustavien tuotantomenetelmien (lean manufacturing) soveltaminen palveluihin |
| --- | --- |

—

joustavien tuotantomenetelmien (lean manufacturing) soveltaminen palveluihin

| — | palveluinnovaation ja muiden mahdollisten poliittisten toimien rooli osaamisintensiivisten palvelujen kannalta aluetasolla; yrityspalvelujen tarjonnan ja kysynnän edistäminen innovaatiopolitiikalla. |
| --- | --- |

—

palveluinnovaation ja muiden mahdollisten poliittisten toimien rooli osaamisintensiivisten palvelujen kannalta aluetasolla; yrityspalvelujen tarjonnan ja kysynnän edistäminen innovaatiopolitiikalla.

| 4.4 | Tavoite 4: Standardien kehittäminen. Palvelustandardit ovat kehittyneet hitaasti. Ne perustuvat yleensä kysyntään. Yrityspalvelujen tarjoajien puolella on rakenteellisia ongelmia. Niistä suurin osa on pieniä yrityksiä, jotka eivät kuulu kotimaassaan edustusorganisaatioihin, mikä heijastuu myös unionitasolla, jolla tämä kategoria ei juuri ole edustettuna missään eurooppalaisessa organisaatiossa. Ainoa tapa parantaa tilannetta on mobilisoida käyttäjät tuomaan julki vaatimuksensa. Yrityspalvelujen markkinat hyötyisivät valtavasti alan selkeistä standardeista. Standardeja kehittämällä voitaisiin






  — | täydentää ja jopa korvata sääntelyä |
| --- | --- | --- |

4.4

Tavoite 4: Standardien kehittäminen. Palvelustandardit ovat kehittyneet hitaasti. Ne perustuvat yleensä kysyntään. Yrityspalvelujen tarjoajien puolella on rakenteellisia ongelmia. Niistä suurin osa on pieniä yrityksiä, jotka eivät kuulu kotimaassaan edustusorganisaatioihin, mikä heijastuu myös unionitasolla, jolla tämä kategoria ei juuri ole edustettuna missään eurooppalaisessa organisaatiossa. Ainoa tapa parantaa tilannetta on mobilisoida käyttäjät tuomaan julki vaatimuksensa. Yrityspalvelujen markkinat hyötyisivät valtavasti alan selkeistä standardeista. Standardeja kehittämällä voitaisiin

—

täydentää ja jopa korvata sääntelyä

| — | parantaa laatua ja edistää kilpailua |
| --- | --- |

—

parantaa laatua ja edistää kilpailua

| — | vähentää epäsymmetristä tietoa, mikä hyödyttäisi sekä tarjoajia että käyttäjiä markkinoilla, joita vaivaa avoimuuden puute |
| --- | --- |

—

vähentää epäsymmetristä tietoa, mikä hyödyttäisi sekä tarjoajia että käyttäjiä markkinoilla, joita vaivaa avoimuuden puute

| — | varmistaa eri tarjousten vertailtavuus, kun kuluttaja valitsee eri vaihtoehdoista |
| --- | --- |

—

varmistaa eri tarjousten vertailtavuus, kun kuluttaja valitsee eri vaihtoehdoista

| — | taata, että T&K- ja innovaatio-ohjelmien tuloksia levitetään nykyistä laajemmin innovoinnin kannustamiseksi ja palvelujen laadun parantamiseksi |
| --- | --- |

—

taata, että T&K- ja innovaatio-ohjelmien tuloksia levitetään nykyistä laajemmin innovoinnin kannustamiseksi ja palvelujen laadun parantamiseksi

| — | toteuttaa kiistojen vähentäminen selkiyttämällä palvelujen tarjoajien ja käyttäjien oikeuksia ja velvollisuuksia |
| --- | --- |

—

toteuttaa kiistojen vähentäminen selkiyttämällä palvelujen tarjoajien ja käyttäjien oikeuksia ja velvollisuuksia

| — | välttää työmarkkinakonflikteja siten, että palvelujen tarjoajat ja käyttäjät noudattavat sovellettavaa työoikeutta ja että tarvittaessa käydään työehtosopimusneuvotteluja asianmukaisella tasolla |
| --- | --- |

—

välttää työmarkkinakonflikteja siten, että palvelujen tarjoajat ja käyttäjät noudattavat sovellettavaa työoikeutta ja että tarvittaessa käydään työehtosopimusneuvotteluja asianmukaisella tasolla

| — | helpottaa mittakaavaeduista hyötymistä samankaltaisia palveluja eri EU-maissa tarjoavien pienten yritysten keskuudessa ja avata mahdollisuudet markkinoiden integrointia haittaavien esteiden vähentämiselle |
| --- | --- |

—

helpottaa mittakaavaeduista hyötymistä samankaltaisia palveluja eri EU-maissa tarjoavien pienten yritysten keskuudessa ja avata mahdollisuudet markkinoiden integrointia haittaavien esteiden vähentämiselle

| — | luoda terve vientisektori ja auttaa julkisten palvelutarjouskilpailujen järjestämisessä sekä edistää palveluihin liittyvää alihankintaa. |
| --- | --- |

—

luoda terve vientisektori ja auttaa julkisten palvelutarjouskilpailujen järjestämisessä sekä edistää palveluihin liittyvää alihankintaa.

| 4.5 | Tavoite 5: Yrityspalvelutilastojen parantaminen. Poliittiset toimet riippuvat voimassa olevien suuntausten analyysista, ja suuntaukset voidaan saada selville ainoastaan selkeistä ja asianmukaisista tilastoista. Se, että tuottavuus ei ole lisääntynyt Yhdysvaltoihin verrattuna tyydyttävällä tavalla, voi johtua osittain epäluotettavista tilastoista, jotka perustuvat tuotantoteollisuuden suorituskykyä mittaavaan metodologiaan. Yrityspalveluja kuvaavien tilastojen tarkentaminen edellyttää Eurostatin päätöksen lisäksi myös hallitusten yhteistyötä, joka tähtää tilastotietojen keruumenetelmien muuttamiseen. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää yrityspalvelujen roolin mittaamiseen teollisuudessa ja muilla palvelusektoreilla. |
| --- | --- |

4.5

Tavoite 5: Yrityspalvelutilastojen parantaminen. Poliittiset toimet riippuvat voimassa olevien suuntausten analyysista, ja suuntaukset voidaan saada selville ainoastaan selkeistä ja asianmukaisista tilastoista. Se, että tuottavuus ei ole lisääntynyt Yhdysvaltoihin verrattuna tyydyttävällä tavalla, voi johtua osittain epäluotettavista tilastoista, jotka perustuvat tuotantoteollisuuden suorituskykyä mittaavaan metodologiaan. Yrityspalveluja kuvaavien tilastojen tarkentaminen edellyttää Eurostatin päätöksen lisäksi myös hallitusten yhteistyötä, joka tähtää tilastotietojen keruumenetelmien muuttamiseen. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää yrityspalvelujen roolin mittaamiseen teollisuudessa ja muilla palvelusektoreilla.

| 4.6 | Tavoite 6: Palvelutiede
  Palvelutiede (tai Service Science, Management and Engineering, SSME) on uusi kehittyvä ala, ja se kattaa eri palveluihin liittyvät ja hajanaisetkin lähestymistavat, kuten palvelutalouden, palvelujohtamisen, palvelumarkkinoinnin ja palvelutuotteiden (tukipalvelut) kehittämisen (service engineering). Palveluja tutkivat ja palveluyritykset ovat huomanneet, että kaikkia edellä mainittuja aloja on edistettävä ja ne on integroitava nykyistä paremmin. Palvelutieteessä palvelutuotteiden ja tukipalvelujen kehittäminen tarjoaa hyvän esimerkin. Kyseessä on ollut tekninen ala, jolla pyritään palvelutuotteiden järjestelmälliseen kehittämiseen ja suunnitteluun hyödyntämällä soveltuvia malleja, menetelmiä ja välineitä. Vaikka tukipalvelualaan kuuluu myös palvelutoiminnan johtamiseen liittyviä näkökohtia, siinä keskitytään ensisijaisesti uusien palvelutuotteiden kehittämiseen. Tukipalveluihin sisältyy myös kehitysjärjestelmien suunnittelu eli palveluihin liittyvät kysymykset yleisen T&K- ja innovointijohtamisen alalla. Tavaroiden, ohjelmistojen ja palvelujen yhteisiä tukipalveluja koskevista integroiduista lähestymistavoista tulee vakiintunut ilmiö.
  Uusia liiketoiminnan malleja, menetelmiä ja välineitä koskeva perustutkimus antaa palvelutieteelle tärkeitä virikkeitä. Lisäksi palvelustandardien yhdenmukaistamisen edistyminen kannustaa erikoistumaan ja kehittämään tehokkaasti uusia palveluja (12).
  Tukipalveluala on yksi harvoista palvelusektorin aloista, joita eurooppalainen tutkimus on muokannut merkittävästi. On tärkeää integroitua entistä tiiviimmin kansainvälisiin verkostoihin ja kehittää järjestelmällisesti riippumaton tukipalvelualan yhteisö, jotta alalla voidaan tulevaisuudessakin säilyttää johtoasema (13). |
| --- | --- |

4.6

Tavoite 6: Palvelutiede

Palvelutiede (tai Service Science, Management and Engineering, SSME) on uusi kehittyvä ala, ja se kattaa eri palveluihin liittyvät ja hajanaisetkin lähestymistavat, kuten palvelutalouden, palvelujohtamisen, palvelumarkkinoinnin ja palvelutuotteiden (tukipalvelut) kehittämisen (service engineering). Palveluja tutkivat ja palveluyritykset ovat huomanneet, että kaikkia edellä mainittuja aloja on edistettävä ja ne on integroitava nykyistä paremmin. Palvelutieteessä palvelutuotteiden ja tukipalvelujen kehittäminen tarjoaa hyvän esimerkin. Kyseessä on ollut tekninen ala, jolla pyritään palvelutuotteiden järjestelmälliseen kehittämiseen ja suunnitteluun hyödyntämällä soveltuvia malleja, menetelmiä ja välineitä. Vaikka tukipalvelualaan kuuluu myös palvelutoiminnan johtamiseen liittyviä näkökohtia, siinä keskitytään ensisijaisesti uusien palvelutuotteiden kehittämiseen. Tukipalveluihin sisältyy myös kehitysjärjestelmien suunnittelu eli palveluihin liittyvät kysymykset yleisen T&K- ja innovointijohtamisen alalla. Tavaroiden, ohjelmistojen ja palvelujen yhteisiä tukipalveluja koskevista integroiduista lähestymistavoista tulee vakiintunut ilmiö.

Uusia liiketoiminnan malleja, menetelmiä ja välineitä koskeva perustutkimus antaa palvelutieteelle tärkeitä virikkeitä. Lisäksi palvelustandardien yhdenmukaistamisen edistyminen kannustaa erikoistumaan ja kehittämään tehokkaasti uusia palveluja (12).

Tukipalveluala on yksi harvoista palvelusektorin aloista, joita eurooppalainen tutkimus on muokannut merkittävästi. On tärkeää integroitua entistä tiiviimmin kansainvälisiin verkostoihin ja kehittää järjestelmällisesti riippumaton tukipalvelualan yhteisö, jotta alalla voidaan tulevaisuudessakin säilyttää johtoasema (13).

| 4.7 | Tavoite 7: Yrityspalvelujen sisämarkkinat ja sääntely

  Hallintotaakan karsiminen ja yksinkertaistaminen. On olemassa useita rajoittavia tekijöitä, jotka haittaavat yrityspalvelusektorilla toimivia yrityksiä ja kumoavat niiden pyrkimykset lisätä tuottavuutta ja hankkia asiakkaita muista jäsenvaltioista. Tähän liittyvät työvoiman liikkuvuutta koskevat ongelmat ja pätevyyksien tunnustaminen. Sääntelyn määrä ja monimutkaisuus on lisääntynyt viime vuosina ja kuluvana vuonna, mikä puolestaan on kasvattanut pieniin palveluntarjoajiin kohdistuvaa taakkaa. Keskeisimmät huomiota vaativat seikat ovat seuraavat:






  — | Yritysten perustaminen ja siirto. Uuden yrityksen perustaminen tai toiminnassa olevan yrityksen omistajuuden siirtäminen edellyttää niin paljon aikaa ja rahaa, ettei pk-yrityksillä ole siihen mahdollisuuksia. |
| --- | --- | --- |

4.7

Tavoite 7: Yrityspalvelujen sisämarkkinat ja sääntely

Hallintotaakan karsiminen ja yksinkertaistaminen. On olemassa useita rajoittavia tekijöitä, jotka haittaavat yrityspalvelusektorilla toimivia yrityksiä ja kumoavat niiden pyrkimykset lisätä tuottavuutta ja hankkia asiakkaita muista jäsenvaltioista. Tähän liittyvät työvoiman liikkuvuutta koskevat ongelmat ja pätevyyksien tunnustaminen. Sääntelyn määrä ja monimutkaisuus on lisääntynyt viime vuosina ja kuluvana vuonna, mikä puolestaan on kasvattanut pieniin palveluntarjoajiin kohdistuvaa taakkaa. Keskeisimmät huomiota vaativat seikat ovat seuraavat:

—

Yritysten perustaminen ja siirto. Uuden yrityksen perustaminen tai toiminnassa olevan yrityksen omistajuuden siirtäminen edellyttää niin paljon aikaa ja rahaa, ettei pk-yrityksillä ole siihen mahdollisuuksia.

| — | Palvelujen vientiä haittaavat esteet. Yritystoimintansa kannalta relevanttien säädösten löytäminen ja tarkastelu on palvelujen viennistä kiinnostuneiden pk-yritysten kannalta kallista. Kansainvälisiä kauppaneuvotteluja on seurattava, jotta voidaan poistaa unionin ulkopuolella eurooppalaisten yrityspalveluita tarjoavien yritysten toimintaa haittaavat turhat esteet. Niiden havaitsemista helpottaa komission kokoama markkinoille pääsyä kuvaava tietokanta. |
| --- | --- |

—

Palvelujen vientiä haittaavat esteet. Yritystoimintansa kannalta relevanttien säädösten löytäminen ja tarkastelu on palvelujen viennistä kiinnostuneiden pk-yritysten kannalta kallista. Kansainvälisiä kauppaneuvotteluja on seurattava, jotta voidaan poistaa unionin ulkopuolella eurooppalaisten yrityspalveluita tarjoavien yritysten toimintaa haittaavat turhat esteet. Niiden havaitsemista helpottaa komission kokoama markkinoille pääsyä kuvaava tietokanta.

| — | Eri alojen ammattilaisten yhteistyötä koskevat rajoitukset. Palveludirektiivin voimaantulon myötä voivat ammattitaitoa edellyttäviä palveluja tarjoavien yritysten toimintaa haittaavat esteet poistua. |
| --- | --- |

—

Eri alojen ammattilaisten yhteistyötä koskevat rajoitukset. Palveludirektiivin voimaantulon myötä voivat ammattitaitoa edellyttäviä palveluja tarjoavien yritysten toimintaa haittaavat esteet poistua.

| — | Puutteet EU-lainsäädännön saattamisessa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä jäsenvaltioittain vaihteleva lainsäädäntö; vaikka säädökset eivät olekaan suoranaisesti sisämarkkinoiden vastaisia, jäsenvaltioiden välinen epäyhtenäisyys haittaa markkinaintegraatiota. |
| --- | --- |

—

Puutteet EU-lainsäädännön saattamisessa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä jäsenvaltioittain vaihteleva lainsäädäntö; vaikka säädökset eivät olekaan suoranaisesti sisämarkkinoiden vastaisia, jäsenvaltioiden välinen epäyhtenäisyys haittaa markkinaintegraatiota.

| — | Julkiset hankinnat ja säädökset yksityisten ja valtion omistamien yritysten kilpailusta julkisista hankinnoista |
| --- | --- |

—

Julkiset hankinnat ja säädökset yksityisten ja valtion omistamien yritysten kilpailusta julkisista hankinnoista

| — | Palvelujen rajatylittävää tarjontaa haittaavat esteet. Ammattialajärjestöjen säännöissä ilmenevä torjuva asenne toisesta jäsenvaltioista lähtöisin olevia toimijoita kohtaan |
| --- | --- |

—

Palvelujen rajatylittävää tarjontaa haittaavat esteet. Ammattialajärjestöjen säännöissä ilmenevä torjuva asenne toisesta jäsenvaltioista lähtöisin olevia toimijoita kohtaan

| — | Erittäin ammattitaitoisten työntekijöiden lähettäminen. Jopa erittäin ammattitaitoisten työntekijöiden toiseen jäsenvaltioon lähettämisessä kohdataan vaikeuksia. ETSK:n lausunto työntekijöiden lähettämisestä toiseen jäsenvaltioon voi tarjota osviittaa aihepiiriin liittyville toimille (14). |
| --- | --- |

—

Erittäin ammattitaitoisten työntekijöiden lähettäminen. Jopa erittäin ammattitaitoisten työntekijöiden toiseen jäsenvaltioon lähettämisessä kohdataan vaikeuksia. ETSK:n lausunto työntekijöiden lähettämisestä toiseen jäsenvaltioon voi tarjota osviittaa aihepiiriin liittyville toimille (14).

| — | Pätevyyksien tunnustaminen. Direktiivi 2005/63/EY, joka annettiin 7. syyskuuta 2005, oli määrä saattaa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä 20. lokakuuta 2007 mennessä. Kyseessä oli viidentoista aikaisemman ja ammattipätevyyksien tunnustamiseen liittyvän direktiivin korvaaminen. Sen myötä yhteisön järjestelmän on määrä ajanmukaistua kattavasti ja aidosti. Lisäksi entistä joustavamman ja automaattisen pätevyyksien tunnustamisen on määrä edistää yrityspalvelujen markkinoita unionissa. Komission sittemmin käynnistämän sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmän, eli IMI-aloitteen, katsotaan tarjoavan jäsenvaltioissa viranomaisille ja työnantajille käytännön keinon löytää keskitetystä tietokannasta (kussakin jäsenvaltiossa alue- tai jäsenvaltiotasolla) toimivaltainen viranomainen, kun on kyse osaamista ja pätevyyttä koskevien todistusten myöntämisestä tai niiden aitouden varmistamisesta. |
| --- | --- |

—

Pätevyyksien tunnustaminen. Direktiivi 2005/63/EY, joka annettiin 7. syyskuuta 2005, oli määrä saattaa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä 20. lokakuuta 2007 mennessä. Kyseessä oli viidentoista aikaisemman ja ammattipätevyyksien tunnustamiseen liittyvän direktiivin korvaaminen. Sen myötä yhteisön järjestelmän on määrä ajanmukaistua kattavasti ja aidosti. Lisäksi entistä joustavamman ja automaattisen pätevyyksien tunnustamisen on määrä edistää yrityspalvelujen markkinoita unionissa. Komission sittemmin käynnistämän sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmän, eli IMI-aloitteen, katsotaan tarjoavan jäsenvaltioissa viranomaisille ja työnantajille käytännön keinon löytää keskitetystä tietokannasta (kussakin jäsenvaltiossa alue- tai jäsenvaltiotasolla) toimivaltainen viranomainen, kun on kyse osaamista ja pätevyyttä koskevien todistusten myöntämisestä tai niiden aitouden varmistamisesta.

| — | Palveludirektiivin saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Sektorikohtainen analyysi auttaisi yrityspalveluja hyötymään mahdollisimman kattavasti uudesta sääntely-ympäristöstä, etenkin kun on kyse esteistä, joita on jäljellä, kun palveludirektiiviä saatetaan osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja sen jälkeen. Tätä selvitetään vuonna 2010 alkavalla jatkuvalla seurannalla, jotta edistymistä direktiivin saattamisessa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä voidaan arvioida. Lisäksi tämän toteuttamistapaa seurataan tiiviisti. Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti yrityspalvelutalouteen kohdistuviin vaikutuksiin. Sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmä voi tarjota hyödyllistä tietoa jäsenvaltioiden välisten erojen seurantaa ja tulevaa yksinkertaistamista ajatellen. |
| --- | --- |

—

Palveludirektiivin saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Sektorikohtainen analyysi auttaisi yrityspalveluja hyötymään mahdollisimman kattavasti uudesta sääntely-ympäristöstä, etenkin kun on kyse esteistä, joita on jäljellä, kun palveludirektiiviä saatetaan osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja sen jälkeen. Tätä selvitetään vuonna 2010 alkavalla jatkuvalla seurannalla, jotta edistymistä direktiivin saattamisessa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä voidaan arvioida. Lisäksi tämän toteuttamistapaa seurataan tiiviisti. Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti yrityspalvelutalouteen kohdistuviin vaikutuksiin. Sisämarkkinoiden tiedotusjärjestelmä voi tarjota hyödyllistä tietoa jäsenvaltioiden välisten erojen seurantaa ja tulevaa yksinkertaistamista ajatellen.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 318, 23.12.2006, s. 4.

1

(2)  KOM(2007) 374 lopullinen, 4. heinäkuuta 2007.

2

(3)  SEC(2007) 1059, 27. heinäkuuta 2007.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, 12. joulukuuta 2006.

4

(5)  Lehdistötiedote IP/08/192, 7.2.2008.

5

(6)  Muistio/08/152, 10. maaliskuuta 2008.

6

(7)  KOM(2007) 359 lopullinen.

7

(8)  KOM(2008) 133 lopullinen, 11. maaliskuuta 2008.

8

(9)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 93 (asiakokonaisuus SOC/251).

9

(10)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 8 (asiakokonaisuus INT/324).

10

(11)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 17 (asiakokonaisuus INT/325).

11

(12)  Service Engineering — Methodical Development of New Service Products, Hans-Jörg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren.

12

Service Engineering

Methodical Development of New Service Products

(13)  Thomas Meiren, tuotantotekniikkaa tutkiva Fraunhofer-Institut, Stuttgart.

13

(14)  Ks. ETSK:n 9. toukokuuta 2008 antama lausunto CESE 995/2008 (asiakokonaisuus SOC/282) (EUVL C 224, 30.8.2008, s. 95).

14

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraava erityisjaoston lausuntoon sisältynyt teksti muutettiin täysistunnossa hyväksytyllä muutosehdotuksella, mutta sai vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohdan 2.2 toinen luetelmakohta:

| ”— | Työmarkkinapolitiikan asema yrityspalveluissa. Sosiaaliselta kannalta katsottuna on sektoritasolla paikallaan tarkastella syvällisesti uuden tyyppisten ja yrityspalvelujen ja tuotantoteollisuuden vuorovaikutuksessa muodostuvien työsuhteiden asettamia haasteita. Analyysin on katettava yleissivistävä- ja ammatillinen koulutus sekä elinikäinen oppiminen ja työntekijöiden työolot myös niiden työntekijöiden kohdalla, jotka ovat mukana ulkoistamisprosesseissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevaa toimintaohjelmaa tulisi laajentaa niin, että siinä tarkasteltaisiin myös uusiin yrityspalveluihin vaikuttavasta rakennemuutoksesta johtuvia työolojen ja työtilaisuuksien tyypillisiä muutoksia.” |
| --- | --- |

”—

Työmarkkinapolitiikan asema yrityspalveluissa. Sosiaaliselta kannalta katsottuna on sektoritasolla paikallaan tarkastella syvällisesti uuden tyyppisten ja yrityspalvelujen ja tuotantoteollisuuden vuorovaikutuksessa muodostuvien työsuhteiden asettamia haasteita. Analyysin on katettava yleissivistävä- ja ammatillinen koulutus sekä elinikäinen oppiminen ja työntekijöiden työolot myös niiden työntekijöiden kohdalla, jotka ovat mukana ulkoistamisprosesseissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevaa toimintaohjelmaa tulisi laajentaa niin, että siinä tarkasteltaisiin myös uusiin yrityspalveluihin vaikuttavasta rakennemuutoksesta johtuvia työolojen ja työtilaisuuksien tyypillisiä muutoksia.”

Tulos

87 muutosehdotuksen puolesta, 35 vastaan 13:n pidättyessä äänestämästä.

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kosmeettisista valmisteista (uudelleenlaadinta)”

KOM(2008) 49 lopullinen — 2008/0035 COD

(2009/C 27/07)

Euroopan unionin neuvosto päätti 13. toukokuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kosmeettisista valmisteista (uudelleenlaadinta).

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Jacek Krawczyk.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Lausunto hyväksyttiin äänin 126 puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea kannattaa ehdotetun asetuksen tarkoitusperiä ja tavoitteita sekä direktiivin 76/768/ETY laatimista uudelleen asetukseksi. |
| --- | --- |

1.1

Komitea kannattaa ehdotetun asetuksen tarkoitusperiä ja tavoitteita sekä direktiivin 76/768/ETY laatimista uudelleen asetukseksi.

| 1.2 | Komitea kiinnittää huomiota siihen, että hyviä tuotantotapoja, turvallisuuden arviointia, tuotetietojen asettamista saataville ja varsinkin kaikkien asianomaisten turvallisuustestien tekemistä koskevien uusien vaatimusten noudattamisesta aiheutuu todennäköisesti merkittäviä kustannuksia etenkin pk-yrityksille. |
| --- | --- |

1.2

Komitea kiinnittää huomiota siihen, että hyviä tuotantotapoja, turvallisuuden arviointia, tuotetietojen asettamista saataville ja varsinkin kaikkien asianomaisten turvallisuustestien tekemistä koskevien uusien vaatimusten noudattamisesta aiheutuu todennäköisesti merkittäviä kustannuksia etenkin pk-yrityksille.

| 1.3 | Komitea suosittaa, että nämä pk-yrityksille aiheutuvat taloudelliset haitat minimoidaan esimerkiksi täsmentämällä, että uusien vaatimusten mukaiset tuotetiedot on asetettava saataville ja tuotteiden turvallisuus arvioitava, kun tuote saatetaan markkinoille ensimmäistä kertaa. |
| --- | --- |

1.3

Komitea suosittaa, että nämä pk-yrityksille aiheutuvat taloudelliset haitat minimoidaan esimerkiksi täsmentämällä, että uusien vaatimusten mukaiset tuotetiedot on asetettava saataville ja tuotteiden turvallisuus arvioitava, kun tuote saatetaan markkinoille ensimmäistä kertaa.

| 1.3.1 | Komitea kannattaa asetuksen voimaantulon 36 kuukauden siirtymäaikaa. Jo markkinoilla olevien kosmeettisten valmisteiden tuotetietojen ajantasaistamisen ja turvallisuuden arvioinnin osalta komitea kuitenkin suosittelee siirtymäajan jatkamista 24 kuukaudella asetuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

1.3.1

Komitea kannattaa asetuksen voimaantulon 36 kuukauden siirtymäaikaa. Jo markkinoilla olevien kosmeettisten valmisteiden tuotetietojen ajantasaistamisen ja turvallisuuden arvioinnin osalta komitea kuitenkin suosittelee siirtymäajan jatkamista 24 kuukaudella asetuksen voimaantulon jälkeen.

| 1.4 | Komitea kannattaa syöpää aiheuttaviksi, perimää vaurioittaviksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltujen aineiden (CMR-aineita) riskien arviointiin perustuvan erillisen järjestelmän käyttöönottoa. Tällaisten aineiden käyttökielto olisi säilytettävä. |
| --- | --- |

1.4

Komitea kannattaa syöpää aiheuttaviksi, perimää vaurioittaviksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltujen aineiden (CMR-aineita) riskien arviointiin perustuvan erillisen järjestelmän käyttöönottoa. Tällaisten aineiden käyttökielto olisi säilytettävä.

2.   Esipuhe

| 2.1 | Direktiivillä 76/768/ETY pyritään ennen kaikkea suojelemaan kuluttajien terveyttä sekä yhdenmukaistamaan kosmeettisia tuotteita koskevia säännöksiä yhteismarkkinoilla. Nykyisen markkinatilanteen arviointi osoittaa, että direktiiviin 76/768/ETY tehdyt muutokset sekä niiden epäjohdonmukainen siirtäminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä on useissa tapauksissa aiheuttanut oikeudellista epävarmuutta ja ristiriitoja. Tästä on aiheutunut toimivaltaisille viranomaisille sekä elinkeinoelämälle hallinnollista taakkaa ja lisäkustannuksia kosmeettisten tuotteiden turvallisuuden kuitenkaan parantumatta. |
| --- | --- |

2.1

Direktiivillä 76/768/ETY pyritään ennen kaikkea suojelemaan kuluttajien terveyttä sekä yhdenmukaistamaan kosmeettisia tuotteita koskevia säännöksiä yhteismarkkinoilla. Nykyisen markkinatilanteen arviointi osoittaa, että direktiiviin 76/768/ETY tehdyt muutokset sekä niiden epäjohdonmukainen siirtäminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä on useissa tapauksissa aiheuttanut oikeudellista epävarmuutta ja ristiriitoja. Tästä on aiheutunut toimivaltaisille viranomaisille sekä elinkeinoelämälle hallinnollista taakkaa ja lisäkustannuksia kosmeettisten tuotteiden turvallisuuden kuitenkaan parantumatta.

| 2.2 | Kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annetun direktiivin 76/768/ETY (”kosmetiikkadirektiivi”), yksinkertaistamisesta ilmoitettiin komission tiedonannossa ”Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi”, komission vuotuisessa toimintastrategiassa 2007 sekä komission lainsäädäntö- ja työohjelmassa vuodeksi 2007. Komissio ehdotti kosmetiikkadirektiivin yksinkertaistamista niin, että se laaditaan uudelleen. Kyseinen lainsäädäntätekniikka antaa mahdollisuuden kodifioida säädösteksti ja siihen tehdyt muutokset sekä tehdä säädökseen merkittäviä parannuksia. |
| --- | --- |

2.2

Kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annetun direktiivin 76/768/ETY (”kosmetiikkadirektiivi”), yksinkertaistamisesta ilmoitettiin komission tiedonannossa ”Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi”, komission vuotuisessa toimintastrategiassa 2007 sekä komission lainsäädäntö- ja työohjelmassa vuodeksi 2007. Komissio ehdotti kosmetiikkadirektiivin yksinkertaistamista niin, että se laaditaan uudelleen. Kyseinen lainsäädäntätekniikka antaa mahdollisuuden kodifioida säädösteksti ja siihen tehdyt muutokset sekä tehdä säädökseen merkittäviä parannuksia.

| 2.3 | Vuonna 2006 käynnistetyn julkisen kuulemisen yhteydessä saamansa palautteen sekä useiden tekemiensä tutkimusten perusteella komissio teki kattava vaikutustenarvioinnin ennen asetusehdotuksensa laatimista (direktiivin uudelleenlaadinta) (1). |
| --- | --- |

2.3

Vuonna 2006 käynnistetyn julkisen kuulemisen yhteydessä saamansa palautteen sekä useiden tekemiensä tutkimusten perusteella komissio teki kattava vaikutustenarvioinnin ennen asetusehdotuksensa laatimista (direktiivin uudelleenlaadinta) (1).

| 2.4 | EU:n kosmetiikka-alalle on ominaista pk-yritysten vahva asema: 97 prosenttia kaikista EU:n kosmetiikkayrityksistä on pieniä tai keskisuuria, ja 80 prosentissa niistä on vähemmän kuin 19 työntekijää. Noin kaksi kolmasosaa kosmetiikka-alan EU:ssa suoraan työllistämistä henkilöistä työskentelee pk-yrityksissä. |
| --- | --- |

2.4

EU:n kosmetiikka-alalle on ominaista pk-yritysten vahva asema: 97 prosenttia kaikista EU:n kosmetiikkayrityksistä on pieniä tai keskisuuria, ja 80 prosentissa niistä on vähemmän kuin 19 työntekijää. Noin kaksi kolmasosaa kosmetiikka-alan EU:ssa suoraan työllistämistä henkilöistä työskentelee pk-yrityksissä.

| 2.5 | Kosmetiikka-ala työllistää Euroopassa noin 150 000 henkeä. Vuoden 1999 jälkeen alalle on syntynyt Euroopassa tasaisesti uusia työpaikkoja (työpaikat ovat lisääntyneet vuosittain 1,2 prosenttia). |
| --- | --- |

2.5

Kosmetiikka-ala työllistää Euroopassa noin 150 000 henkeä. Vuoden 1999 jälkeen alalle on syntynyt Euroopassa tasaisesti uusia työpaikkoja (työpaikat ovat lisääntyneet vuosittain 1,2 prosenttia).

| 2.6 | Suoran työllisyysvaikutuksensa lisäksi kosmetiikka-alalla on merkittävä epäsuora vaikutus työllisyyteen mm. vähittäismyynnin jakelun ja kuljetusten alalla. Kosmetiikka-ala työllistää arvioiden mukaan epäsuorasti noin 350 000 henkeä. |
| --- | --- |

2.6

Suoran työllisyysvaikutuksensa lisäksi kosmetiikka-alalla on merkittävä epäsuora vaikutus työllisyyteen mm. vähittäismyynnin jakelun ja kuljetusten alalla. Kosmetiikka-ala työllistää arvioiden mukaan epäsuorasti noin 350 000 henkeä.

| 2.7 | Sen vuoksi EU:n kosmetiikka-alalla toimivien pk-yritysten edut ja näkemykset olisi otettava huomioon nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen vaikutuksia analysoitaessa. |
| --- | --- |

2.7

Sen vuoksi EU:n kosmetiikka-alalla toimivien pk-yritysten edut ja näkemykset olisi otettava huomioon nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen vaikutuksia analysoitaessa.

| 2.8 | Kosmetiikkatuotteiden vienti yhteisön sisällä on lisääntynyt vuoden 1999 jälkeen keskimäärin 5 prosenttia vuodessa ja viennin arvo 6,5 prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

2.8

Kosmetiikkatuotteiden vienti yhteisön sisällä on lisääntynyt vuoden 1999 jälkeen keskimäärin 5 prosenttia vuodessa ja viennin arvo 6,5 prosenttia vuodessa.

| 2.9 | Euroopan unioni on erittäin merkittävä toimija kosmetiikka-alan kansainvälisillä markkinoilla. Alan globaali luonne on erityisen tärkeää EU:lle, koska se on kosmetiikkatuotteiden nettoviejä. Vuonna 2005 EU:n kosmetiikkaviennin arvo oli 16 miljardia euroa ja tuonnin 4,4 miljardia euroa. |
| --- | --- |

2.9

Euroopan unioni on erittäin merkittävä toimija kosmetiikka-alan kansainvälisillä markkinoilla. Alan globaali luonne on erityisen tärkeää EU:lle, koska se on kosmetiikkatuotteiden nettoviejä. Vuonna 2005 EU:n kosmetiikkaviennin arvo oli 16 miljardia euroa ja tuonnin 4,4 miljardia euroa.

| 2.10 | EU:n eri jäsenvaltioiden tilanteen poikkeavat toisistaan. Esimerkiksi Puolassa kosmetiikka-ala on edelleen suurelta osin itsenäinen: alalla toimii yli 400 yritystä, ja suurin osa niistä pk-yrityksiä. Puolan tilanne on hyvä esimerkki tasaisesta kasvusta, jota ei enää tapahdu Euroopan unionin viidessä suurimmassa kehittyneessä taloudessa (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Ranska, Italia ja Espanja): kosmeettisten valmisteiden markkinat kasvoivat Puolassa 8,2 prosenttia vuonna 2006 ja 7,2 prosenttia vuonna 2007, ja kasvumahdollisuudet ovat edelleen hyvät. |
| --- | --- |

2.10

EU:n eri jäsenvaltioiden tilanteen poikkeavat toisistaan. Esimerkiksi Puolassa kosmetiikka-ala on edelleen suurelta osin itsenäinen: alalla toimii yli 400 yritystä, ja suurin osa niistä pk-yrityksiä. Puolan tilanne on hyvä esimerkki tasaisesta kasvusta, jota ei enää tapahdu Euroopan unionin viidessä suurimmassa kehittyneessä taloudessa (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Ranska, Italia ja Espanja): kosmeettisten valmisteiden markkinat kasvoivat Puolassa 8,2 prosenttia vuonna 2006 ja 7,2 prosenttia vuonna 2007, ja kasvumahdollisuudet ovat edelleen hyvät.

3.   Johdanto

Kosmetiikkadirektiiviin sisältyy hyvin yksityiskohtaisia ja tiukkoja säännöksiä. Direktiiviin on vuoden 1976 jälkeen tehty 56 muutosta, mikä on johtanut oikeudelliseen epävarmuuteen ja epäjohdonmukaisuuksiin. Lisäksi direktiivistä puuttuvat määritelmät.

| 3.1 | Direktiivin 76/768/ETY laatimisella uudelleen pyritään seuraaviin tavoitteisiin:






  — | Poistetaan lukuisten muutosten aiheuttamat oikeudelliset epävarmuudet ja epäjohdonmukaisuudet. |
| --- | --- | --- |

3.1

Direktiivin 76/768/ETY laatimisella uudelleen pyritään seuraaviin tavoitteisiin:

—

Poistetaan lukuisten muutosten aiheuttamat oikeudelliset epävarmuudet ja epäjohdonmukaisuudet.

| — | Vältetään kansallisen täytäntöönpanon ristiriidat, jotka eivät edistä tuoteturvallisuutta, vaan lisäävät sääntelyyn liittyvää taakkaa ja hallinnollisia kuluja. |
| --- | --- |

—

Vältetään kansallisen täytäntöönpanon ristiriidat, jotka eivät edistä tuoteturvallisuutta, vaan lisäävät sääntelyyn liittyvää taakkaa ja hallinnollisia kuluja.

| — | Yksinkertaistetaan ja yhdenmukaistetaan tiettyjä hallinnollisia menettelyjä kuten ilmoittamismenettelyjä, kosmetiikkaa koskevien turvatoimien järjestelmää (cosmetovigilance) sekä markkinavalvontaa koskevaa hallinnollista yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan ja yhdenmukaistetaan tiettyjä hallinnollisia menettelyjä kuten ilmoittamismenettelyjä, kosmetiikkaa koskevien turvatoimien järjestelmää (cosmetovigilance) sekä markkinavalvontaa koskevaa hallinnollista yhteistyötä.

| — | Varmistetaan, että EU:n markkinoille saatetut kosmeettiset valmisteet ovat turvallisia etenkin alan innovaatiot huomioon ottaen. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että EU:n markkinoille saatetut kosmeettiset valmisteet ovat turvallisia etenkin alan innovaatiot huomioon ottaen.

| — | Säilytetään kosmetiikkadirektiiviin sen seitsemännen tarkistuksen yhteydessä vuonna 2003 lisätyt eläinkokeita koskevat säännökset. |
| --- | --- |

—

Säilytetään kosmetiikkadirektiiviin sen seitsemännen tarkistuksen yhteydessä vuonna 2003 lisätyt eläinkokeita koskevat säännökset.

| — | Aletaan soveltaa selkeitä vähimmäisvaatimuksia kosmeettisten valmisteiden turvallisuuden arvioinnissa. |
| --- | --- |

—

Aletaan soveltaa selkeitä vähimmäisvaatimuksia kosmeettisten valmisteiden turvallisuuden arvioinnissa.

| — | Annetaan mahdollisuus poikkeustapauksissa säännellä CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltujen aineiden käyttöä niistä aiheutuvan todellisen riskin perusteella. |
| --- | --- |

—

Annetaan mahdollisuus poikkeustapauksissa säännellä CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltujen aineiden käyttöä niistä aiheutuvan todellisen riskin perusteella.

Asetusehdotuksen pääsisältö on seuraava:

| 3.2 | Komission ehdotuksella ei muuteta direktiivin 76/768/ETY soveltamisalaa eikä kosmeettisten tuotteiden määritelmää. Useimmat Euroopan komission järjestämään kuulemiseen osallistuneet toimijat kannattivat direktiivin 76/768/ETY laatimista uudelleen asetukseksi. |
| --- | --- |

3.2

Komission ehdotuksella ei muuteta direktiivin 76/768/ETY soveltamisalaa eikä kosmeettisten tuotteiden määritelmää. Useimmat Euroopan komission järjestämään kuulemiseen osallistuneet toimijat kannattivat direktiivin 76/768/ETY laatimista uudelleen asetukseksi.

| 3.3 | Ehdotukseen on sisällytetty uusia määritelmiä, jotka koskevat sellaisia käsitteitä kuin valmistaja, maahantuoja, asettaminen saataville markkinoilla, markkinoille saattaminen, yhdenmukaistetut standardit, jäämät, säilöntäaineet, väriaineet, UV-suodattimet, ei-toivotut vaikutukset, vakavat ei-toivotut vaikutukset, markkinoilta poistaminen ja palauttaminen. Siinä ei kuitenkaan ehdoteta uutta määritelmää itse ”kosmeettiselle valmisteelle”. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotukseen on sisällytetty uusia määritelmiä, jotka koskevat sellaisia käsitteitä kuin valmistaja, maahantuoja, asettaminen saataville markkinoilla, markkinoille saattaminen, yhdenmukaistetut standardit, jäämät, säilöntäaineet, väriaineet, UV-suodattimet, ei-toivotut vaikutukset, vakavat ei-toivotut vaikutukset, markkinoilta poistaminen ja palauttaminen. Siinä ei kuitenkaan ehdoteta uutta määritelmää itse ”kosmeettiselle valmisteelle”.

| 3.4 | Lisäksi ehdotetussa asetuksessa säädetään yhteisöön sijoittautuneen vastuuhenkilön nimeämisestä sekä vastuusta niissä tapauksissa, joissa kuluttaja vastaanottaa valmisteita EU:n ulkopuolelta esimerkiksi internetin kautta. |
| --- | --- |

3.4

Lisäksi ehdotetussa asetuksessa säädetään yhteisöön sijoittautuneen vastuuhenkilön nimeämisestä sekä vastuusta niissä tapauksissa, joissa kuluttaja vastaanottaa valmisteita EU:n ulkopuolelta esimerkiksi internetin kautta.

| 3.5 | ”Uuden lähestymistavan” periaatteiden mukaisesti säädöstekstissä mainitaan hyviin tuotantotapoihin, kosmeettisten valmisteiden näytteenoton ja analyysin asemaan sekä kosmeettisia valmisteita koskeviin väittämiin liittyvät yhdenmukaistetut standardit. |
| --- | --- |

3.5

”Uuden lähestymistavan” periaatteiden mukaisesti säädöstekstissä mainitaan hyviin tuotantotapoihin, kosmeettisten valmisteiden näytteenoton ja analyysin asemaan sekä kosmeettisia valmisteita koskeviin väittämiin liittyvät yhdenmukaistetut standardit.

| 3.6 | Turvallisuuden arvioinnissa ja tuotetietojen asettamisessa saataville aletaan soveltaa vähimmäisvaatimuksia. Ehdotetun asetuksen liitteenä (liite I) on lisäksi kosmeettisen valmisteen turvallisuusselvitys. Selvitys perustuu kosmeettisen valmisteen sisältämien aineiden toksikologiseen profiiliin. |
| --- | --- |

3.6

Turvallisuuden arvioinnissa ja tuotetietojen asettamisessa saataville aletaan soveltaa vähimmäisvaatimuksia. Ehdotetun asetuksen liitteenä (liite I) on lisäksi kosmeettisen valmisteen turvallisuusselvitys. Selvitys perustuu kosmeettisen valmisteen sisältämien aineiden toksikologiseen profiiliin.

| 3.7 | Vaarojen arvioimiseen perustuvan nykyisen järjestelemän sijaan ehdotetaan riskien (eikä vaaran) arviointiin perustuvan erillisen järjestelmän käyttöönottoa syöpää aiheuttaviksi, perimää vaurioittaviksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltujen aineiden (CMR-aineiden) turvallisuuden arvioimiseksi. CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltujen aineiden käyttökielto säilytetään yleisesti ottaen. Uuden lähestymistavan mukaan CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltujen aineiden käyttö olisi kuitenkin tiukkojen ehtojen rajoissa mahdollista, jos niiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa on todettu turvalliseksi. |
| --- | --- |

3.7

Vaarojen arvioimiseen perustuvan nykyisen järjestelemän sijaan ehdotetaan riskien (eikä vaaran) arviointiin perustuvan erillisen järjestelmän käyttöönottoa syöpää aiheuttaviksi, perimää vaurioittaviksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltujen aineiden (CMR-aineiden) turvallisuuden arvioimiseksi. CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltujen aineiden käyttökielto säilytetään yleisesti ottaen. Uuden lähestymistavan mukaan CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltujen aineiden käyttö olisi kuitenkin tiukkojen ehtojen rajoissa mahdollista, jos niiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa on todettu turvalliseksi.

| 3.8 | Ehdotuksessa pidetään kiinni yleisestä strategisesta linjauksesta, jonka mukaan valmiiden kosmeettisten valmisteiden testaus eläinkokein kielletään, sekä säilytetään aikataulu, joka on asetettu niiden kosmeettisten valmisteiden markkinoinnin kieltämiselle, joiden sisältämät ainesosat tai ainesosien yhdistelmät on testattu eläinkokein. |
| --- | --- |

3.8

Ehdotuksessa pidetään kiinni yleisestä strategisesta linjauksesta, jonka mukaan valmiiden kosmeettisten valmisteiden testaus eläinkokein kielletään, sekä säilytetään aikataulu, joka on asetettu niiden kosmeettisten valmisteiden markkinoinnin kieltämiselle, joiden sisältämät ainesosat tai ainesosien yhdistelmät on testattu eläinkokein.

| 3.9 | Ei-toivottujen vaikutusten ja vakavien ei-toivottujen vaikutusten hallintaan aletaan soveltaa yhdenmukaista lähestymistapaa. Tiedot ei-toivotuista vaikutuksista ja vakavista ei-toivotuista vaikutuksista sisällytetään kosmeettisen valmisteen turvallisuusselvitykseen ja niistä tiedotetaan yleisölle. Lisäksi vakavista ei-toivotuista vaikutuksista on ilmoitettava aktiivisesti toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

3.9

Ei-toivottujen vaikutusten ja vakavien ei-toivottujen vaikutusten hallintaan aletaan soveltaa yhdenmukaista lähestymistapaa. Tiedot ei-toivotuista vaikutuksista ja vakavista ei-toivotuista vaikutuksista sisällytetään kosmeettisen valmisteen turvallisuusselvitykseen ja niistä tiedotetaan yleisölle. Lisäksi vakavista ei-toivotuista vaikutuksista on ilmoitettava aktiivisesti toimivaltaisille viranomaisille.

| 3.10 | Ehdotuksessa esitetään, että tiedot toimitetaan yksinkertaistetulla tavalla, keskitetysti ja sähköisesti yhden palvelupisteen kautta. Tähän asti ilmoitus on täytynyt tehdä erikseen jokaisessa jäsenvaltiossa ennen kuin kosmeettinen valmiste on voitu saattaa markkinoille, ja ilmoitusvelvollisuuden laajuus on vaihdellut jäsenvaltiosta riippuen. Lisäksi useissa jäsenvaltioissa täytyy nykyään tehdä erillinen ilmoitus myrkytystietokeskukseen. |
| --- | --- |

3.10

Ehdotuksessa esitetään, että tiedot toimitetaan yksinkertaistetulla tavalla, keskitetysti ja sähköisesti yhden palvelupisteen kautta. Tähän asti ilmoitus on täytynyt tehdä erikseen jokaisessa jäsenvaltiossa ennen kuin kosmeettinen valmiste on voitu saattaa markkinoille, ja ilmoitusvelvollisuuden laajuus on vaihdellut jäsenvaltiosta riippuen. Lisäksi useissa jäsenvaltioissa täytyy nykyään tehdä erillinen ilmoitus myrkytystietokeskukseen.

| 3.11 | Toimivaltaisten viranomaisten hallinnollista yhteistyötä ja hyvien hallintokäytäntöjen noudattamista tehostetaan. |
| --- | --- |

3.11

Toimivaltaisten viranomaisten hallinnollista yhteistyötä ja hyvien hallintokäytäntöjen noudattamista tehostetaan.

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea kannattaa ehdotetun asetuksen tarkoitusperiä ja tavoitteita eli hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista samalla kun varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja. Ehdotettu asetus on varmasti läpinäkyvä. Siinä esitetyt säännökset selventävät aiempia oikeudellisia monitulkintaisuuksia, jotka ovat johtaneet tulkinta- ja soveltamiseroihin. |
| --- | --- |

4.1

Komitea kannattaa ehdotetun asetuksen tarkoitusperiä ja tavoitteita eli hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista samalla kun varmistetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja. Ehdotettu asetus on varmasti läpinäkyvä. Siinä esitetyt säännökset selventävät aiempia oikeudellisia monitulkintaisuuksia, jotka ovat johtaneet tulkinta- ja soveltamiseroihin.

| 4.2 | Direktiivin 76/768/ETY laatiminen uudelleen asetukseksi varmistaa tuotteiden vapaata liikkumista yhteismarkkinoilla edistävien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

4.2

Direktiivin 76/768/ETY laatiminen uudelleen asetukseksi varmistaa tuotteiden vapaata liikkumista yhteismarkkinoilla edistävien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä EU:n markkinoilla.

| 4.3 | Hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen saattaa pienentää tiettyjä kustannuksia (jotka liittyvät esimerkiksi tuotetietojen asettamiseen saataville ja ilmoituksen tekemiseen myrkytystietokeskukseen). Tuotetietojen sisältöä sekä yhdenmukaistetun standardin ISO 22716 (hyvät tuotantotavat) noudattamista koskevien uusien vaatimusten täyttämisestä aiheutuu pk-yrityksille kuitenkin todennäköisesti merkittäviä kustannuksia. On syytä korostaa, ettei nykyisissä säännöksissä edellytetä yksityiskohtaisten toksikologisten tietojen ilmoittamista yhtä laajasti kuin ehdotetussa asetuksessa. |
| --- | --- |

4.3

Hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen saattaa pienentää tiettyjä kustannuksia (jotka liittyvät esimerkiksi tuotetietojen asettamiseen saataville ja ilmoituksen tekemiseen myrkytystietokeskukseen). Tuotetietojen sisältöä sekä yhdenmukaistetun standardin ISO 22716 (hyvät tuotantotavat) noudattamista koskevien uusien vaatimusten täyttämisestä aiheutuu pk-yrityksille kuitenkin todennäköisesti merkittäviä kustannuksia. On syytä korostaa, ettei nykyisissä säännöksissä edellytetä yksityiskohtaisten toksikologisten tietojen ilmoittamista yhtä laajasti kuin ehdotetussa asetuksessa.

| 4.4 | On odotettavissa, että asetuksen vaatimusten noudattamisesta aiheutuvien lisäkustannusten määrä riippuu suuresti yrityksen koosta. Tuotetietojen valmisteluun ja turvallisuuden arviointiin liittyvät kustannukset rasittavat ennen kaikkea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka aikaisemmin tavallisesti antoivat vain nykyisten säännösten vaatimat perustiedot.
  Kansainvälisten suuryritysten kustannusten ei pitäisi lisääntyä kovin paljoa, kun otetaan huomioon niiden pitkäaikainen kokemus, asiantuntemus, henkilöresurssit, tekninen tausta ja mahdollisuus käyttää ulkopuolista asiantuntija-apua. Useilla EU:n markkinoilla tuotteita valmistavat suuryritykset hyötyvät siitä, että keskitetty eurooppalainen ilmoitusjärjestelmä yksinkertaistaa selvästi aikaisempia hallinnollisia menettelyjä. Tämä pienentää osittain ilmoitusvelvollisuudesta aiheutuvia kustannuksia. Kansainväliset yritykset ovat lisäksi jo ottaneet käyttöön kehysvalmisteittensa koostumusta koskevia ilmoitusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

4.4

On odotettavissa, että asetuksen vaatimusten noudattamisesta aiheutuvien lisäkustannusten määrä riippuu suuresti yrityksen koosta. Tuotetietojen valmisteluun ja turvallisuuden arviointiin liittyvät kustannukset rasittavat ennen kaikkea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka aikaisemmin tavallisesti antoivat vain nykyisten säännösten vaatimat perustiedot.

Kansainvälisten suuryritysten kustannusten ei pitäisi lisääntyä kovin paljoa, kun otetaan huomioon niiden pitkäaikainen kokemus, asiantuntemus, henkilöresurssit, tekninen tausta ja mahdollisuus käyttää ulkopuolista asiantuntija-apua. Useilla EU:n markkinoilla tuotteita valmistavat suuryritykset hyötyvät siitä, että keskitetty eurooppalainen ilmoitusjärjestelmä yksinkertaistaa selvästi aikaisempia hallinnollisia menettelyjä. Tämä pienentää osittain ilmoitusvelvollisuudesta aiheutuvia kustannuksia. Kansainväliset yritykset ovat lisäksi jo ottaneet käyttöön kehysvalmisteittensa koostumusta koskevia ilmoitusjärjestelmiä.

| 4.5 | Sen sijaan pk-yrityksille odotetaan aiheutuvan merkittäviä kustannuksia hyviä tuotantotapoja, turvallisuuden arviointia, tuotetietojen valmistelua ja varsinkin kaikkia asianomaisia turvallisuustestejä koskevien vaatimusten noudattamisesta.
  Kun pk-yritys saattaa uuden valmisteen markkinoille, yksinomaan tutkimuksesta, tuotetietojen asettamisesta saataville ja tuotteen turvallisuuden arvioimisesta aiheutuvat kustannukset saattavat lisääntyä jopa 100 prosenttia, mikä lisää merkittävästi pk-yritysten tuotantokustannuksia. Tilanne vaikuttaa tuotteiden vähittäismyyntihintoihin ja siten myös kuluttajien etuun.
  On syytä pitää mielessä, että pk-yritysten tuotesarjojen tuotantomäärät ovat huomattavasti pienemmät kuin suuria tuotemääriä myyvien kansainvälisten konsernien. Näin ollen tutkimuksesta, tuotetietojen asettamisesta saataville ja turvallisuuden arvioimisesta aiheutuvat tuotekohtaiset kustannukset ovat pk-yrityksissä paljon suuremmat.
  Tätä taustaa vasten komission tekemä vaikutustenarviointi saattaa olla riittämätön niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa on runsaasti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Tällaisia maita ovat esimerkiksi Espanja, Italia, Puola ja Bulgaria. |
| --- | --- |

4.5

Sen sijaan pk-yrityksille odotetaan aiheutuvan merkittäviä kustannuksia hyviä tuotantotapoja, turvallisuuden arviointia, tuotetietojen valmistelua ja varsinkin kaikkia asianomaisia turvallisuustestejä koskevien vaatimusten noudattamisesta.

Kun pk-yritys saattaa uuden valmisteen markkinoille, yksinomaan tutkimuksesta, tuotetietojen asettamisesta saataville ja tuotteen turvallisuuden arvioimisesta aiheutuvat kustannukset saattavat lisääntyä jopa 100 prosenttia, mikä lisää merkittävästi pk-yritysten tuotantokustannuksia. Tilanne vaikuttaa tuotteiden vähittäismyyntihintoihin ja siten myös kuluttajien etuun.

On syytä pitää mielessä, että pk-yritysten tuotesarjojen tuotantomäärät ovat huomattavasti pienemmät kuin suuria tuotemääriä myyvien kansainvälisten konsernien. Näin ollen tutkimuksesta, tuotetietojen asettamisesta saataville ja turvallisuuden arvioimisesta aiheutuvat tuotekohtaiset kustannukset ovat pk-yrityksissä paljon suuremmat.

Tätä taustaa vasten komission tekemä vaikutustenarviointi saattaa olla riittämätön niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa on runsaasti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Tällaisia maita ovat esimerkiksi Espanja, Italia, Puola ja Bulgaria.

| 4.6 | Vaikuttaisi järkevältä minimoida nämä pk-yrityksille aiheutuvat taloudelliset haitat esimerkiksi täsmentämällä, että uusien vaatimusten mukaiset tuotetiedot on asetettava saataville ja tuotteiden turvallisuus arvioitava, kun tuote saatetaan markkinoille ensimmäistä kertaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että siirtymäaikaa, joka on asetettu markkinoilla jo olevien tuotteiden tuotetietojen ja turvallisuusselvitysten ajantasaistamiselle, on pidennettävä. |
| --- | --- |

4.6

Vaikuttaisi järkevältä minimoida nämä pk-yrityksille aiheutuvat taloudelliset haitat esimerkiksi täsmentämällä, että uusien vaatimusten mukaiset tuotetiedot on asetettava saataville ja tuotteiden turvallisuus arvioitava, kun tuote saatetaan markkinoille ensimmäistä kertaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että siirtymäaikaa, joka on asetettu markkinoilla jo olevien tuotteiden tuotetietojen ja turvallisuusselvitysten ajantasaistamiselle, on pidennettävä.

| 4.6.1 | Komitea kannattaa asetuksen voimaantulon 36 kuukauden siirtymäaikaa. Jo markkinoilla olevien kosmeettisten valmisteiden tuotetietojen ajantasaistamisen ja turvallisuuden arvioinnin osalta komitea kuitenkin suosittelee siirtymäajan jatkamista 24 kuukaudella asetuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitea kannattaa asetuksen voimaantulon 36 kuukauden siirtymäaikaa. Jo markkinoilla olevien kosmeettisten valmisteiden tuotetietojen ajantasaistamisen ja turvallisuuden arvioinnin osalta komitea kuitenkin suosittelee siirtymäajan jatkamista 24 kuukaudella asetuksen voimaantulon jälkeen.

| 4.7 | Komitea on tyytyväinen määritelmien sisällyttämiseen ehdotukseen. Se helpottaa asetuksen säännösten tulkitsemista ja auttaa poistamaan oikeudelliset epävarmuudet ja epäjohdonmukaisuudet. Ehdotukseen ei kuitenkaan sisälly uutta kosmeettisten valmisteiden määritelmää. Kosmetiikka-ala on erittäin innovatiivinen, ja markkinoille tuodaan joka vuosi uusia vaikuttavia aineita ja tuoteryhmiä. Tämä saattaa aiheuttaa ongelmia, jotka liittyvät tuotteiden luokitteluun (kosmeettiset valmisteet, lääkkeet jne.) ja ”rajatuotteisiin”. Näin ollen on tarpeen käynnistää koulutus- ja tiedotuskampanjoita sekä vahvistaa alan markkinavalvontaa. |
| --- | --- |

4.7

Komitea on tyytyväinen määritelmien sisällyttämiseen ehdotukseen. Se helpottaa asetuksen säännösten tulkitsemista ja auttaa poistamaan oikeudelliset epävarmuudet ja epäjohdonmukaisuudet. Ehdotukseen ei kuitenkaan sisälly uutta kosmeettisten valmisteiden määritelmää. Kosmetiikka-ala on erittäin innovatiivinen, ja markkinoille tuodaan joka vuosi uusia vaikuttavia aineita ja tuoteryhmiä. Tämä saattaa aiheuttaa ongelmia, jotka liittyvät tuotteiden luokitteluun (kosmeettiset valmisteet, lääkkeet jne.) ja ”rajatuotteisiin”. Näin ollen on tarpeen käynnistää koulutus- ja tiedotuskampanjoita sekä vahvistaa alan markkinavalvontaa.

| 4.8 | Komitea on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa asetuksessa säädetään ”vastuuhenkilön” nimeämisestä. Vastuuhenkilön — joka voi olla myös muu yrittäjä kuin valmistaja — nimeäminen on hyödyllistä, ja se on lisäksi sopusoinnussa ulkoistamisen ja omien tuotemerkkien käytön tapaisten nykyisten markkinakäytäntöjen kanssa. Ehdotetussa asetuksessa säädetään vastuuhenkilön velvollisuuksista niissä tapauksissa, joissa tuotteita tuodaan markkinoille EU:n ulkopuolelta esimerkiksi internetin kautta. |
| --- | --- |

4.8

Komitea on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa asetuksessa säädetään ”vastuuhenkilön” nimeämisestä. Vastuuhenkilön — joka voi olla myös muu yrittäjä kuin valmistaja — nimeäminen on hyödyllistä, ja se on lisäksi sopusoinnussa ulkoistamisen ja omien tuotemerkkien käytön tapaisten nykyisten markkinakäytäntöjen kanssa. Ehdotetussa asetuksessa säädetään vastuuhenkilön velvollisuuksista niissä tapauksissa, joissa tuotteita tuodaan markkinoille EU:n ulkopuolelta esimerkiksi internetin kautta.

| 4.9 | Komitea katsoo, että myös muut käsitteet tulee määritellä siten, että voidaan varmistaa oikeusvarmuus erityisesti, kun kyseessä on asetuksen kaltainen väline. Tämä koskee nimenomaisesti käsitteitä ”hajuste” ja ”vaikuttava aine”. |
| --- | --- |

4.9

Komitea katsoo, että myös muut käsitteet tulee määritellä siten, että voidaan varmistaa oikeusvarmuus erityisesti, kun kyseessä on asetuksen kaltainen väline. Tämä koskee nimenomaisesti käsitteitä ”hajuste” ja ”vaikuttava aine”.

| 4.10 | Komitea kannattaa kosmeettisia ja kehysvalmisteita koskevien tietojen ilmoittamista myrkytystietokeskuksiin sähköisessä muodossa, sillä siten voidaan epäilemättä yhdenmukaistaa EU:n markkinoilla sovellettavia hallinnollisia menettelyjä. |
| --- | --- |

4.10

Komitea kannattaa kosmeettisia ja kehysvalmisteita koskevien tietojen ilmoittamista myrkytystietokeskuksiin sähköisessä muodossa, sillä siten voidaan epäilemättä yhdenmukaistaa EU:n markkinoilla sovellettavia hallinnollisia menettelyjä.

| 4.11 | Komitea kannattaa uuden lähestymistavan periaatteiden sisällyttämistä kosmeettisia valmisteita koskevaan lainsäädäntöön. Menettelyjä voitaisiin yhtenäistää ottamalla käyttöön yhdenmukaistettuja standardeja, joita valmistajat ja toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa vapaaehtoisesti. Yhdenmukaistetut standardit ovat hyvä esimerkki hyödyllisistä itsesääntelyvälineistä, joita kosmetiikka-ala on myös valmis käyttämään. Komitea suhtautuu kuitenkin varauksellisesti siihen, että uuden lähestymistavan periaatteita sovelletaan kritiikittömästi. Kuluttajien terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä asioita tulee säännellä asianmukaisilla säädöksillä. |
| --- | --- |

4.11

Komitea kannattaa uuden lähestymistavan periaatteiden sisällyttämistä kosmeettisia valmisteita koskevaan lainsäädäntöön. Menettelyjä voitaisiin yhtenäistää ottamalla käyttöön yhdenmukaistettuja standardeja, joita valmistajat ja toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa vapaaehtoisesti. Yhdenmukaistetut standardit ovat hyvä esimerkki hyödyllisistä itsesääntelyvälineistä, joita kosmetiikka-ala on myös valmis käyttämään. Komitea suhtautuu kuitenkin varauksellisesti siihen, että uuden lähestymistavan periaatteita sovelletaan kritiikittömästi. Kuluttajien terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä asioita tulee säännellä asianmukaisilla säädöksillä.

| 4.12 | Komitea on tyytyväinen mainintaan yhdenmukaistettujen standardien käytöstä valmisteita koskevien väittämien yhteydessä. Yhdenmukaistettujen standardien tulisi kuitenkin koskea väittämien todenperäisyyden tehokkaaseen arviointiin käytettäviä menetelmiä eikä itse väittämiä. Väitetyt vaikutukset voidaan mitata luotettavilla ja toistettavissa olevilla menetelmillä. Yhdenmukaistettujen standardien yhteydessä olisi lisäksi otettava huomioon tieteellinen ja teknologinen kehitys sekä tarkasteltavan aihealueen erittäin suuri laajuus. |
| --- | --- |

4.12

Komitea on tyytyväinen mainintaan yhdenmukaistettujen standardien käytöstä valmisteita koskevien väittämien yhteydessä. Yhdenmukaistettujen standardien tulisi kuitenkin koskea väittämien todenperäisyyden tehokkaaseen arviointiin käytettäviä menetelmiä eikä itse väittämiä. Väitetyt vaikutukset voidaan mitata luotettavilla ja toistettavissa olevilla menetelmillä. Yhdenmukaistettujen standardien yhteydessä olisi lisäksi otettava huomioon tieteellinen ja teknologinen kehitys sekä tarkasteltavan aihealueen erittäin suuri laajuus.

| 4.13 | Komitea kannattaa direktiivissä 67/548/ETY mainitun, riskien arviointiin perustuvan erillisen järjestelmän käyttöönottoa syöpää aiheuttaviksi, perimää vaurioittaviksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltujen aineiden (CMR-aineita) turvallisuuden arvioimiseksi (12 artiklan 2 kohta). Tällaisten aineiden käyttökielto olisi säilytettävä. Nykyjärjestelmä perustuu kuitenkin vaarojen (esimerkiksi aineen sisäisten ominaisuuksien) arviointiin, eikä siinä oteta huomioon annostusta eikä altistumistapoja. Seurauksena voisi olla etanolin (eli alkoholin) käytön automaattinen kieltäminen, kun se on luokiteltu uudelleen CMR 1 tai 2 -ryhmään, vaikka etanolin käyttö kosmetiikassa on turvallista. Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltuja aineita voidaan käyttää kosmeettisissa valmisteissa vain, jos kaikki asetuksessa mainitut kolme edellytystä täyttyvät (12 artiklan 2 kohta). Yhtenä edellytyksenä kuitenkin on, että aineen käytön elintarvike- ja ravinnetuotteissa on oltava laillista. On kuitenkin täysin mahdollista, että kosmetiikkakäytössä turvalliseksi arvioidun, CMR-ryhmiin 1 tai 2 luokitellun aineen elintarvikekäyttö on kielletty (esim. formaldehydi ja boorihappo). Ehdotetun asetuksen säännökset kieltäisivät tällaisten aineiden kaiken käytön kosmetiikkateollisuudessa. |
| --- | --- |

4.13

Komitea kannattaa direktiivissä 67/548/ETY mainitun, riskien arviointiin perustuvan erillisen järjestelmän käyttöönottoa syöpää aiheuttaviksi, perimää vaurioittaviksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltujen aineiden (CMR-aineita) turvallisuuden arvioimiseksi (12 artiklan 2 kohta). Tällaisten aineiden käyttökielto olisi säilytettävä. Nykyjärjestelmä perustuu kuitenkin vaarojen (esimerkiksi aineen sisäisten ominaisuuksien) arviointiin, eikä siinä oteta huomioon annostusta eikä altistumistapoja. Seurauksena voisi olla etanolin (eli alkoholin) käytön automaattinen kieltäminen, kun se on luokiteltu uudelleen CMR 1 tai 2 -ryhmään, vaikka etanolin käyttö kosmetiikassa on turvallista. Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltuja aineita voidaan käyttää kosmeettisissa valmisteissa vain, jos kaikki asetuksessa mainitut kolme edellytystä täyttyvät (12 artiklan 2 kohta). Yhtenä edellytyksenä kuitenkin on, että aineen käytön elintarvike- ja ravinnetuotteissa on oltava laillista. On kuitenkin täysin mahdollista, että kosmetiikkakäytössä turvalliseksi arvioidun, CMR-ryhmiin 1 tai 2 luokitellun aineen elintarvikekäyttö on kielletty (esim. formaldehydi ja boorihappo). Ehdotetun asetuksen säännökset kieltäisivät tällaisten aineiden kaiken käytön kosmetiikkateollisuudessa.

| 4.14 | Komitea panee merkille siirtymäajat, jotka on asetettu jo markkinoilla olevia tuotteita koskevien tuotetietojen ja turvallisuusselvitysten saattamiselle ajan tasalle (34 artikla). Ehdotuksessa ei täsmennetä, sovelletaanko siirtymäaikaa ainoastaan markkinoille saatettaviin tuotteisiin vai myös markkinoilla jo oleviin tuotteisiin. Saman siirtymäajan (36 kuukautta) soveltaminen kaikkiin tuotteisiin — myös niihin, jotka ovat jo markkinoilla — saattaa johtaa tilanteeseen, jossa markkinoille laillisesti saatettuja tuotteita on poistettava markkinoilta vanhentuneiden merkintöjen tai tuotetietojen takia. Komitea kannattaa asetuksen voimaantulon 36 kuukauden siirtymäaikaa. Jo markkinoilla olevien kosmeettisten valmisteiden tuotetietojen ajantasaistamisen ja turvallisuuden arvioinnin osalta komitea kuitenkin suosittelee siirtymäajan jatkamista 24 kuukaudella asetuksen voimaantulon jälkeen.
  Euroopan komissio toteaa vaikutustenarviointiasiakirjassaan SEC(2008) 117, että kaikkien saatavilla olevien tilastotietojen mukaan kosmeettisiin valmisteisiin kohdistuvien haittavaikutusten määrä jää erittäin pieneksi. Kosmetiikka-alalla ei kosmetiikkadirektiivin voimaantulon jälkeen ole myöskään ollut merkittäviä turvallisuuskriisejä toisin kuin esimerkiksi elintarvikealalla. |
| --- | --- |

4.14

Komitea panee merkille siirtymäajat, jotka on asetettu jo markkinoilla olevia tuotteita koskevien tuotetietojen ja turvallisuusselvitysten saattamiselle ajan tasalle (34 artikla). Ehdotuksessa ei täsmennetä, sovelletaanko siirtymäaikaa ainoastaan markkinoille saatettaviin tuotteisiin vai myös markkinoilla jo oleviin tuotteisiin. Saman siirtymäajan (36 kuukautta) soveltaminen kaikkiin tuotteisiin — myös niihin, jotka ovat jo markkinoilla — saattaa johtaa tilanteeseen, jossa markkinoille laillisesti saatettuja tuotteita on poistettava markkinoilta vanhentuneiden merkintöjen tai tuotetietojen takia. Komitea kannattaa asetuksen voimaantulon 36 kuukauden siirtymäaikaa. Jo markkinoilla olevien kosmeettisten valmisteiden tuotetietojen ajantasaistamisen ja turvallisuuden arvioinnin osalta komitea kuitenkin suosittelee siirtymäajan jatkamista 24 kuukaudella asetuksen voimaantulon jälkeen.

Euroopan komissio toteaa vaikutustenarviointiasiakirjassaan SEC(2008) 117, että kaikkien saatavilla olevien tilastotietojen mukaan kosmeettisiin valmisteisiin kohdistuvien haittavaikutusten määrä jää erittäin pieneksi. Kosmetiikka-alalla ei kosmetiikkadirektiivin voimaantulon jälkeen ole myöskään ollut merkittäviä turvallisuuskriisejä toisin kuin esimerkiksi elintarvikealalla.

5.   Erityistä

| 5.1 | Komitea on tietoinen siitä, että eräiden komission ehdotukseen sisällytettyjen säännösten noudattaminen saattaa olla vaikeaa. Suurimmat ongelmat liittyvät muun muassa tuotetietojen ja turvallisuusselvitysten yhteydessä vaadittavien tietojen laajuuteen (7 artikla ja liite I). |
| --- | --- |

5.1

Komitea on tietoinen siitä, että eräiden komission ehdotukseen sisällytettyjen säännösten noudattaminen saattaa olla vaikeaa. Suurimmat ongelmat liittyvät muun muassa tuotetietojen ja turvallisuusselvitysten yhteydessä vaadittavien tietojen laajuuteen (7 artikla ja liite I).

| 5.2 | Ehdotetun asetuksen 7 artiklassa tarkoitettu kosmeettisen valmisteen turvallisuuden arviointi tulee antaa riippumattoman eli yrityksen ulkopuolisen kolmannen osapuolen tehtäväksi. |
| --- | --- |

5.2

Ehdotetun asetuksen 7 artiklassa tarkoitettu kosmeettisen valmisteen turvallisuuden arviointi tulee antaa riippumattoman eli yrityksen ulkopuolisen kolmannen osapuolen tehtäväksi.

| 5.3 | 7 artiklan 3 kohdassa käytetty ilmaisu ”ei-kliiniset turvallisuustutkimukset” on epäselvä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen termi on tulkittu EU:n eri jäsenvaltioissa eri tavoilla. Puolan toimivaltaisten viranomaisten tulkinnan mukaan kliiniset testit ovat lääkevalmisteita koskevia testejä. Kosmeettisten tuotteiden arvioimiseksi tehtäviä tutkimuksia, joissa käytetään vapaaehtoisia koehenkilöitä (dermatologiset testit, yhteensopivuustestit ja instrumentaaliset tutkimukset), ei siten voida pitää kliinisinä testeinä. Niitä ei kuitenkaan myöskään voida pitää ei-kliinisinä tutkimuksina ehdotetun asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Direktiivin 2004/10/EY mukaan hyviä laboratoriokäytäntöjä koskevia säännöksiä ei voida soveltaa ihmisillä tehtäviin testeihin. |
| --- | --- |

5.3

7 artiklan 3 kohdassa käytetty ilmaisu ”ei-kliiniset turvallisuustutkimukset” on epäselvä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen termi on tulkittu EU:n eri jäsenvaltioissa eri tavoilla. Puolan toimivaltaisten viranomaisten tulkinnan mukaan kliiniset testit ovat lääkevalmisteita koskevia testejä. Kosmeettisten tuotteiden arvioimiseksi tehtäviä tutkimuksia, joissa käytetään vapaaehtoisia koehenkilöitä (dermatologiset testit, yhteensopivuustestit ja instrumentaaliset tutkimukset), ei siten voida pitää kliinisinä testeinä. Niitä ei kuitenkaan myöskään voida pitää ei-kliinisinä tutkimuksina ehdotetun asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Direktiivin 2004/10/EY mukaan hyviä laboratoriokäytäntöjä koskevia säännöksiä ei voida soveltaa ihmisillä tehtäviin testeihin.

| 5.4 | Lisäksi vaatimus, jonka mukaan kaikki tuotteiden turvallisuuden arvioimiseksi tarvittavat toksikologiset kokeet ja analyysit on suoritettava hyvän laboratoriokäytännön periaatteita noudattaen, estää käyttämästä suurinta osaa toksikologisen tiedon tietokantojen ja tieteellisten julkaisujen sisältämästä arvokkaasta tiedosta. Jopa uusimmissa tieteellisissä julkaisuissa asianomaisia testejä tekevät laboratoriot ilmoittavat vain erittäin harvoin, että testi on tehty hyvän laboratoriokäytännön periaatteita noudattaen (tai noudattamatta). |
| --- | --- |

5.4

Lisäksi vaatimus, jonka mukaan kaikki tuotteiden turvallisuuden arvioimiseksi tarvittavat toksikologiset kokeet ja analyysit on suoritettava hyvän laboratoriokäytännön periaatteita noudattaen, estää käyttämästä suurinta osaa toksikologisen tiedon tietokantojen ja tieteellisten julkaisujen sisältämästä arvokkaasta tiedosta. Jopa uusimmissa tieteellisissä julkaisuissa asianomaisia testejä tekevät laboratoriot ilmoittavat vain erittäin harvoin, että testi on tehty hyvän laboratoriokäytännön periaatteita noudattaen (tai noudattamatta).

| 5.5 | Liitteen I kohdissa 2 ja 4 annetaan määräyksiä siitä, miten arvioidaan pakkausmateriaalin puhtaus ja säilyvyys, valmisteen sisältämien aineiden keskinäiset vaikutukset sekä säilyvyyden vaikutukset valmisteen turvallisuuteen sekä miten määritetään säilyvyysaika tuotteen avaamisen jälkeisen. Näiden määräysten noudattaminen voi olla vaikeaa, koska ei ole kaikkien käytettävissä olevaa yleisesti hyväksyttyä menetelmää, joka perustuisi esimerkiksi kansainvälisiin tai eurooppalaisiin standardeihin tai tieteellisiin julkaisuihin. Tällaista tietoa ei siis ole helposti saatavilla. |
| --- | --- |

5.5

Liitteen I kohdissa 2 ja 4 annetaan määräyksiä siitä, miten arvioidaan pakkausmateriaalin puhtaus ja säilyvyys, valmisteen sisältämien aineiden keskinäiset vaikutukset sekä säilyvyyden vaikutukset valmisteen turvallisuuteen sekä miten määritetään säilyvyysaika tuotteen avaamisen jälkeisen. Näiden määräysten noudattaminen voi olla vaikeaa, koska ei ole kaikkien käytettävissä olevaa yleisesti hyväksyttyä menetelmää, joka perustuisi esimerkiksi kansainvälisiin tai eurooppalaisiin standardeihin tai tieteellisiin julkaisuihin. Tällaista tietoa ei siis ole helposti saatavilla.

| 5.5.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti liitteen I (Kosmeettisen valmisteen turvallisuusselvitys) sisältöön, joka koskee niitä vähimmäisvaatimuksia, joita sovelletaan tuotetietojen laatimisen yhteydessä hankittaviin tietoihin ja toteutettaviin testeihin. Liite parantaa tuotetietojen laatua, helpottaa markkinavalvontaa ja edistää siten kuluttajanturvaa. |
| --- | --- |

5.5.1

Komitea suhtautuu myönteisesti liitteen I (Kosmeettisen valmisteen turvallisuusselvitys) sisältöön, joka koskee niitä vähimmäisvaatimuksia, joita sovelletaan tuotetietojen laatimisen yhteydessä hankittaviin tietoihin ja toteutettaviin testeihin. Liite parantaa tuotetietojen laatua, helpottaa markkinavalvontaa ja edistää siten kuluttajanturvaa.

| 5.6 | Turvamarginaalien laskemiseksi tarvittavaa NOAEL-arvoa (haitattoman vaikutustason osoittava arvo) ei ole saatavissa useille aineille. NOAEL-arvon määrittämiseksi on tehtävä eläinkokeita, joten kyseinen velvollisuus on eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien edistämistä koskevien EU:n linjausten vastainen. Se on ristiriidassa myös eläinkokeita käsittelevän 14 artiklan säännösten kanssa. |
| --- | --- |

5.6

Turvamarginaalien laskemiseksi tarvittavaa NOAEL-arvoa (haitattoman vaikutustason osoittava arvo) ei ole saatavissa useille aineille. NOAEL-arvon määrittämiseksi on tehtävä eläinkokeita, joten kyseinen velvollisuus on eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien edistämistä koskevien EU:n linjausten vastainen. Se on ristiriidassa myös eläinkokeita käsittelevän 14 artiklan säännösten kanssa.

| 5.6.1 | Sen vuoksi on suositeltavaa, että uusissa säännöksissä määritetään selvästi, mitä kokeita tuottajan tulee tehdä kosmetiikassa käytettäville aineille kuluttajalle mahdollisesti aiheutuvien vaarojen yksilöimiseksi. |
| --- | --- |

5.6.1

Sen vuoksi on suositeltavaa, että uusissa säännöksissä määritetään selvästi, mitä kokeita tuottajan tulee tehdä kosmetiikassa käytettäville aineille kuluttajalle mahdollisesti aiheutuvien vaarojen yksilöimiseksi.

| 5.7 | Komitea ei hyväksy sitä, että luettelo ainesosista ilmoitetaan vain ulkopäällyksissä (15 artiklan 1 kohdan g alakohta), vaan katsoo, että ne tulisi ilmoittaa itse tuotteessa (pakkaus). |
| --- | --- |

5.7

Komitea ei hyväksy sitä, että luettelo ainesosista ilmoitetaan vain ulkopäällyksissä (15 artiklan 1 kohdan g alakohta), vaan katsoo, että ne tulisi ilmoittaa itse tuotteessa (pakkaus).

| 5.8 | Komitea katsoo, että kosmeettisissa valmisteissa tulisi olla lapsia koskevat erityiset varoitukset ja niissä tulisi ilmoittaa selkeästi ja erittäin näkyvästi, mikä on käyttäjien alin sallittu ikä ja tuleeko valmiste pitää lasten ulottumattomissa. |
| --- | --- |

5.8

Komitea katsoo, että kosmeettisissa valmisteissa tulisi olla lapsia koskevat erityiset varoitukset ja niissä tulisi ilmoittaa selkeästi ja erittäin näkyvästi, mikä on käyttäjien alin sallittu ikä ja tuleeko valmiste pitää lasten ulottumattomissa.

| 5.9 | Komitea on lisäksi sitä mieltä, että asetuksessa tulisi säätää selkeästi, että kosmeettisten valmisteiden etämyynnin tapauksessa etämyyntitarjouksissa on esitettävä selkeästi samat tiedot kuin kaupassa myytävien valmisteiden etiketeissä ja pakkauksissa. |
| --- | --- |

5.9

Komitea on lisäksi sitä mieltä, että asetuksessa tulisi säätää selkeästi, että kosmeettisten valmisteiden etämyynnin tapauksessa etämyyntitarjouksissa on esitettävä selkeästi samat tiedot kuin kaupassa myytävien valmisteiden etiketeissä ja pakkauksissa.

| 5.10 | Komitea kannattaa toimivaltaisten viranomaisten hallinnollisen yhteistyön tehostamista sekä hyvien hallintokäytäntöjen noudattamista. |
| --- | --- |

5.10

Komitea kannattaa toimivaltaisten viranomaisten hallinnollisen yhteistyön tehostamista sekä hyvien hallintokäytäntöjen noudattamista.

| 5.11 | Komitea kannattaa kosmeettisissa valmisteissa kielletyistä aineista sekä aineista, joita kosmeettiset valmisteet saavat sisältää vain määrätyin rajoituksin, laadittujen aikaisempien luettelojen täydentämistä siten, että niihin lisätään CAS- ja EINECS-numerot sekä INCI-nimet ja että perustetaan kosmeettisten valmisteiden sisältämien ainesosien sähköinen luettelo. |
| --- | --- |

5.11

Komitea kannattaa kosmeettisissa valmisteissa kielletyistä aineista sekä aineista, joita kosmeettiset valmisteet saavat sisältää vain määrätyin rajoituksin, laadittujen aikaisempien luettelojen täydentämistä siten, että niihin lisätään CAS- ja EINECS-numerot sekä INCI-nimet ja että perustetaan kosmeettisten valmisteiden sisältämien ainesosien sähköinen luettelo.

| 5.12 | Luopuminen direktiivin 76/768/ETY aikaisemmasta liitteestä I vaikuttaa asianmukaiselta. Liitteen sisältämä kemiallisten valmisteiden luokittelu on melko sattumanvarainen, ja luokittelussa on paljon toistoa: esimerkkeinä mainittakoon make-up-puuterit ja meikkaus- ja meikinpoistovalmisteet. Lisäksi luettelo on vanhentunut — markkinoilla on jo sellaisia uusia tuoteluokkia kuin selluliittilaastarit ja aktiiviainetta sisältävät meikinpoistopaperit. |
| --- | --- |

5.12

Luopuminen direktiivin 76/768/ETY aikaisemmasta liitteestä I vaikuttaa asianmukaiselta. Liitteen sisältämä kemiallisten valmisteiden luokittelu on melko sattumanvarainen, ja luokittelussa on paljon toistoa: esimerkkeinä mainittakoon make-up-puuterit ja meikkaus- ja meikinpoistovalmisteet. Lisäksi luettelo on vanhentunut — markkinoilla on jo sellaisia uusia tuoteluokkia kuin selluliittilaastarit ja aktiiviainetta sisältävät meikinpoistopaperit.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2008) 49 lopullinen — 2008/0025 COD.

1

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/39

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin kyse on lääkkeiden myyntilupien ehtojen muutoksista”

KOM(2008) 123 lopullinen — 2008/0045 COD

(2009/C 27/08)

Euroopan unionin neuvosto päätti 3. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin kyse on lääkkeiden myyntilupien ehtojen muutoksista.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Carmelo Cedrone.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa ehdotusta direktiiviksi direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta — KOM(2008) 123 lopullinen — ja toteaa, että kyseisillä muutoksilla varmistetaan kaikkiin lääkkeisiin sovellettavat yhtenäiset säännökset lääkkeiden myyntiluvan myöntämismenettelystä riippumatta. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kannattaa ehdotusta direktiiviksi direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta — KOM(2008) 123 lopullinen — ja toteaa, että kyseisillä muutoksilla varmistetaan kaikkiin lääkkeisiin sovellettavat yhtenäiset säännökset lääkkeiden myyntiluvan myöntämismenettelystä riippumatta.

| 1.2 | Soveltamalla samoja kriteereitä kaikkiin lääkkeisiin varmistetaan, että laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden kriteerien ohella säilytetään korkea kansanterveyden suoja, tehostetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja poistetaan yrityksiltä tarpeeton hallinnollinen ja taloudellinen taakka. |
| --- | --- |

1.2

Soveltamalla samoja kriteereitä kaikkiin lääkkeisiin varmistetaan, että laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden kriteerien ohella säilytetään korkea kansanterveyden suoja, tehostetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja poistetaan yrityksiltä tarpeeton hallinnollinen ja taloudellinen taakka.

| 1.3 | ETSK on aina kannattanut ja kannattaa komission pyrkimyksiä parantaa lääkkeiden turvallisuutta, sillä kyseessä on ihmisten ja eläinten terveydensuojelun kannalta perusluonteisen tärkeä asia. |
| --- | --- |

1.3

ETSK on aina kannattanut ja kannattaa komission pyrkimyksiä parantaa lääkkeiden turvallisuutta, sillä kyseessä on ihmisten ja eläinten terveydensuojelun kannalta perusluonteisen tärkeä asia.

| 1.4 | ETSK suhtautuu siis myönteisesti siihen, että — kun otetaan huomioon komission taholta tulevaisuudessa toteutettavan toimenpiteen merkitys — komissio saa myyntiluvan myöntämismenettelystä riippumatta valtuudet laajentaa asetuksen (EY) N:o 1084/2003 soveltamisalaa muutoksiin, jotka tehdään myyntiluvan myöntämisen jälkeen, jotta vältetään lääkkeiden vapaan liikkuvuuden mahdolliset esteet. |
| --- | --- |

1.4

ETSK suhtautuu siis myönteisesti siihen, että — kun otetaan huomioon komission taholta tulevaisuudessa toteutettavan toimenpiteen merkitys — komissio saa myyntiluvan myöntämismenettelystä riippumatta valtuudet laajentaa asetuksen (EY) N:o 1084/2003 soveltamisalaa muutoksiin, jotka tehdään myyntiluvan myöntämisen jälkeen, jotta vältetään lääkkeiden vapaan liikkuvuuden mahdolliset esteet.

| 1.5 | ETSK vahvistaa painokkaasti myös tässä yhteydessä olevansa vakuuttunut siitä, että yhtenäismarkkinat on pyrittävä toteuttamaan pikaisesti myös aloilla, joilla tähän on päästy vain osittain tai ei vielä lainkaan. |
| --- | --- |

1.5

ETSK vahvistaa painokkaasti myös tässä yhteydessä olevansa vakuuttunut siitä, että yhtenäismarkkinat on pyrittävä toteuttamaan pikaisesti myös aloilla, joilla tähän on päästy vain osittain tai ei vielä lainkaan.

2.   Tausta

| 2.1 | Euroopan komissio esitteli marraskuussa 2001 laajan lääkealan sääntelyuudistuksen antamalla kaksi erityissäädöstä: direktiivin 2001/82/EY eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä sekä direktiivin 2001/83/EY ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (1). |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio esitteli marraskuussa 2001 laajan lääkealan sääntelyuudistuksen antamalla kaksi erityissäädöstä: direktiivin 2001/82/EY eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä sekä direktiivin 2001/83/EY ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (1).

| 2.2 | Kyseisellä lainsäädännöllä jatkettiin vuonna 1993 toteutettua perusteellista uudistusta, jonka myötä perustettiin Euroopan lääkearviointivirasto (EMEA) asetuksen (EY) N:o 2309/93 mukaisesti sekä otettiin käyttöön lääkkeiden uusia myyntilupamenettelyjä (2). |
| --- | --- |

2.2

Kyseisellä lainsäädännöllä jatkettiin vuonna 1993 toteutettua perusteellista uudistusta, jonka myötä perustettiin Euroopan lääkearviointivirasto (EMEA) asetuksen (EY) N:o 2309/93 mukaisesti sekä otettiin käyttöön lääkkeiden uusia myyntilupamenettelyjä (2).

| 2.3 | Kyseisessä asetuksessa säädettiin tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisesti kaikkien lääkkeiden myyntiluvan myöntämiseen sovellettavista kahdesta menettelystä 1. tammikuuta 1995 lähtien:






  a) | EMEAn toteuttama keskitetty lupamenettely, joka on voimassa koko unionin alueella. Sen soveltaminen on pakollista bioteknologisesti tuotettujen lääkkeiden ja vapaaehtoista uusien lääkkeiden osalta. |
| --- | --- | --- |

2.3

Kyseisessä asetuksessa säädettiin tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisesti kaikkien lääkkeiden myyntiluvan myöntämiseen sovellettavista kahdesta menettelystä 1. tammikuuta 1995 lähtien:

a)

EMEAn toteuttama keskitetty lupamenettely, joka on voimassa koko unionin alueella. Sen soveltaminen on pakollista bioteknologisesti tuotettujen lääkkeiden ja vapaaehtoista uusien lääkkeiden osalta.

| b) | Niin sanottu ”hajautettu” kansallinen menettely, jonka perusteella luvan voi myöntää toimivaltainen kansallinen viranomainen. Tämä menetelmä mahdollistaa myös sellaisten ”vastavuoroisesti tunnustettujen” erityissäännösten antamisen, joiden ansiosta yhdessä jäsenvaltiossa myyntiluvan saaneita lääkkeitä voidaan myydä myös toisissa yhteisön jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

b)

Niin sanottu ”hajautettu” kansallinen menettely, jonka perusteella luvan voi myöntää toimivaltainen kansallinen viranomainen. Tämä menetelmä mahdollistaa myös sellaisten ”vastavuoroisesti tunnustettujen” erityissäännösten antamisen, joiden ansiosta yhdessä jäsenvaltiossa myyntiluvan saaneita lääkkeitä voidaan myydä myös toisissa yhteisön jäsenvaltioissa.

| 2.4 | Kyseisten myyntilupamenettelyjen tarkoituksena oli varmistaa etujen ja riskien asianmukainen arviointi sekä määritellä korkeat laatu-, turvallisuus- ja tehokkuuskriteerit. Keskeisenä tavoitteena oli taata eläinten ja Euroopan kansalaisten terveydensuoja. |
| --- | --- |

2.4

Kyseisten myyntilupamenettelyjen tarkoituksena oli varmistaa etujen ja riskien asianmukainen arviointi sekä määritellä korkeat laatu-, turvallisuus- ja tehokkuuskriteerit. Keskeisenä tavoitteena oli taata eläinten ja Euroopan kansalaisten terveydensuoja.

| 2.5 | Direktiiveissä 2001/82/EY ja 2001/83/EY vahvistetaan kyseiset välttämättömät takeet. Niissä säädetään tarkkaan lääkkeiden valvonnasta kansanterveyden korkean suojan varmistamiseksi lisäämällä valvontatoimien tiheyttä sekä tiukentamalla ja tarkentamalla epäsuotuisten vaikutusten ilmoituskriteereitä. |
| --- | --- |

2.5

Direktiiveissä 2001/82/EY ja 2001/83/EY vahvistetaan kyseiset välttämättömät takeet. Niissä säädetään tarkkaan lääkkeiden valvonnasta kansanterveyden korkean suojan varmistamiseksi lisäämällä valvontatoimien tiheyttä sekä tiukentamalla ja tarkentamalla epäsuotuisten vaikutusten ilmoituskriteereitä.

| 2.6 | Komissio on lääkkeiden myyntilupajärjestelmän toimintaa koskevien säännöllisten tarkistusten yhteydessä havainnut ongelmia, jotka liittyvät muutoksiin, jotka on tehty sen jälkeen kun lupa on myönnetty kansallisella tasolla. Tällaisten lääkkeiden myyntilupien osuus on 80 prosenttia kaikista lääkkeiden myyntiluvista. |
| --- | --- |

2.6

Komissio on lääkkeiden myyntilupajärjestelmän toimintaa koskevien säännöllisten tarkistusten yhteydessä havainnut ongelmia, jotka liittyvät muutoksiin, jotka on tehty sen jälkeen kun lupa on myönnetty kansallisella tasolla. Tällaisten lääkkeiden myyntilupien osuus on 80 prosenttia kaikista lääkkeiden myyntiluvista.

| 2.7 | Kansallisella tasolla myönnettyjen myyntilupien jälkeen tehdyt muutokset perustuvat asetuksiin (EY) N:o 1084/2003 ja N:o 1085/2003, mutta ne liittyvät vain tuotantoprosessiin, lääkepakkauksiin tai valmistajan osoitteeseen eivätkä lainkaan perusluonteisiin näkökohtiin, kuten uuden terapeuttisen käyttötavan lisäämiseen tai antotavan muutoksiin. |
| --- | --- |

2.7

Kansallisella tasolla myönnettyjen myyntilupien jälkeen tehdyt muutokset perustuvat asetuksiin (EY) N:o 1084/2003 ja N:o 1085/2003, mutta ne liittyvät vain tuotantoprosessiin, lääkepakkauksiin tai valmistajan osoitteeseen eivätkä lainkaan perusluonteisiin näkökohtiin, kuten uuden terapeuttisen käyttötavan lisäämiseen tai antotavan muutoksiin.

| 2.8 | Näin ollen luvan myöntämisen jälkeen sovellettavat menettelyt vaihtelevat eräissä tapauksissa jäsenvaltioittain, minkä vuoksi samaan tuotteeseen voidaan soveltaa erilaisia säännöksiä ja luokitteluja. Lääkkeiden erilaisen terapeuttisen luokittelun tai saman lääkkeen erilaisen käyttötavan vuoksi terveydensuojan taso saattaa vaihdella puhumattakaan siitä, että tilanne saattaa toisinaan keinotekoisesti estää tavoitellun lääkkeiden vapaan liikkuvuuden EU:ssa. |
| --- | --- |

2.8

Näin ollen luvan myöntämisen jälkeen sovellettavat menettelyt vaihtelevat eräissä tapauksissa jäsenvaltioittain, minkä vuoksi samaan tuotteeseen voidaan soveltaa erilaisia säännöksiä ja luokitteluja. Lääkkeiden erilaisen terapeuttisen luokittelun tai saman lääkkeen erilaisen käyttötavan vuoksi terveydensuojan taso saattaa vaihdella puhumattakaan siitä, että tilanne saattaa toisinaan keinotekoisesti estää tavoitellun lääkkeiden vapaan liikkuvuuden EU:ssa.

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Jotta samaan lääkkeeseen ei sovellettaisi erilaisia ehtoja, komissio on päättänyt ehdottaa direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamista siten, että nykyisin vain keskitetyn menettelyn piiriin kuuluviin lääkkeisiin sovellettavan asetuksen (EY) N:o 1084/2003 soveltamisala ulotettaisiin kaikkiin lääkkeisiin riippumatta niiden myyntiluvan myöntämismenettelystä. |
| --- | --- |

3.1

Jotta samaan lääkkeeseen ei sovellettaisi erilaisia ehtoja, komissio on päättänyt ehdottaa direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamista siten, että nykyisin vain keskitetyn menettelyn piiriin kuuluviin lääkkeisiin sovellettavan asetuksen (EY) N:o 1084/2003 soveltamisala ulotettaisiin kaikkiin lääkkeisiin riippumatta niiden myyntiluvan myöntämismenettelystä.

| 3.2 | Tarkasteltava ehdotus kuuluu yksinkertaistamisaloitteisiin, jotka mainitaan komission vuoden 2008 lainsäädäntö- ja työohjelman liitteessä 2. Ehdotuksen tavoitteena on yksinomaan mukauttaa eräitä asetuksen (EY) N:o 1084/2003 soveltamista koskevia direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY artikloita. Näin kyseisen asetuksen soveltamisala ulotetaan käsittämään kaikki lääkkeet. |
| --- | --- |

3.2

Tarkasteltava ehdotus kuuluu yksinkertaistamisaloitteisiin, jotka mainitaan komission vuoden 2008 lainsäädäntö- ja työohjelman liitteessä 2. Ehdotuksen tavoitteena on yksinomaan mukauttaa eräitä asetuksen (EY) N:o 1084/2003 soveltamista koskevia direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY artikloita. Näin kyseisen asetuksen soveltamisala ulotetaan käsittämään kaikki lääkkeet.

| 3.3 | Nykytilanteen jatkuminen aiheuttaisi tarpeettoman hallinnollisen ja taloudellisen taakan yrityksille, jotka aikovat käydä kauppaa useissa unionin jäsenvaltioissa. Kyseiset yritykset joutuvat noudattamaan yksittäisten jäsenvaltioiden erilaisia säännöksiä ja erilaisia hallinnollisia käytänteitä, mikä saattaa myös luoda keinotekoisen esteen vapaan liikkuvuuden periaatteelle. |
| --- | --- |

3.3

Nykytilanteen jatkuminen aiheuttaisi tarpeettoman hallinnollisen ja taloudellisen taakan yrityksille, jotka aikovat käydä kauppaa useissa unionin jäsenvaltioissa. Kyseiset yritykset joutuvat noudattamaan yksittäisten jäsenvaltioiden erilaisia säännöksiä ja erilaisia hallinnollisia käytänteitä, mikä saattaa myös luoda keinotekoisen esteen vapaan liikkuvuuden periaatteelle.

| 3.4 | Ehdotus on luonteeltaan puhtaasti oikeudellinen, ja sillä muutetaan asetuksen (EY) N:o 1084/2003 oikeusperustaa siten, että komissio saa valtuudet muuttaa kyseisen asetuksen soveltamisalaa, jotta varmistetaan lupamenettelyyn sovellettavien säännösten todellinen yhtenäistäminen. |
| --- | --- |

3.4

Ehdotus on luonteeltaan puhtaasti oikeudellinen, ja sillä muutetaan asetuksen (EY) N:o 1084/2003 oikeusperustaa siten, että komissio saa valtuudet muuttaa kyseisen asetuksen soveltamisalaa, jotta varmistetaan lupamenettelyyn sovellettavien säännösten todellinen yhtenäistäminen.

| 3.5 | Komissio korostaa, että kyseinen lainsäädännön muutos perustuu kaikkien sidosryhmien laajaan kuulemiseen ja että erilaisten vaihtoehtojen joukosta valittu oikeudellinen muutos osoittautui soveltuvimmaksi tavaksi yhtenäistää säännökset sen jälkeen kun myyntilupa on myönnetty, jotta saavutetaan korkean kansanterveyden suojan ja yhtenäisen lainsäädännön tavoitteet. |
| --- | --- |

3.5

Komissio korostaa, että kyseinen lainsäädännön muutos perustuu kaikkien sidosryhmien laajaan kuulemiseen ja että erilaisten vaihtoehtojen joukosta valittu oikeudellinen muutos osoittautui soveltuvimmaksi tavaksi yhtenäistää säännökset sen jälkeen kun myyntilupa on myönnetty, jotta saavutetaan korkean kansanterveyden suojan ja yhtenäisen lainsäädännön tavoitteet.

| 3.6 | Tiettyihin artikloihin ehdotetut muutokset perustuvat EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan, jossa määrätään yhteispäätösmenettelyn soveltamisesta ja joka on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

3.6

Tiettyihin artikloihin ehdotetut muutokset perustuvat EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan, jossa määrätään yhteispäätösmenettelyn soveltamisesta ja joka on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK kannattaa ehdotusta direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta ja toteaa, että kyseisillä muutoksilla varmistetaan kaikkiin lääkkeisiin sovellettavien säännösten yhtenäistäminen, varmistetaan korkea kansanterveyden suoja sekä tehostetaan sisämarkkinoiden toimintaa poistamalla yrityksiltä tarpeeton hallinnollinen ja taloudellinen taakka. |
| --- | --- |

4.1

ETSK kannattaa ehdotusta direktiivien 2001/82/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta ja toteaa, että kyseisillä muutoksilla varmistetaan kaikkiin lääkkeisiin sovellettavien säännösten yhtenäistäminen, varmistetaan korkea kansanterveyden suoja sekä tehostetaan sisämarkkinoiden toimintaa poistamalla yrityksiltä tarpeeton hallinnollinen ja taloudellinen taakka.

| 4.2 | Kuten aiheesta aiemmin antamissaan lausunnoissa, ETSK kannattaa nytkin kaikkia sellaisia komission toimia — ja jopa kannustaa ryhtymään niihin — joilla pyritään parantamaan lääkkeiden turvallisuutta, sillä kyseessä on ihmisten ja eläinten terveydensuojelun kannalta perusluonteisen tärkeä asia. |
| --- | --- |

4.2

Kuten aiheesta aiemmin antamissaan lausunnoissa, ETSK kannattaa nytkin kaikkia sellaisia komission toimia — ja jopa kannustaa ryhtymään niihin — joilla pyritään parantamaan lääkkeiden turvallisuutta, sillä kyseessä on ihmisten ja eläinten terveydensuojelun kannalta perusluonteisen tärkeä asia.

| 4.3 | Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että yksinkertaisella lainsäädännön muutoksella yhtenäistetään säännökset, joita sovelletaan kaikkiin lääkkeisiin riippumatta erilaisista lupamenettelyistä. Näin poistetaan myös nykyisin mahdolliset vapaan liikkuvuuden esteet. |
| --- | --- |

4.3

Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että yksinkertaisella lainsäädännön muutoksella yhtenäistetään säännökset, joita sovelletaan kaikkiin lääkkeisiin riippumatta erilaisista lupamenettelyistä. Näin poistetaan myös nykyisin mahdolliset vapaan liikkuvuuden esteet.

| 4.4 | ETSK kannattaa oikeusperustan muuttamista ja jää odottamaan parhaillaan laadittavana olevaa lainsäädäntöehdotusta, jonka katsotaan olevan lääkealan tulevaisuuden kannalta vieläkin merkittävämpi. |
| --- | --- |

4.4

ETSK kannattaa oikeusperustan muuttamista ja jää odottamaan parhaillaan laadittavana olevaa lainsäädäntöehdotusta, jonka katsotaan olevan lääkealan tulevaisuuden kannalta vieläkin merkittävämpi.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EYVL L 311, 28.11.2001.

1

(2)  EYVL L 214, 24.8.1993.

2

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/41

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yksinkertaisista paineastioista (kodifioitu toisinto)”

KOM(2008) 202 lopullinen — 2008/0076 COD

(2009/C 27/09)

Euroopan unionin neuvosto päätti 26. toukokuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yksinkertaisista paineastioista (kodifioitu toisinto).

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 142 ääntä puolesta 6:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/41

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkko”

KOM(2007) 608 lopullinen

(2009/C 27/10)

Komissio päätti 18. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkko.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 10 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 111 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK jakaa komission arvion rautateiden rahtiliikenteen tilasta Euroopan unionissa ja pitää komission ehdotuksia oikeansuuntaisina, vaikkakin haasteen merkittävyyteen nähden vaatimattomina. |
| --- | --- |

1.1

ETSK jakaa komission arvion rautateiden rahtiliikenteen tilasta Euroopan unionissa ja pitää komission ehdotuksia oikeansuuntaisina, vaikkakin haasteen merkittävyyteen nähden vaatimattomina.

| 1.2 | Komitea katsoo, että tilanteen parantaminen edellyttää






  — | logistiikkapalveluiden tarjoamista pelkkien kuljetuspalveluiden sijaan |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitea katsoo, että tilanteen parantaminen edellyttää

—

logistiikkapalveluiden tarjoamista pelkkien kuljetuspalveluiden sijaan

| — | kulujen alentamista, jotta hinnoista saadaan kilpailukykyisempiä |
| --- | --- |

—

kulujen alentamista, jotta hinnoista saadaan kilpailukykyisempiä

| — | palveluiden luotettavuuden parantamista |
| --- | --- |

—

palveluiden luotettavuuden parantamista

| — | kuljetuksen kokonaiskeston pitämistä suhteellisen lyhyenä |
| --- | --- |

—

kuljetuksen kokonaiskeston pitämistä suhteellisen lyhyenä

| — | tarjonnan joustavuutta ja häiriötilanteissa reagoimisen parantamista. |
| --- | --- |

—

tarjonnan joustavuutta ja häiriötilanteissa reagoimisen parantamista.

1.3   Aidot logistiikkapalvelut

Perusajatuksena on tehdä asiakkaan kannalta yksinkertaiseksi se, mikä on rautatieliikenteessä luonnostaan monimutkaista. Tämä edellyttää asiakaskunnan aitoa seurantaa, selkeää ja luotettavaa tiedotusta, yksityisten vaunujen tarjonnan kehittämistä sekä kokonaisvaltaisia palveluita, jotka kattavat sekä lastaamisen että purkamisen.

1.4   Kustannusten alentaminen

| 1.4.1 | Kustannusten alentaminen edellyttää toimia yhteentoimivuuden ja teknisen yhdenmukaisuuden parantamiseksi Euroopassa. Aikaisemmin jokaiselle verkolle on luotu omat säännöt ja omat sääntely- ja turvajärjestelmät. Nyt kaikki järjestelmät olisi vähitellen yhdistettävä. Tavoitteeksi tulisi asettaa eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (European Rail Traffic Management System, ERTMS) käyttöön otto mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.4.1

Kustannusten alentaminen edellyttää toimia yhteentoimivuuden ja teknisen yhdenmukaisuuden parantamiseksi Euroopassa. Aikaisemmin jokaiselle verkolle on luotu omat säännöt ja omat sääntely- ja turvajärjestelmät. Nyt kaikki järjestelmät olisi vähitellen yhdistettävä. Tavoitteeksi tulisi asettaa eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (European Rail Traffic Management System, ERTMS) käyttöön otto mahdollisimman pian.

| 1.4.2 | Rautatieinfrastruktuurien ominaispiirteitä, kuten liikenneulottumaa, junien pituutta, ylä- ja alamäkiä ja akselipainoa, olisi mukautettava asteittain rahtiliikenteen tarpeisiin tekemällä asianmukaisia investointeja aina, kun se on mahdollista. Näin on jo toimittu esimerkiksi Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

1.4.2

Rautatieinfrastruktuurien ominaispiirteitä, kuten liikenneulottumaa, junien pituutta, ylä- ja alamäkiä ja akselipainoa, olisi mukautettava asteittain rahtiliikenteen tarpeisiin tekemällä asianmukaisia investointeja aina, kun se on mahdollista. Näin on jo toimittu esimerkiksi Yhdysvalloissa.

| 1.4.3 | Kilpailun aito kehittyminen ja markkinoiden avautuminen edellyttäisi tehokkuuden ja tuottavuuden lisäämistä. Tämä puolestaan nostaa esiin kysymyksen junahenkilökunnan koulutuksesta. Markkinoille tulevat uudet toimijat saattavat kärsiä ammattitaitoisen henkilökunnan puutteesta. Asianmukaisten koulutusohjelmien järjestäminen tuleekin varmistaa, jotta voidaan vastata henkilökunnan kysyntään ja taata uusien korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luominen. |
| --- | --- |

1.4.3

Kilpailun aito kehittyminen ja markkinoiden avautuminen edellyttäisi tehokkuuden ja tuottavuuden lisäämistä. Tämä puolestaan nostaa esiin kysymyksen junahenkilökunnan koulutuksesta. Markkinoille tulevat uudet toimijat saattavat kärsiä ammattitaitoisen henkilökunnan puutteesta. Asianmukaisten koulutusohjelmien järjestäminen tuleekin varmistaa, jotta voidaan vastata henkilökunnan kysyntään ja taata uusien korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luominen.

| 1.4.4 | Olisi syytä tarkistaa sitä, miten infrastruktuurin haltijat jakavat kustannukset eri toimijoiden välillä. Samoin kilpailevilta kuljetusmuodoilta olisi perittävä paremmin ulkoiset kulut, jotta voitaisiin luoda edellytykset vapaalle ja vääristymättömälle kilpailulle. |
| --- | --- |

1.4.4

Olisi syytä tarkistaa sitä, miten infrastruktuurin haltijat jakavat kustannukset eri toimijoiden välillä. Samoin kilpailevilta kuljetusmuodoilta olisi perittävä paremmin ulkoiset kulut, jotta voitaisiin luoda edellytykset vapaalle ja vääristymättömälle kilpailulle.

| 1.4.5 | Sellaisia aloitteita kuin Betuwe-yhteys, New Opera -hanke ja FERRMED olisi tutkittava ja tuettava, jotta niistä voitaisiin oppia uutta ja jakaa samalla kokemuksia ja parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

1.4.5

Sellaisia aloitteita kuin Betuwe-yhteys, New Opera -hanke ja FERRMED olisi tutkittava ja tuettava, jotta niistä voitaisiin oppia uutta ja jakaa samalla kokemuksia ja parhaita käytänteitä.

1.5   Palveluiden luotettavuuden parantaminen

| 1.5.1 | Olisi syytä laatia sitovia sääntöjä korvausten maksamisesta asiakkaille, jotka ovat saaneet huonoa palvelua. Näin voitaisiin kannustaa palvelun parantamiseen. |
| --- | --- |

1.5.1

Olisi syytä laatia sitovia sääntöjä korvausten maksamisesta asiakkaille, jotka ovat saaneet huonoa palvelua. Näin voitaisiin kannustaa palvelun parantamiseen.

| 1.5.2 | Palvelun tuottamisen eri osa-alueiden laatua ja luotettavuutta olisi pyrittävä parantamaan. Tämä koskee sekä junakalustoa että merkinantolaitteita, ratoja ja tiedotusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.5.2

Palvelun tuottamisen eri osa-alueiden laatua ja luotettavuutta olisi pyrittävä parantamaan. Tämä koskee sekä junakalustoa että merkinantolaitteita, ratoja ja tiedotusjärjestelmiä.

| 1.5.3 | Palvelun luotettavuutta voidaan parantaa myös antamalla rahtiliikenteen käyttöön hyviä reittejä esimerkiksi laatimalla sääntöjä, joilla rahtiliikenteelle annetaan etusija näillä reiteillä. Tässä olisi kuitenkin otettava huomioon kaikki reittien käyttäjät ja mietittävä, voitaisiinko rahtiliikennettä keskittää tiettyihin ajanjaksoihin tai tiettyyn vuorokaudenaikaan. |
| --- | --- |

1.5.3

Palvelun luotettavuutta voidaan parantaa myös antamalla rahtiliikenteen käyttöön hyviä reittejä esimerkiksi laatimalla sääntöjä, joilla rahtiliikenteelle annetaan etusija näillä reiteillä. Tässä olisi kuitenkin otettava huomioon kaikki reittien käyttäjät ja mietittävä, voitaisiinko rahtiliikennettä keskittää tiettyihin ajanjaksoihin tai tiettyyn vuorokaudenaikaan.

1.6   Kuljetuksen kokonaiskeston pitäminen suhteellisen lyhyenä

| 1.6.1 | Rautatiekuljetuksia moititaan yleensä niiden pituudesta ja hitaudesta. Ongelma voitaisiin ratkaista siten, että rahtireiteillä olisi pysähdyksiä mahdollisimman vähän, jos lainkaan. Lisäksi reitit voitaisiin suunnitella siten, että todennäköisyys muiden junien kohtaamiseen olisi pieni. Toiminnallisessa hallinnoinnissa olisi lisäksi pyrittävä antamaan rahtiliikenteelle mahdollisimman usein etusija-asema. Olisi myös kehitettävä öisin kulkevia suurnopeusrahtijunia. |
| --- | --- |

1.6.1

Rautatiekuljetuksia moititaan yleensä niiden pituudesta ja hitaudesta. Ongelma voitaisiin ratkaista siten, että rahtireiteillä olisi pysähdyksiä mahdollisimman vähän, jos lainkaan. Lisäksi reitit voitaisiin suunnitella siten, että todennäköisyys muiden junien kohtaamiseen olisi pieni. Toiminnallisessa hallinnoinnissa olisi lisäksi pyrittävä antamaan rahtiliikenteelle mahdollisimman usein etusija-asema. Olisi myös kehitettävä öisin kulkevia suurnopeusrahtijunia.

| 1.6.2 | Lisäksi olisi tarpeen investoida siihen, että infrastruktuureja kehitettäisiin vastaamaan yhä nopeammin kulkevien junien tarpeita. On kuitenkin syytä muistaa, että nopeuden lisääntyminen alentaa sallittua akselipainoa. Vaikka rautatierahdin nopeutta tuleekin lisätä, on kuitenkin syytä korostaa, että tärkein tekijä on edelleen kuljetusten nopeuden vakaus. Hieman alhaisempi, mutta tasainen kuljetusnopeus on parempi kuin se, että kuljetukset jatkuvasti keskeytyvät ja käynnistyvät uudelleen, jolloin myöhästymiset lisääntyvät. |
| --- | --- |

1.6.2

Lisäksi olisi tarpeen investoida siihen, että infrastruktuureja kehitettäisiin vastaamaan yhä nopeammin kulkevien junien tarpeita. On kuitenkin syytä muistaa, että nopeuden lisääntyminen alentaa sallittua akselipainoa. Vaikka rautatierahdin nopeutta tuleekin lisätä, on kuitenkin syytä korostaa, että tärkein tekijä on edelleen kuljetusten nopeuden vakaus. Hieman alhaisempi, mutta tasainen kuljetusnopeus on parempi kuin se, että kuljetukset jatkuvasti keskeytyvät ja käynnistyvät uudelleen, jolloin myöhästymiset lisääntyvät.

1.7   Joustavuuden parantaminen

| 1.7.1 | Matkustajajunille on periaatteellisesti ja perinteisesti annettu liikenteenhallinnassa järjestelmällisesti etusija etukäteen määrätyillä teoreettisilla reiteillä. Tällä on se tahaton, mutta todellinen seuraus, että rahtijunan pieni (esimerkiksi kymmenen minuutin) myöhästyminen lähdössä kertautuu matkan aikana lähes aina niin, että määränpäähän saavuttaessa myöhästyminen on jo merkittävä (muutamista tunneista jopa kokonaiseen päivään). |
| --- | --- |

1.7.1

Matkustajajunille on periaatteellisesti ja perinteisesti annettu liikenteenhallinnassa järjestelmällisesti etusija etukäteen määrätyillä teoreettisilla reiteillä. Tällä on se tahaton, mutta todellinen seuraus, että rahtijunan pieni (esimerkiksi kymmenen minuutin) myöhästyminen lähdössä kertautuu matkan aikana lähes aina niin, että määränpäähän saavuttaessa myöhästyminen on jo merkittävä (muutamista tunneista jopa kokonaiseen päivään).

| 1.7.2 | Teknologian kehitys keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä mahdollistaa sen, että rahtijunaliikenteen sujuvuutta voidaan edistää reaaliajassa hyödyntäen muitakin tietoja kuin etukäteen määrättyä teoreettista reittiä. ERTMS:n viimeiseen vaiheeseen sisällytetyn ”liikkuvan linjasuojastuksen” avulla voitaisiin lisätä samaa infrastruktuuria hyödyntävien junien määrää ja reagoida paremmin häiriötilanteissa. Tämä kuitenkin edellyttää sitä, että kaikki jäsenvaltiot investoivat ERTMS-järjestelmään, jotta yhteentoimivuus ja erilaisten kansallisten verkostojen käytön jatkumo saavutettaisiin mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.7.2

Teknologian kehitys keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä mahdollistaa sen, että rahtijunaliikenteen sujuvuutta voidaan edistää reaaliajassa hyödyntäen muitakin tietoja kuin etukäteen määrättyä teoreettista reittiä. ERTMS:n viimeiseen vaiheeseen sisällytetyn ”liikkuvan linjasuojastuksen” avulla voitaisiin lisätä samaa infrastruktuuria hyödyntävien junien määrää ja reagoida paremmin häiriötilanteissa. Tämä kuitenkin edellyttää sitä, että kaikki jäsenvaltiot investoivat ERTMS-järjestelmään, jotta yhteentoimivuus ja erilaisten kansallisten verkostojen käytön jatkumo saavutettaisiin mahdollisimman pian.

| 1.7.3 | Liikennejärjestelmien yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi on myös edelleen tarpeen tehdä investointeja infrastruktuurikapasiteettiin pullonkaulojen vähentämiseksi sekä lastaus- ja purkulaiturien lisäämiseksi. |
| --- | --- |

1.7.3

Liikennejärjestelmien yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi on myös edelleen tarpeen tehdä investointeja infrastruktuurikapasiteettiin pullonkaulojen vähentämiseksi sekä lastaus- ja purkulaiturien lisäämiseksi.

| 1.7.4 | Järjestelyratapihoihin sekä lastaus- ja purkulaitureihin liittyvät kysymykset ovat tärkeitä, mutta niiden yhteydessä on aina käsiteltävä myös aluetta palvelevia täydentäviä verkostoja. Jotta tavaroiden kuljettaminen rautateitse olisi kilpailukykyistä, sen on mahdollistettava rahdin tuominen mahdollisimman lähelle asiakkaita. |
| --- | --- |

1.7.4

Järjestelyratapihoihin sekä lastaus- ja purkulaitureihin liittyvät kysymykset ovat tärkeitä, mutta niiden yhteydessä on aina käsiteltävä myös aluetta palvelevia täydentäviä verkostoja. Jotta tavaroiden kuljettaminen rautateitse olisi kilpailukykyistä, sen on mahdollistettava rahdin tuominen mahdollisimman lähelle asiakkaita.

1.8   Rahtikuljetuksille varattu verkosto

| 1.8.1 | Vaikka tällä hetkellä ei olekaan realistista suositella vain rahtikäyttöön varatun Euroopan laajuisen verkoston perustamista, on kuitenkin myönnettävä, että erillinen verkosto olisi paras tapa edistää tavaroiden rautatiekuljetuksia, jotka olisivat tällöin luotettavampia, täsmällisempiä, halvempia ja nopeampia. Rahtiin painottuvat liikennekäytävät ovat tällä hetkellä realistisempi vaihtoehto. Niin kauan kuin suuria mantereen laajuisia rahtikäyttöön varattuja verkostoja ei ole, voitaisiin rahtiin painottuviin liikennekäytäviin kuitenkin liittää yhä useampia nimenomaan rahtikäyttöön omistettuja osuuksia, joilla voitaisiin yhdistää toisiinsa erityisen aktiivisia talouskeskuksia. Hyvä esimerkki tästä on Rotterdamin sataman ja Saksan välinen Betuwe-yhteys. On välttämätöntä, että kaikki jäsenvaltiot pyrkivät aidosti panemaan täytäntöön kilpailukyvyn kasvattamiseen tähtääviä politiikkoja ja säännöksiä. |
| --- | --- |

1.8.1

Vaikka tällä hetkellä ei olekaan realistista suositella vain rahtikäyttöön varatun Euroopan laajuisen verkoston perustamista, on kuitenkin myönnettävä, että erillinen verkosto olisi paras tapa edistää tavaroiden rautatiekuljetuksia, jotka olisivat tällöin luotettavampia, täsmällisempiä, halvempia ja nopeampia. Rahtiin painottuvat liikennekäytävät ovat tällä hetkellä realistisempi vaihtoehto. Niin kauan kuin suuria mantereen laajuisia rahtikäyttöön varattuja verkostoja ei ole, voitaisiin rahtiin painottuviin liikennekäytäviin kuitenkin liittää yhä useampia nimenomaan rahtikäyttöön omistettuja osuuksia, joilla voitaisiin yhdistää toisiinsa erityisen aktiivisia talouskeskuksia. Hyvä esimerkki tästä on Rotterdamin sataman ja Saksan välinen Betuwe-yhteys. On välttämätöntä, että kaikki jäsenvaltiot pyrkivät aidosti panemaan täytäntöön kilpailukyvyn kasvattamiseen tähtääviä politiikkoja ja säännöksiä.

2.   Tilannekatsaus

2.1   Huolestuttava havainto

| 2.1.1 | Vaikka tavaraliikenteen vuosittainen kasvu vuosina 1995–2005 oli 2,8 prosenttia, rautateiden tavaraliikenteen markkinaosuus on pienentynyt kuitenkin jatkuvasti. Vuonna 1995 se oli noin 10 prosenttia eli alhaisimmillaan vuoden 1945 jälkeen. |
| --- | --- |

2.1.1

Vaikka tavaraliikenteen vuosittainen kasvu vuosina 1995–2005 oli 2,8 prosenttia, rautateiden tavaraliikenteen markkinaosuus on pienentynyt kuitenkin jatkuvasti. Vuonna 1995 se oli noin 10 prosenttia eli alhaisimmillaan vuoden 1945 jälkeen.

| 2.1.2 | Komission mukaan heikko menestys johtuu luotettavuuden puutteesta, kapasiteetin riittämättömyydestä, puutteellisesta tiedonhallinnasta, hitaudesta ja joustavuuden puutteesta. Mainituista puutteista huolimatta talouden nykytilanteessa saattaa kuitenkin avautua uusia mahdollisuuksia. Nykytilanteelle on ominaista esimerkiksi kaupan kasvu, maanteiden ruuhkautuminen, polttoaineiden hinnan nousu ja ympäristökysymysten kasvava painoarvo. |
| --- | --- |

2.1.2

Komission mukaan heikko menestys johtuu luotettavuuden puutteesta, kapasiteetin riittämättömyydestä, puutteellisesta tiedonhallinnasta, hitaudesta ja joustavuuden puutteesta. Mainituista puutteista huolimatta talouden nykytilanteessa saattaa kuitenkin avautua uusia mahdollisuuksia. Nykytilanteelle on ominaista esimerkiksi kaupan kasvu, maanteiden ruuhkautuminen, polttoaineiden hinnan nousu ja ympäristökysymysten kasvava painoarvo.

| 2.1.3 | Euroopan yhteisö on pyrkinyt kehittämään rautatiekuljetuksia määrittämällä seuraavat kolme poliittista painopistettä:






  — | rautatierahdin markkinoiden avaaminen, johon liittyy sektorilla toimivien vakiintuneiden yhtiöiden rakenneuudistus |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Euroopan yhteisö on pyrkinyt kehittämään rautatiekuljetuksia määrittämällä seuraavat kolme poliittista painopistettä:

—

rautatierahdin markkinoiden avaaminen, johon liittyy sektorilla toimivien vakiintuneiden yhtiöiden rakenneuudistus

| — | teknisen yhteentoimivuuden ja yhteisten turvallisuussääntöjen kehittäminen |
| --- | --- |

—

teknisen yhteentoimivuuden ja yhteisten turvallisuussääntöjen kehittäminen

| — | rautatieverkon määrittely Euroopan laajuisten liikenneverkkojen puitteissa. |
| --- | --- |

—

rautatieverkon määrittely Euroopan laajuisten liikenneverkkojen puitteissa.

| 2.1.4 | On todettava, että saavutetut tulokset ovat olleet riittämättömiä erityisesti rajatylittävien kuljetusten osalta. |
| --- | --- |

2.1.4

On todettava, että saavutetut tulokset ovat olleet riittämättömiä erityisesti rajatylittävien kuljetusten osalta.

2.2   Kehittyvä yhteinen liikennepolitiikka

| 2.2.1 | Valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010” asetettiin tavoitteeksi siirtää painopistettä maantiekuljetuksista rautatiekuljetuksiin. Lisäksi siinä ennakoitiin jo tavaraliikenteelle varattujen monimuotoliikennekäytävien kehittämistä. Valkoisen kirjan väliarvioinnissa vuodelta 2006 tavoitteesta siirtää liikennettä maanteiltä rautateille tingittiin hieman realismin nimissä. Samalla kehitettiin ajatus komodaalisuudesta unohtamatta kuitenkaan tarvetta edesauttaa ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnatun rautatieverkon kehittämistä. |
| --- | --- |

2.2.1

Valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010” asetettiin tavoitteeksi siirtää painopistettä maantiekuljetuksista rautatiekuljetuksiin. Lisäksi siinä ennakoitiin jo tavaraliikenteelle varattujen monimuotoliikennekäytävien kehittämistä. Valkoisen kirjan väliarvioinnissa vuodelta 2006 tavoitteesta siirtää liikennettä maanteiltä rautateille tingittiin hieman realismin nimissä. Samalla kehitettiin ajatus komodaalisuudesta unohtamatta kuitenkaan tarvetta edesauttaa ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnatun rautatieverkon kehittämistä.

| 2.2.2 | Komissio kehittää nimenomaan tätä ajatusta asettaessaan tiedonannossaan kolmitahoisen tavoitteen parantaa nykyisiin Euroopan laajuisiin verkkoihin perustuvan liikenneverkon nopeutta, luotettavuutta ja kapasiteettia. |
| --- | --- |

2.2.2

Komissio kehittää nimenomaan tätä ajatusta asettaessaan tiedonannossaan kolmitahoisen tavoitteen parantaa nykyisiin Euroopan laajuisiin verkkoihin perustuvan liikenneverkon nopeutta, luotettavuutta ja kapasiteettia.

3.   Komission ehdotukset

| 3.1 | Komissio palauttaa mieleen jo meneillään olevat aloitteet, joiden tavoitteena on rautatierahtikuljetusten tukeminen, parantaminen ja edistäminen: yhteentoimivuuden ja tiedotuksen (Europtirails-järjestelmä) kehittäminen, infrastruktuurien rakentaminen (Betuwe-yhteys), liikennekäytävien hallinnointirakenteiden luominen. Kaikki nämä toimet ovat kuitenkin osoittautuneet riittämättömiksi. |
| --- | --- |

3.1

Komissio palauttaa mieleen jo meneillään olevat aloitteet, joiden tavoitteena on rautatierahtikuljetusten tukeminen, parantaminen ja edistäminen: yhteentoimivuuden ja tiedotuksen (Europtirails-järjestelmä) kehittäminen, infrastruktuurien rakentaminen (Betuwe-yhteys), liikennekäytävien hallinnointirakenteiden luominen. Kaikki nämä toimet ovat kuitenkin osoittautuneet riittämättömiksi.

| 3.2 | Muodon osalta on harkittu kolmea vaihtoehtoa: säilytetään nykytilanne, ryhdytään uusiin toimiin rahtiin painottuvan verkon luomiseksi tai käynnistetään erityinen uusi ohjelma, jonka on tarkoitus johtaa yksinomaan rahtiliikenteelle varatun eurooppalaisen verkon luomiseen. |
| --- | --- |

3.2

Muodon osalta on harkittu kolmea vaihtoehtoa: säilytetään nykytilanne, ryhdytään uusiin toimiin rahtiin painottuvan verkon luomiseksi tai käynnistetään erityinen uusi ohjelma, jonka on tarkoitus johtaa yksinomaan rahtiliikenteelle varatun eurooppalaisen verkon luomiseen.

| 3.3 | Komissio pysyy uskollisena antiikin filosofisille periaatteille luottaessaan kultaiseen keskitiehen (in medio stat virtus) ja hylätessään ensimmäisen vaihtoehdon kunnianhimottomana ja kolmannen liian epärealistisena. |
| --- | --- |

3.3

Komissio pysyy uskollisena antiikin filosofisille periaatteille luottaessaan kultaiseen keskitiehen (in medio stat virtus) ja hylätessään ensimmäisen vaihtoehdon kunnianhimottomana ja kolmannen liian epärealistisena.

3.4   Ehdotetut toimet

| 3.4.1 | Komissio haluaa toteuttaa rahtiin painottuvan verkon kehittämällä valtioiden välisiä liikennekäytäviä. Se katsoo, että tulisi yksilöidä liikennekäytäviä, joilla olisi asianmukaiset infrastruktuurit. Samalla olisi otettava käyttöön tehokas hallinnointi- ja käyttöjärjestelmä. Tämä on kuitenkin mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot ja infrastruktuurien haltijat osallistuvat hankkeeseen. |
| --- | --- |

3.4.1

Komissio haluaa toteuttaa rahtiin painottuvan verkon kehittämällä valtioiden välisiä liikennekäytäviä. Se katsoo, että tulisi yksilöidä liikennekäytäviä, joilla olisi asianmukaiset infrastruktuurit. Samalla olisi otettava käyttöön tehokas hallinnointi- ja käyttöjärjestelmä. Tämä on kuitenkin mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot ja infrastruktuurien haltijat osallistuvat hankkeeseen.

| 3.4.2 | Komissio ehdottaa tavoitteen saavuttamiseksi lainsäädäntötoimenpiteitä, jotka liittyisivät vuodelle 2008 suunniteltuun ensimmäisen rautatiepaketin uudelleenlaatimiseen, sekä kannustimia ja rahoitusta, joka saataisiin nykyisistä rahoitusjärjestelyistä. |
| --- | --- |

3.4.2

Komissio ehdottaa tavoitteen saavuttamiseksi lainsäädäntötoimenpiteitä, jotka liittyisivät vuodelle 2008 suunniteltuun ensimmäisen rautatiepaketin uudelleenlaatimiseen, sekä kannustimia ja rahoitusta, joka saataisiin nykyisistä rahoitusjärjestelyistä.

| 3.4.3 | Komissio ehdottaa näin ollen rahtiin painottuvan liikennekäytävän laillista määritelmää, kannustaa jäsenvaltioita ja infrastruktuurien haltijoita luomaan rajatylittäviä rahtiin painottuvia liikennekäytäviä ja tutkii mahdollisia hallintorakenteiden rahoituslähteitä nykyisten ohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

3.4.3

Komissio ehdottaa näin ollen rahtiin painottuvan liikennekäytävän laillista määritelmää, kannustaa jäsenvaltioita ja infrastruktuurien haltijoita luomaan rajatylittäviä rahtiin painottuvia liikennekäytäviä ja tutkii mahdollisia hallintorakenteiden rahoituslähteitä nykyisten ohjelmien puitteissa.

| 3.4.4 | Rautatierahtia moititaan muun muassa palvelun laadun heikkoudesta ja puutteellisesta asiakastiedotuksesta. Tästä syystä komissio haluaa käynnistää aidon laatu- ja avoimuuspolitiikan ja antaa laatuindikaattorien julkaisemista koskevan lainsäädäntöehdotuksen. Se julkaisee myös raportin toimenpiteistä, joita rautatieliikenteen harjoittajat ovat toteuttaneet palvelunsa laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.4.4

Rautatierahtia moititaan muun muassa palvelun laadun heikkoudesta ja puutteellisesta asiakastiedotuksesta. Tästä syystä komissio haluaa käynnistää aidon laatu- ja avoimuuspolitiikan ja antaa laatuindikaattorien julkaisemista koskevan lainsäädäntöehdotuksen. Se julkaisee myös raportin toimenpiteistä, joita rautatieliikenteen harjoittajat ovat toteuttaneet palvelunsa laadun parantamiseksi.

| 3.4.5 | Osa rataosuuksista on ylikuormitettuja, varsinkin EU:n keskiosissa. Tilanne saattaa lisäksi vaikeutua lähivuosina. Tilanne edellyttää investoimista infrastruktuurivalmiuksien parantamiseen erityisesti junien pituuden, liikenneulottuman, akselipainon ja enimmäisnopeuden suhteen. Tämä puolestaan edellyttää investointien kohdentamista ja koordinointia. Komissio kehottaa liikennekäytävien hallinnointirakenteita laatimaan investointiohjelman. Tämä herättää kysymyksen rahoituksesta, jonka olisi järjestyttävä nykyisten ohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

3.4.5

Osa rataosuuksista on ylikuormitettuja, varsinkin EU:n keskiosissa. Tilanne saattaa lisäksi vaikeutua lähivuosina. Tilanne edellyttää investoimista infrastruktuurivalmiuksien parantamiseen erityisesti junien pituuden, liikenneulottuman, akselipainon ja enimmäisnopeuden suhteen. Tämä puolestaan edellyttää investointien kohdentamista ja koordinointia. Komissio kehottaa liikennekäytävien hallinnointirakenteita laatimaan investointiohjelman. Tämä herättää kysymyksen rahoituksesta, jonka olisi järjestyttävä nykyisten ohjelmien puitteissa.

| 3.4.6 | Liikenteen sujuvuus ja rautatierahdin tehokkuus liittyy kiinteästi kysymykseen rautatiereittien käyttöoikeuksien myöntämisestä rahtikuljetuksille. Tällä hetkellä kukin hallinnoija päättää reittien käyttöoikeuksien myöntämisestä kunkin jäsenvaltion omien sääntöjen mukaan. Sääntöjen yhdenmukaistaminen edistäisi näin ollen reittien luotettavuutta ja toimivuutta. |
| --- | --- |

3.4.6

Liikenteen sujuvuus ja rautatierahdin tehokkuus liittyy kiinteästi kysymykseen rautatiereittien käyttöoikeuksien myöntämisestä rahtikuljetuksille. Tällä hetkellä kukin hallinnoija päättää reittien käyttöoikeuksien myöntämisestä kunkin jäsenvaltion omien sääntöjen mukaan. Sääntöjen yhdenmukaistaminen edistäisi näin ollen reittien luotettavuutta ja toimivuutta.

| 3.4.7 | Tavoitteen saavuttamiseksi komissio ehdottaa lainsäädäntöä, joka koskee rautatiereittien käyttöoikeuksien kansainvälistä myöntämistä ja rahtiliikenteelle annettavaa etusija-asemaa erityisesti häiriötapauksissa. |
| --- | --- |

3.4.7

Tavoitteen saavuttamiseksi komissio ehdottaa lainsäädäntöä, joka koskee rautatiereittien käyttöoikeuksien kansainvälistä myöntämistä ja rahtiliikenteelle annettavaa etusija-asemaa erityisesti häiriötapauksissa.

| 3.4.8 | Toimiva rahtiliikenne tarvitsee terminaaleja ja järjestelyratapihoja. Viime vuosina näiden ratapihojen ja terminaalien määrää kaupunkialueilla on kuitenkin maankäyttöön perustuvien paineiden myötä pikemminkin vähennetty. |
| --- | --- |

3.4.8

Toimiva rahtiliikenne tarvitsee terminaaleja ja järjestelyratapihoja. Viime vuosina näiden ratapihojen ja terminaalien määrää kaupunkialueilla on kuitenkin maankäyttöön perustuvien paineiden myötä pikemminkin vähennetty.

| 3.4.9 | Komission ehdotuksista käy selkeästi ilmi, että ehdotettujen toimien onnistuminen edellyttää sekä jäsenvaltioiden että rautatiealan toimijoiden aloitteita ja toimintaa. |
| --- | --- |

3.4.9

Komission ehdotuksista käy selkeästi ilmi, että ehdotettujen toimien onnistuminen edellyttää sekä jäsenvaltioiden että rautatiealan toimijoiden aloitteita ja toimintaa.

3.5   Yleistä

| 3.5.1 | Komission huomiot rahtiliikenteen tilasta eivät vaadi erityisiä kommentteja. Ne vain vahvistavat sen, mitä rahtialan heikkouksista jo tiedettiin. Tilanteen kohentaminen edellyttää julkisen sektorin ja elinkeinoelämän vastuuhenkilöiden toimintaa niin poliittisen tahdon ja kaupan dynamiikan kuin rahoituskysymystenkin osalta. |
| --- | --- |

3.5.1

Komission huomiot rahtiliikenteen tilasta eivät vaadi erityisiä kommentteja. Ne vain vahvistavat sen, mitä rahtialan heikkouksista jo tiedettiin. Tilanteen kohentaminen edellyttää julkisen sektorin ja elinkeinoelämän vastuuhenkilöiden toimintaa niin poliittisen tahdon ja kaupan dynamiikan kuin rahoituskysymystenkin osalta.

| 3.5.2 | Ongelman ydin onkin epäilemättä juuri tässä. Komissio ehdottaa useita lainsäädäntötoimenpiteitä, mutta ei lainkaan uusia määrärahoja. Oikeudelliset toimet ovat varmasti hyödyllisiä, mutta eivät todellakaan riittäviä. Suunnitelman täytäntöönpanoon tarvittavan rahoituksen on löydyttävä nykyisistä ohjelmista. Tämä edellyttää huolellisia valintoja ja johtaa hankalasti hallittavaan tilanteeseen, jossa asiat väistämättä vaikuttavat toisiinsa. |
| --- | --- |

3.5.2

Ongelman ydin onkin epäilemättä juuri tässä. Komissio ehdottaa useita lainsäädäntötoimenpiteitä, mutta ei lainkaan uusia määrärahoja. Oikeudelliset toimet ovat varmasti hyödyllisiä, mutta eivät todellakaan riittäviä. Suunnitelman täytäntöönpanoon tarvittavan rahoituksen on löydyttävä nykyisistä ohjelmista. Tämä edellyttää huolellisia valintoja ja johtaa hankalasti hallittavaan tilanteeseen, jossa asiat väistämättä vaikuttavat toisiinsa.

| 3.5.3 | Suunnitelman onnistuminen edellyttää lisäksi jäsenvaltioiden ja hallinnointiyhtiöiden voimakasta sitoutumista. Ongelmana on kuitenkin se, että jäsenvaltioilla ei monesti ole riittävästi varoja ja niillä saattaa lisäksi olla muita raideliikennettä koskevia painopisteitä. Hallinnointiyhtiöiden taloudellinen tilanne ei puolestaan ole aina ihanteellinen, vaikka ne ovat hyötyneet huoltokustannuksiltaan kalliin verkon ja sen käytön erottamisesta. |
| --- | --- |

3.5.3

Suunnitelman onnistuminen edellyttää lisäksi jäsenvaltioiden ja hallinnointiyhtiöiden voimakasta sitoutumista. Ongelmana on kuitenkin se, että jäsenvaltioilla ei monesti ole riittävästi varoja ja niillä saattaa lisäksi olla muita raideliikennettä koskevia painopisteitä. Hallinnointiyhtiöiden taloudellinen tilanne ei puolestaan ole aina ihanteellinen, vaikka ne ovat hyötyneet huoltokustannuksiltaan kalliin verkon ja sen käytön erottamisesta.

3.6   Erityistä

| 3.6.1 | Rajatylittävien rahtiin painottuvien liikennekäytävien luominen olisi tietysti välttämätön edellytys rahtiliikenteen kehitykselle. On kuitenkin hyvin tiedossa, että rahtiliikenne on näihin päiviin saakka joutunut väistymään matkustajaliikenteen tarpeiden edessä. Kyseessä on siis eräänlainen kulttuurivallankumous, joka edellyttää jäsenvaltioiden hyväksymiä sitovia tavoitteita sekä erityistä rahoitusta. On kuitenkin muistettava, että yleisen mielipiteen mukaan matkustajajunien etusija-asema on saavutettu etu, jota ei voi yleisellä tasolla kyseenalaistaa. Kysymys on siis lähinnä liikenneverkkojen optimaalisesta hallinnasta ja rahtiin painottuvien verkkojen määrittelystä ilman että heikennetään matkustajaliikenteen laatua ja täsmällisyyttä. Valtioiden välisten liikennekäytävien luomisessa tulisi ottaa huomioon uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden raideleveydet ja rautatieyhtiöiden olemassa oleva junakalusto, ehdokasvaltioiden ja kolmansien maiden tavaraliikennevirrat sekä Venäjän eksklaavi Kaliningrad. |
| --- | --- |

3.6.1

Rajatylittävien rahtiin painottuvien liikennekäytävien luominen olisi tietysti välttämätön edellytys rahtiliikenteen kehitykselle. On kuitenkin hyvin tiedossa, että rahtiliikenne on näihin päiviin saakka joutunut väistymään matkustajaliikenteen tarpeiden edessä. Kyseessä on siis eräänlainen kulttuurivallankumous, joka edellyttää jäsenvaltioiden hyväksymiä sitovia tavoitteita sekä erityistä rahoitusta. On kuitenkin muistettava, että yleisen mielipiteen mukaan matkustajajunien etusija-asema on saavutettu etu, jota ei voi yleisellä tasolla kyseenalaistaa. Kysymys on siis lähinnä liikenneverkkojen optimaalisesta hallinnasta ja rahtiin painottuvien verkkojen määrittelystä ilman että heikennetään matkustajaliikenteen laatua ja täsmällisyyttä. Valtioiden välisten liikennekäytävien luomisessa tulisi ottaa huomioon uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden raideleveydet ja rautatieyhtiöiden olemassa oleva junakalusto, ehdokasvaltioiden ja kolmansien maiden tavaraliikennevirrat sekä Venäjän eksklaavi Kaliningrad.

| 3.6.2 | Tiedotusta ja avoimuutta koskevat kysymykset ovat tietysti tärkeitä, mutta on selvää, että asiakas tekee päätöksiä ensisijaisesti hinnan, luotettavuuden ja nopeuden sekä terminaalien ja lastaus- ja purkualueiden kulkuyhteyksien helppouden perusteella. Palveluiden laatu on siis keskeinen tekijä, johon vaikuttavat toisaalta rautatieliikenteen järjestämiseen liittyvät mekanismit ja toisaalta merkittävät investoinnit. |
| --- | --- |

3.6.2

Tiedotusta ja avoimuutta koskevat kysymykset ovat tietysti tärkeitä, mutta on selvää, että asiakas tekee päätöksiä ensisijaisesti hinnan, luotettavuuden ja nopeuden sekä terminaalien ja lastaus- ja purkualueiden kulkuyhteyksien helppouden perusteella. Palveluiden laatu on siis keskeinen tekijä, johon vaikuttavat toisaalta rautatieliikenteen järjestämiseen liittyvät mekanismit ja toisaalta merkittävät investoinnit.

| 3.6.3 | Rautatierahdin kilpailukyvyn osalta yleinen käsitys tuntuu olevan se, että rautatiekuljetukset on varattu tietyntyyppisille, esimerkiksi erittäin raskaille tavaroille sekä suurille kuljetuksille. Polttoaineen hintojen nousun ja yhä lisääntyvien kestävää kehitystä koskevien vaatimusten myötä asiakaskuntaa olisi pyrittävä monipuolistamaan esimerkiksi hyödyntämällä kontteja, jolloin voitaisiin laajentaa markkinoita ja parantaa kilpailukykyä. |
| --- | --- |

3.6.3

Rautatierahdin kilpailukyvyn osalta yleinen käsitys tuntuu olevan se, että rautatiekuljetukset on varattu tietyntyyppisille, esimerkiksi erittäin raskaille tavaroille sekä suurille kuljetuksille. Polttoaineen hintojen nousun ja yhä lisääntyvien kestävää kehitystä koskevien vaatimusten myötä asiakaskuntaa olisi pyrittävä monipuolistamaan esimerkiksi hyödyntämällä kontteja, jolloin voitaisiin laajentaa markkinoita ja parantaa kilpailukykyä.

| 3.6.4 | Komission tiedonanto vaikuttaa rahoituskysymysten osalta melko heikolta, sillä siinä ei esitetä mitään erityistä rahoitusta, vaan kaikki ehdotetut ratkaisut perustuvat nykyisten rahoitusohjelmien hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

3.6.4

Komission tiedonanto vaikuttaa rahoituskysymysten osalta melko heikolta, sillä siinä ei esitetä mitään erityistä rahoitusta, vaan kaikki ehdotetut ratkaisut perustuvat nykyisten rahoitusohjelmien hyödyntämiseen.

Bryssel 10. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/45

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Tiedonanto Euroopan satamapolitiikasta”

KOM(2007) 616 lopullinen

(2009/C 27/11)

Euroopan komissio päätti 18. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto — Tiedonanto Euroopan satamapolitiikasta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 122 puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK pitää tervetulleena satamapolitiikkaa koskevaa komission uutta tiedonantoa, jossa ehdotetaan pääasiassa ”pehmeitä” lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. ETSK kannattaa tiedonannon yleistä lähestymistapaa, jossa keskitytään vakaiden investointiolosuhteiden luomiseen, satamien kestävään kehitykseen, satamien työilmapiirin parantamiseen sekä EU:n perussopimuksiin sisältyvien määräysten johdonmukaiseen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää tervetulleena satamapolitiikkaa koskevaa komission uutta tiedonantoa, jossa ehdotetaan pääasiassa ”pehmeitä” lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. ETSK kannattaa tiedonannon yleistä lähestymistapaa, jossa keskitytään vakaiden investointiolosuhteiden luomiseen, satamien kestävään kehitykseen, satamien työilmapiirin parantamiseen sekä EU:n perussopimuksiin sisältyvien määräysten johdonmukaiseen täytäntöönpanoon.

| 1.2 | Euroopan satamarakenne on muuttumassa vaihtelevammaksi satamien määrän kasvaessa sekä niiden tehtävien ja satamien tarjoamien palvelujen monipuolistuessa. ETSK suosittaa, että EU:n satamapolitiikalla tuettaisiin tätä markkinavetoista prosessia varmistamalla, että kaikki eurooppalaiset satamat voivat hyödyntää omaa potentiaaliaan täysimittaisesti ja kestävästi. |
| --- | --- |

1.2

Euroopan satamarakenne on muuttumassa vaihtelevammaksi satamien määrän kasvaessa sekä niiden tehtävien ja satamien tarjoamien palvelujen monipuolistuessa. ETSK suosittaa, että EU:n satamapolitiikalla tuettaisiin tätä markkinavetoista prosessia varmistamalla, että kaikki eurooppalaiset satamat voivat hyödyntää omaa potentiaaliaan täysimittaisesti ja kestävästi.

| 1.3 | ETSK pitää tervetulleena komission aloitetta rautatierahtiin keskittyvän verkoston kehittämiseksi ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle satamiin yhteydessä olevien suurten rajatylittävien rautatieinfrastruktuurien toteuttamisen kuitenkaan aiheuttamatta haittaa rautateiden matkustajaliikenteelle. |
| --- | --- |

1.3

ETSK pitää tervetulleena komission aloitetta rautatierahtiin keskittyvän verkoston kehittämiseksi ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle satamiin yhteydessä olevien suurten rajatylittävien rautatieinfrastruktuurien toteuttamisen kuitenkaan aiheuttamatta haittaa rautateiden matkustajaliikenteelle.

| 1.4 | ETSK pitää tervetulleena komission aloitetta laatia suuntaviivat niiden epäselvyyksien ratkaisemiseksi, jotka liittyvät yhteisön ympäristölainsäädännön soveltamiseen satamien kehittämiseen. Komitea suosittaa, että suuntaviivat julkaistaan ennen vuoden 2008 loppua. |
| --- | --- |

1.4

ETSK pitää tervetulleena komission aloitetta laatia suuntaviivat niiden epäselvyyksien ratkaisemiseksi, jotka liittyvät yhteisön ympäristölainsäädännön soveltamiseen satamien kehittämiseen. Komitea suosittaa, että suuntaviivat julkaistaan ennen vuoden 2008 loppua.

| 1.5 | Euroopan komission tulisi entistä tarmokkaammin edistää toimia satamissa sovellettavien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi. ETSK pitääkin tervetulleena komission aikomusta tehdä vuonna 2008 lainsäädäntöehdotus yhteisen esteettömän meriliikennealueen luomiseksi. Komission ja erityisesti jäsenvaltioiden tulisi edistää edelleen tullitoiminnan uudistamista ja asettaa se poliittisissa prioriteeteissaan tärkeämmälle sijalle. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan komission tulisi entistä tarmokkaammin edistää toimia satamissa sovellettavien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi. ETSK pitääkin tervetulleena komission aikomusta tehdä vuonna 2008 lainsäädäntöehdotus yhteisen esteettömän meriliikennealueen luomiseksi. Komission ja erityisesti jäsenvaltioiden tulisi edistää edelleen tullitoiminnan uudistamista ja asettaa se poliittisissa prioriteeteissaan tärkeämmälle sijalle.

| 1.6 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että satamien tasapuolisia toimintamahdollisuuksia voidaan vahvistaa kehittämällä valtiontukea koskevia suuntaviivoja ja rahoitustilien avoimuutta. Tiedonannossa annettu ohjeistus käyttöoikeussopimusten, meriteknisten palvelujen sekä ns. poolien käytöstä on yleisesti ottaen hyödyllistä ja selkeää. Komission tulisi tehdä lisäaloitteita EU:n ja sen naapureina olevien EU:n ulkopuolisten maiden satamien välisen reilun kilpailun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että satamien tasapuolisia toimintamahdollisuuksia voidaan vahvistaa kehittämällä valtiontukea koskevia suuntaviivoja ja rahoitustilien avoimuutta. Tiedonannossa annettu ohjeistus käyttöoikeussopimusten, meriteknisten palvelujen sekä ns. poolien käytöstä on yleisesti ottaen hyödyllistä ja selkeää. Komission tulisi tehdä lisäaloitteita EU:n ja sen naapureina olevien EU:n ulkopuolisten maiden satamien välisen reilun kilpailun varmistamiseksi.

| 1.7 | ETSK pitää tervetulleena komission tavoitetta edistää ja vahvistaa yhteistyötä kaupunkien ja niissä sijaitsevien satamien välillä. Komitea kehottaa komissiota erityisesti käynnistämään perusteellisen tutkimuksen satamien yhteiskunnallis-taloudellisesta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

1.7

ETSK pitää tervetulleena komission tavoitetta edistää ja vahvistaa yhteistyötä kaupunkien ja niissä sijaitsevien satamien välillä. Komitea kehottaa komissiota erityisesti käynnistämään perusteellisen tutkimuksen satamien yhteiskunnallis-taloudellisesta vaikutuksesta.

| 1.8 | ETSK pitää tervetulleena komission päätöstä kannustaa eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia perustamaan satamiin Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistäviä alakohtaisia neuvottelukomiteoita. |
| --- | --- |

1.8

ETSK pitää tervetulleena komission päätöstä kannustaa eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia perustamaan satamiin Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistäviä alakohtaisia neuvottelukomiteoita.

2.   Johdanto

| 2.1 | Viimeisten kymmenen vuoden aikana ETSK on aktiivisesti osallistunut keskusteluun EU:n yhteisestä satamapolitiikasta. Yhteisellä satamapolitiikalla on merkittävää lisäarvoa, kun otetaan huomioon merisatamien tärkeä rooli yhteiskunnallis-taloudellisessa kehityksessä, hyvinvoinnin turvaamisessa ja Euroopan unionin yhteenkuuluvuuden parantamisessa. |
| --- | --- |

2.1

Viimeisten kymmenen vuoden aikana ETSK on aktiivisesti osallistunut keskusteluun EU:n yhteisestä satamapolitiikasta. Yhteisellä satamapolitiikalla on merkittävää lisäarvoa, kun otetaan huomioon merisatamien tärkeä rooli yhteiskunnallis-taloudellisessa kehityksessä, hyvinvoinnin turvaamisessa ja Euroopan unionin yhteenkuuluvuuden parantamisessa.

| 2.2 | ETSK on antanut lausunnot satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria koskevasta vihreästä kirjasta (KOM(1997) 678 lopull.) (1) sekä kahdesta komission tekemästä lainsäädäntöehdotuksesta Euroopan satamapalvelumarkkinoiden avaamiseksi (2). Lisäksi ETSK antoi 26. huhtikuuta 2007 oma-aloitteisen lausunnon EU:n yhteisestä satamapolitiikasta (3). Koska satamapalveludirektiivistä käydystä keskustelusta oli muodostunut varsin riitaisa, lausunnossa keskityttiin niihin EU:n satamapolitiikkaan liittyviin näkökohtiin, joista satama-alan toimijat voisivat päästä yksimielisyyteen. |
| --- | --- |

2.2

ETSK on antanut lausunnot satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria koskevasta vihreästä kirjasta (KOM(1997) 678 lopull.) (1) sekä kahdesta komission tekemästä lainsäädäntöehdotuksesta Euroopan satamapalvelumarkkinoiden avaamiseksi (2). Lisäksi ETSK antoi 26. huhtikuuta 2007 oma-aloitteisen lausunnon EU:n yhteisestä satamapolitiikasta (3). Koska satamapalveludirektiivistä käydystä keskustelusta oli muodostunut varsin riitaisa, lausunnossa keskityttiin niihin EU:n satamapolitiikkaan liittyviin näkökohtiin, joista satama-alan toimijat voisivat päästä yksimielisyyteen.

3.   Komission tiedonanto Euroopan satamapolitiikasta

| 3.1 | Komissio julkaisi 18. lokakuuta 2007 tiedonantonsa Euroopan satamapolitiikasta. Tiedonanto on tulos vuoden kestäneestä asianosaisten kuulemisprosessista, johon sisältyi kaksi konferenssia ja kuusi seminaaria. Tiedonanto liittyy komission yleiseen meripolitiikkaa koskevaan strategiaan ja on osa komission uutta ”tavaraliikenteen asialistaa”. |
| --- | --- |

3.1

Komissio julkaisi 18. lokakuuta 2007 tiedonantonsa Euroopan satamapolitiikasta. Tiedonanto on tulos vuoden kestäneestä asianosaisten kuulemisprosessista, johon sisältyi kaksi konferenssia ja kuusi seminaaria. Tiedonanto liittyy komission yleiseen meripolitiikkaa koskevaan strategiaan ja on osa komission uutta ”tavaraliikenteen asialistaa”.

| 3.2 | Euroopan uuden satamapolitiikan tavoitteena on toimiva EU:n satamajärjestelmä, joka selviytyy EU:n liikennetarpeiden tulevaisuuden haasteista. Komission mukaan näitä haasteita ovat kansainvälisen liikenteen kysyntä, teknologinen muutos, päästöt ja ilmastonmuutos, satamien, kaupunkien ja sidosryhmien välinen vuoropuhelu sekä tarve sovittaa satamien kehittäminen avoimuuden ja kilpailun periaatteisiin ja yleensäkin yhteisön sääntöihin. |
| --- | --- |

3.2

Euroopan uuden satamapolitiikan tavoitteena on toimiva EU:n satamajärjestelmä, joka selviytyy EU:n liikennetarpeiden tulevaisuuden haasteista. Komission mukaan näitä haasteita ovat kansainvälisen liikenteen kysyntä, teknologinen muutos, päästöt ja ilmastonmuutos, satamien, kaupunkien ja sidosryhmien välinen vuoropuhelu sekä tarve sovittaa satamien kehittäminen avoimuuden ja kilpailun periaatteisiin ja yleensäkin yhteisön sääntöihin.

| 3.3 | Tiedonannossa esitetyt poliittiset ehdotukset ovat yleensä sekoitus perussopimuksiin sisältyvien määräysten tulkintaa sekä toimintasuunnitelmaa, jossa esitetyt tulevat toimet ovat pääasiassa ”pehmeää” lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.3

Tiedonannossa esitetyt poliittiset ehdotukset ovat yleensä sekoitus perussopimuksiin sisältyvien määräysten tulkintaa sekä toimintasuunnitelmaa, jossa esitetyt tulevat toimet ovat pääasiassa ”pehmeää” lainsäädäntöä.

| 3.4 | Tiedonannossa mainitaan seuraavat seikat:






  — | satamien suorituskyky ja sisämaayhteydet |
| --- | --- | --- |

3.4

Tiedonannossa mainitaan seuraavat seikat:

—

satamien suorituskyky ja sisämaayhteydet

| — | kapasiteetin laajentaminen ympäristöä säästäen |
| --- | --- |

—

kapasiteetin laajentaminen ympäristöä säästäen

| — | ajanmukaistaminen |
| --- | --- |

—

ajanmukaistaminen

| — | tasapuoliset toimintamahdollisuudet — selkeyttä sijoittajille, operaattoreille ja käyttäjille |
| --- | --- |

—

tasapuoliset toimintamahdollisuudet — selkeyttä sijoittajille, operaattoreille ja käyttäjille

| — | satamien ja kaupunkien välinen organisoitu vuoropuhelu |
| --- | --- |

—

satamien ja kaupunkien välinen organisoitu vuoropuhelu

| — | satamissa tehtävä työ. |
| --- | --- |

—

satamissa tehtävä työ.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK pitää komission tiedonantoa tervetulleena, sillä siinä tunnustetaan satamien strateginen merkitys sekä Euroopan ulkomaankaupalle että EU:n sisäiselle kaupankäynnille. Siinä tunnustetaan myös satamien merkitys taloudellisen kehityksen ja työllisyyden kannalta. |
| --- | --- |

4.1

ETSK pitää komission tiedonantoa tervetulleena, sillä siinä tunnustetaan satamien strateginen merkitys sekä Euroopan ulkomaankaupalle että EU:n sisäiselle kaupankäynnille. Siinä tunnustetaan myös satamien merkitys taloudellisen kehityksen ja työllisyyden kannalta.

| 4.2 | ETSK pitää erityisen myönteisenä sitä, ettei komissio ehdota interventionistisia toimia vaan keskittyy — EY:n perustamissopimuksen mukaisesti — vakaiden investointiolosuhteiden luomiseen, satamien kestävään kehitykseen ja satamien työilmapiirin parantamiseen. |
| --- | --- |

4.2

ETSK pitää erityisen myönteisenä sitä, ettei komissio ehdota interventionistisia toimia vaan keskittyy — EY:n perustamissopimuksen mukaisesti — vakaiden investointiolosuhteiden luomiseen, satamien kestävään kehitykseen ja satamien työilmapiirin parantamiseen.

| 4.3 | Komitea on myös tyytyväinen siihen, että komissio käyttää ”pehmeää”, eli muuta kuin oikeudellisesti sitovaa sääntelyä vaihtoehtona lainsäädännölle, sekä soveltaa tapauskohtaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

4.3

Komitea on myös tyytyväinen siihen, että komissio käyttää ”pehmeää”, eli muuta kuin oikeudellisesti sitovaa sääntelyä vaihtoehtona lainsäädännölle, sekä soveltaa tapauskohtaista lähestymistapaa.

| 4.4 | ETSK esittää kuitenkin joukon erityishuomioita ja suosituksia, jotka koskevat komission tiedonannon yksittäisiä lukuja. |
| --- | --- |

4.4

ETSK esittää kuitenkin joukon erityishuomioita ja suosituksia, jotka koskevat komission tiedonannon yksittäisiä lukuja.

5.   Erityishuomioita

5.1   Talous ja Euroopan satamajärjestelmän haasteet

| 5.1.1 | ETSK panee merkille komission päätelmän, jonka mukaan konttiliikenne keskittyy tätä nykyä kouralliseen luoteiseurooppalaisia satamia. On kuitenkin todettava, että suuntauksena on pikemminkin yhä useampien satamien osallistuminen Euroopan konttiliikennemarkkinoille sen sijaan, että liikenne ohjattaisiin vain muutaman sataman kautta. Voimakkaimmin kasvavia konttiliikennesatamia vuonna 2006 olivat pääasiassa pienet ja keskisuuret satamat eri puolilla Eurooppaa. Pitkänkin välimatkan päässä toisistaan sijaitsevat satamat kilpailevat näin yhä voimakkaammin keskenään (4). EU:n satamapolitiikalla voidaan tukea tätä prosessia varmistamalla, että kaikki eurooppalaiset satamat voivat hyödyntää omaa potentiaaliaan täysimittaisesti ja kestävästi. |
| --- | --- |

5.1.1

ETSK panee merkille komission päätelmän, jonka mukaan konttiliikenne keskittyy tätä nykyä kouralliseen luoteiseurooppalaisia satamia. On kuitenkin todettava, että suuntauksena on pikemminkin yhä useampien satamien osallistuminen Euroopan konttiliikennemarkkinoille sen sijaan, että liikenne ohjattaisiin vain muutaman sataman kautta. Voimakkaimmin kasvavia konttiliikennesatamia vuonna 2006 olivat pääasiassa pienet ja keskisuuret satamat eri puolilla Eurooppaa. Pitkänkin välimatkan päässä toisistaan sijaitsevat satamat kilpailevat näin yhä voimakkaammin keskenään (4). EU:n satamapolitiikalla voidaan tukea tätä prosessia varmistamalla, että kaikki eurooppalaiset satamat voivat hyödyntää omaa potentiaaliaan täysimittaisesti ja kestävästi.

| 5.1.2 | ETSK korostaa komission tiedonannossa yksilöityjen haasteiden lisäksi globalisaation ja markkinoiden yhdistymisen haasteita, jotka ovat luonteenomaisia Euroopan satama- ja merenkulkualalle. Tämä ilmiö näkyy erityisen selvästi konttiliikennemarkkinoilla, mutta sitä ilmenee myös muilla markkinalohkoilla, kuten ro-ro-liikenteessä sekä yleisillä rahti- ja irtolastimarkkinoilla. Euroopan satamat ovat tekemisissä kansainvälisten varustamokonsernien kanssa. Lisäksi on syntynyt laajoja terminaalin pitäjien ryhmittymiä, jotka tuottavat palveluja useissa eurooppalaisissa satamissa. Satamaviranomaisten haasteena on varmistaa näiden globaalien operaattoreiden sitoutuminen ja se, että ne noudattavat satamille asetettuja, asiaan liittyvien EU-politiikkojen mukaisia kehitystavoitteita. |
| --- | --- |

5.1.2

ETSK korostaa komission tiedonannossa yksilöityjen haasteiden lisäksi globalisaation ja markkinoiden yhdistymisen haasteita, jotka ovat luonteenomaisia Euroopan satama- ja merenkulkualalle. Tämä ilmiö näkyy erityisen selvästi konttiliikennemarkkinoilla, mutta sitä ilmenee myös muilla markkinalohkoilla, kuten ro-ro-liikenteessä sekä yleisillä rahti- ja irtolastimarkkinoilla. Euroopan satamat ovat tekemisissä kansainvälisten varustamokonsernien kanssa. Lisäksi on syntynyt laajoja terminaalin pitäjien ryhmittymiä, jotka tuottavat palveluja useissa eurooppalaisissa satamissa. Satamaviranomaisten haasteena on varmistaa näiden globaalien operaattoreiden sitoutuminen ja se, että ne noudattavat satamille asetettuja, asiaan liittyvien EU-politiikkojen mukaisia kehitystavoitteita.

5.2   Satamien suorituskyky ja sisämaayhteydet

| 5.2.1 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ensimmäisenä vaihtoehtona satamakapasiteetin ja satamapalveluihin liittyvän kapasiteetin lisäkysyntään valmistautumiseksi tulisi olla nykyisten satamalaitteistojen ja jatkoyhteyksien optimointi. ETSK on yhtä mieltä myös siitä, että ennen kuin uusia infrastruktuurihankkeita suunnitellaan, niistä tulisi laatia täydellinen yhteiskunnallinen kustannus-hyötyanalyysi. Analyysissa on otettava huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, sillä nämä ovat EU:n Lissabonin toimintasuunnitelman kolme pilaria. |
| --- | --- |

5.2.1

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ensimmäisenä vaihtoehtona satamakapasiteetin ja satamapalveluihin liittyvän kapasiteetin lisäkysyntään valmistautumiseksi tulisi olla nykyisten satamalaitteistojen ja jatkoyhteyksien optimointi. ETSK on yhtä mieltä myös siitä, että ennen kuin uusia infrastruktuurihankkeita suunnitellaan, niistä tulisi laatia täydellinen yhteiskunnallinen kustannus-hyötyanalyysi. Analyysissa on otettava huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, sillä nämä ovat EU:n Lissabonin toimintasuunnitelman kolme pilaria.

| 5.2.2 | Kuten edellä todetaan, markkinaprosessit ohjaavat jo Euroopan satama-alan kehitystä entistä monipuolisempaan suuntaan. Olisi tuettava alhaalta ylöspäin -periaatetta, jossa sataman hallintoelimet laativat hanke-ehdotukset, tarvittaessa yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Tämä ei tietenkään muuta sitä tosiseikkaa, että EU:n tulee jatkossakin asettaa tavoitteita ja laatia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

5.2.2

Kuten edellä todetaan, markkinaprosessit ohjaavat jo Euroopan satama-alan kehitystä entistä monipuolisempaan suuntaan. Olisi tuettava alhaalta ylöspäin -periaatetta, jossa sataman hallintoelimet laativat hanke-ehdotukset, tarvittaessa yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Tämä ei tietenkään muuta sitä tosiseikkaa, että EU:n tulee jatkossakin asettaa tavoitteita ja laatia suuntaviivoja.

| 5.2.3 | Komissio voi kuitenkin hyödyntää vuonna 2010 tehtävää, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa väliarviointia auttaakseen ratkaisemaan pullonkauloja satamien sisämaayhteyksissä. Tämän pitäisi kuitenkin tapahtua objektiivisten kriteerien pohjalta. |
| --- | --- |

5.2.3

Komissio voi kuitenkin hyödyntää vuonna 2010 tehtävää, Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa väliarviointia auttaakseen ratkaisemaan pullonkauloja satamien sisämaayhteyksissä. Tämän pitäisi kuitenkin tapahtua objektiivisten kriteerien pohjalta.

| 5.2.4 | ETSK toistaa myös komissiolle esittämänsä kehotuksen pyrkiä entistä tarmokkaammin ratkaisemaan jäljellä olevia sisämaayhteyksien pullonkauloihin liittyviä ongelmia yleisten liikennepoliittisten välineidensä avulla. Tämä pätee erityisesti sisävesiliikenteeseen ja rautatieliikenteeseen. Varsinkin rautatiet ovat edelleen vakava pullonkaula satamien suorituskyvyssä ja niiden integroitumisessa logistisiin ketjuihin. ETSK pitääkin tervetulleena komission aloitetta rautatierahtiin keskittyvän verkoston kehittämiseksi ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle satamiin yhteydessä olevien suurten rajatylittävien rautatieinfrastruktuurien toteuttamisen kuitenkaan aiheuttamatta haittaa rautateiden matkustajaliikenteelle. |
| --- | --- |

5.2.4

ETSK toistaa myös komissiolle esittämänsä kehotuksen pyrkiä entistä tarmokkaammin ratkaisemaan jäljellä olevia sisämaayhteyksien pullonkauloihin liittyviä ongelmia yleisten liikennepoliittisten välineidensä avulla. Tämä pätee erityisesti sisävesiliikenteeseen ja rautatieliikenteeseen. Varsinkin rautatiet ovat edelleen vakava pullonkaula satamien suorituskyvyssä ja niiden integroitumisessa logistisiin ketjuihin. ETSK pitääkin tervetulleena komission aloitetta rautatierahtiin keskittyvän verkoston kehittämiseksi ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle satamiin yhteydessä olevien suurten rajatylittävien rautatieinfrastruktuurien toteuttamisen kuitenkaan aiheuttamatta haittaa rautateiden matkustajaliikenteelle.

5.3   Kapasiteetin laajentaminen ympäristöä säästäen

| 5.3.1 | ETSK pitää erittäin tervetulleena komission aloitetta laatia suuntaviivat yhteisön ympäristölainsäädännön soveltamiseksi satamien kehittämiseen. Tämä merkitsee tärkeää askelta kohti eräiden sellaisten epäselvyyksien ratkaisemista, joita EU:n lainsäädäntö — esimerkiksi lintu- ja elinympäristödirektiivi sekä vesialan puitedirektiivi — ovat aiheuttaneet. Asian kiireellisyyden vuoksi ETSK suosittaa, että suuntaviivat julkaistaan ennen vuoden 2008 loppua. |
| --- | --- |

5.3.1

ETSK pitää erittäin tervetulleena komission aloitetta laatia suuntaviivat yhteisön ympäristölainsäädännön soveltamiseksi satamien kehittämiseen. Tämä merkitsee tärkeää askelta kohti eräiden sellaisten epäselvyyksien ratkaisemista, joita EU:n lainsäädäntö — esimerkiksi lintu- ja elinympäristödirektiivi sekä vesialan puitedirektiivi — ovat aiheuttaneet. Asian kiireellisyyden vuoksi ETSK suosittaa, että suuntaviivat julkaistaan ennen vuoden 2008 loppua.

| 5.3.2 | ETSK kehottaa komissiota myös harkitsemaan lisätoimia satamien kehityshankkeiden oikeudellisen aseman vahvistamiseksi ja nykyisen lainsäädännön yksinkertaistamiseksi, kuten ETSK:n oma-aloitteisessa lausunnossa (5) yksityiskohtaisemmin esitetään. |
| --- | --- |

5.3.2

ETSK kehottaa komissiota myös harkitsemaan lisätoimia satamien kehityshankkeiden oikeudellisen aseman vahvistamiseksi ja nykyisen lainsäädännön yksinkertaistamiseksi, kuten ETSK:n oma-aloitteisessa lausunnossa (5) yksityiskohtaisemmin esitetään.

| 5.3.3 | Vaikka ETSK toteaakin yksiselitteisesti, että saastuneet sedimentit on käsiteltävä asianmukaisesti, se suosittaa, että valmisteilla olevassa lainsäädännössä, kuten jätedirektiivissä ja vesialan puitedirektiivin ”tytärdirektiivissä” (6) tulisi myöntää, ettei saastumatonta sedimenttiä tule pitää jätteenä eikä sitä tarvitse käsitellä kuten saastunutta sedimenttiä, sillä saastumattoman sedimentin ruoppauksen yhteydessä vesistöön ei joudu eikä siihen lisätä mitään saastuttavia aineita. |
| --- | --- |

5.3.3

Vaikka ETSK toteaakin yksiselitteisesti, että saastuneet sedimentit on käsiteltävä asianmukaisesti, se suosittaa, että valmisteilla olevassa lainsäädännössä, kuten jätedirektiivissä ja vesialan puitedirektiivin ”tytärdirektiivissä” (6) tulisi myöntää, ettei saastumatonta sedimenttiä tule pitää jätteenä eikä sitä tarvitse käsitellä kuten saastunutta sedimenttiä, sillä saastumattoman sedimentin ruoppauksen yhteydessä vesistöön ei joudu eikä siihen lisätä mitään saastuttavia aineita.

| 5.3.4 | ETSK kannattaa satamissa käytettävissä olevia alusten jätteenkeräyslaitteistoja sekä ilmansaasteiden vähentämistä koskevia komission ehdotuksia. ETSK katsoo, että satamamaksujen muodossa annettavista taloudellisista kannustimista päättäminen on parasta jättää kunkin sataman hallintoelimen harkintavaltaan, sillä tällaiset toimet vaikuttaisivat satamien taloudelliseen rakenteeseen, joka Euroopassa vaihtelee paljon. |
| --- | --- |

5.3.4

ETSK kannattaa satamissa käytettävissä olevia alusten jätteenkeräyslaitteistoja sekä ilmansaasteiden vähentämistä koskevia komission ehdotuksia. ETSK katsoo, että satamamaksujen muodossa annettavista taloudellisista kannustimista päättäminen on parasta jättää kunkin sataman hallintoelimen harkintavaltaan, sillä tällaiset toimet vaikuttaisivat satamien taloudelliseen rakenteeseen, joka Euroopassa vaihtelee paljon.

5.4   Ajanmukaistaminen

| 5.4.1 | ETSK pitää tervetulleena komission aikomusta tehdä vuonna 2008 lainsäädäntöehdotus yhteisen esteettömän meriliikennealueen luomiseksi. Komitea viittaa tässä yhteydessä erityiskommentteihin, jotka se on esittänyt jo aiemmissa lausunnoissaan (7). |
| --- | --- |

5.4.1

ETSK pitää tervetulleena komission aikomusta tehdä vuonna 2008 lainsäädäntöehdotus yhteisen esteettömän meriliikennealueen luomiseksi. Komitea viittaa tässä yhteydessä erityiskommentteihin, jotka se on esittänyt jo aiemmissa lausunnoissaan (7).

| 5.4.2 | ETSK toistaa myös suosituksensa, jonka mukaan EU:n tulisi edistää edelleen tullitoiminnan uudistamista ja varmistaa, että sen tullausta, meriturvallisuutta, yleistä turvallisuutta, kansanterveyttä ja ympäristön laatua koskevat politiikat koordinoidaan ja sovitetaan yhteen asianmukaisesti eikä keskusviranomaisten tehtäviä tarpeettomasti siirretä satamille. |
| --- | --- |

5.4.2

ETSK toistaa myös suosituksensa, jonka mukaan EU:n tulisi edistää edelleen tullitoiminnan uudistamista ja varmistaa, että sen tullausta, meriturvallisuutta, yleistä turvallisuutta, kansanterveyttä ja ympäristön laatua koskevat politiikat koordinoidaan ja sovitetaan yhteen asianmukaisesti eikä keskusviranomaisten tehtäviä tarpeettomasti siirretä satamille.

| 5.4.3 | ETSK kannattaa yhden luukun palvelupisteiden perustamista ja eMaritime-, eFreight- ja eCustoms-aloitteita. Komitea katsoo kuitenkin, että tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien ratkaisujen tulisi olla kustannustehokkaita myös pienten ja keskisuurten satamien kannalta. |
| --- | --- |

5.4.3

ETSK kannattaa yhden luukun palvelupisteiden perustamista ja eMaritime-, eFreight- ja eCustoms-aloitteita. Komitea katsoo kuitenkin, että tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien ratkaisujen tulisi olla kustannustehokkaita myös pienten ja keskisuurten satamien kannalta.

| 5.4.4 | Tehostamisen osalta ETSK kannattaa komission ehdotusta kehittää vuoden 2009 loppuun mennessä joukko yleisiä eurooppalaisia indikaattoreita edellyttäen, että niissä huomioidaan kaupallisesti arkaluonteiset tiedot. Indikaattoreiden tulisi perustua ilma-, rannikko- ja yhdistetyssä rautatieliikenteessä sovellettaviin indikaattoreihin ja niiden laadinnassa tulisi huomioida satamien kannalta olennaiset seikat, kuten satama-alueiden toimivuus, satamien välinen yhteistyö ja sisämaatoimintojen yhdistäminen. |
| --- | --- |

5.4.4

Tehostamisen osalta ETSK kannattaa komission ehdotusta kehittää vuoden 2009 loppuun mennessä joukko yleisiä eurooppalaisia indikaattoreita edellyttäen, että niissä huomioidaan kaupallisesti arkaluonteiset tiedot. Indikaattoreiden tulisi perustua ilma-, rannikko- ja yhdistetyssä rautatieliikenteessä sovellettaviin indikaattoreihin ja niiden laadinnassa tulisi huomioida satamien kannalta olennaiset seikat, kuten satama-alueiden toimivuus, satamien välinen yhteistyö ja sisämaatoimintojen yhdistäminen.

5.5   Tasapuoliset toimintamahdollisuudet — Selkeyttä sijoittajille, operaattoreille ja käyttäjille

| 5.5.1 | ETSK hyväksyy komission näkemyksen satamaviranomaisten roolista ja siitä, että satamien johtaminen on hoidettu varsin eri tavoin eri puolilla yhteisöä. Komitea on erityisesti samaa mieltä siitä, että satamaviranomaisten on helpompi suorittaa tärkeät tehtävänsä, jos niille on annettu riittävä autonomia ja erityisesti täysi taloudellinen autonomia. |
| --- | --- |

5.5.1

ETSK hyväksyy komission näkemyksen satamaviranomaisten roolista ja siitä, että satamien johtaminen on hoidettu varsin eri tavoin eri puolilla yhteisöä. Komitea on erityisesti samaa mieltä siitä, että satamaviranomaisten on helpompi suorittaa tärkeät tehtävänsä, jos niille on annettu riittävä autonomia ja erityisesti täysi taloudellinen autonomia.

| 5.5.2 | ETSK pitää myös tervetulleena komission ilmoitusta, jonka mukaan se antaa satamien valtiontukea koskevat suuntaviivat vuonna 2008. Tässä yhteydessä ETSK viittaa 26. huhtikuuta 2007 antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa muotoilemiinsa perusperiaatteisiin, jotka koskevat julkisen rahoituksen käyttöä satamissa. |
| --- | --- |

5.5.2

ETSK pitää myös tervetulleena komission ilmoitusta, jonka mukaan se antaa satamien valtiontukea koskevat suuntaviivat vuonna 2008. Tässä yhteydessä ETSK viittaa 26. huhtikuuta 2007 antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa muotoilemiinsa perusperiaatteisiin, jotka koskevat julkisen rahoituksen käyttöä satamissa.

| 5.5.3 | ETSK panee myös tyytyväisenä merkille, että komissio on hyväksynyt komitean antaman suosituksen laajentaa direktiivissä 2006/111/EY avoimuudesta annettuja säännöksiä koskemaan kaikkia kauppasatamia niiden vuotuisesta liikevaihdosta riippumatta. |
| --- | --- |

5.5.3

ETSK panee myös tyytyväisenä merkille, että komissio on hyväksynyt komitean antaman suosituksen laajentaa direktiivissä 2006/111/EY avoimuudesta annettuja säännöksiä koskemaan kaikkia kauppasatamia niiden vuotuisesta liikevaihdosta riippumatta.

| 5.5.4 | Oma-aloitteisessa lausunnossaan komitea suositti ohjeistuksen antamista valintamenettelyjen, esimerkiksi tarjouskilpailujen tai muiden sallittujen välineiden, soveltamisesta sekä käyttöoikeus- tai maanvuokrasopimusten ehdoista. Komitea toivoi myös ohjeistusta, joka auttaisi selventämään niiden satamapalveluiden oikeudellista asemaa, jotka toimivat myös julkisina palveluina esimerkiksi satamien yleisen turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

5.5.4

Oma-aloitteisessa lausunnossaan komitea suositti ohjeistuksen antamista valintamenettelyjen, esimerkiksi tarjouskilpailujen tai muiden sallittujen välineiden, soveltamisesta sekä käyttöoikeus- tai maanvuokrasopimusten ehdoista. Komitea toivoi myös ohjeistusta, joka auttaisi selventämään niiden satamapalveluiden oikeudellista asemaa, jotka toimivat myös julkisina palveluina esimerkiksi satamien yleisen turvallisuuden varmistamiseksi.

| 5.5.5 | Komissio on vastannut edellä mainittuun pyyntöön antamalla satamapolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossaan ohjeistusta käyttöoikeussopimusten sekä meriteknisten palvelujen käytöstä. ETSK katsoo, että komission esittämä tulkinta perussopimusten määräyksistä ja oikeustapauksista on yleisesti ottaen hyödyllinen ja selkeä. Komitea korostaa kuitenkin, että meriteknisille palveluille on yhteistä se, että ne liittyvät merenkulun turvallisuuteen. Tämän tulisi oikeuttaa niiden luokittelu yleishyödyllisiksi taloudellisiksi palveluiksi. |
| --- | --- |

5.5.5

Komissio on vastannut edellä mainittuun pyyntöön antamalla satamapolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossaan ohjeistusta käyttöoikeussopimusten sekä meriteknisten palvelujen käytöstä. ETSK katsoo, että komission esittämä tulkinta perussopimusten määräyksistä ja oikeustapauksista on yleisesti ottaen hyödyllinen ja selkeä. Komitea korostaa kuitenkin, että meriteknisille palveluille on yhteistä se, että ne liittyvät merenkulun turvallisuuteen. Tämän tulisi oikeuttaa niiden luokittelu yleishyödyllisiksi taloudellisiksi palveluiksi.

| 5.5.6 | Järkevällä käyttöoikeuspolitiikalla olisi varmistettava sekä satamien välinen kilpailu että terminaalioperaattoreiden optimaalinen suorituskyky ja sitoutuminen. ETSK suosittaa, että komissio tarkistaa säännöllisesti käyttöoikeuksia koskevaa ohjeistustaan varmistaakseen, että se todellakin vastaa edellä mainittuja tavoitteita ja sisältää riittävästi yhteisiä elementtejä, jotta satamaviranomaisille voidaan taata keskenään tasapuoliset toimintamahdollisuudet. Jälkimmäinen seikka on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon edellä mainittu lastinkäsittelymarkkinoilla meneillään oleva markkinoiden yhdistymisprosessi. |
| --- | --- |

5.5.6

Järkevällä käyttöoikeuspolitiikalla olisi varmistettava sekä satamien välinen kilpailu että terminaalioperaattoreiden optimaalinen suorituskyky ja sitoutuminen. ETSK suosittaa, että komissio tarkistaa säännöllisesti käyttöoikeuksia koskevaa ohjeistustaan varmistaakseen, että se todellakin vastaa edellä mainittuja tavoitteita ja sisältää riittävästi yhteisiä elementtejä, jotta satamaviranomaisille voidaan taata keskenään tasapuoliset toimintamahdollisuudet. Jälkimmäinen seikka on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon edellä mainittu lastinkäsittelymarkkinoilla meneillään oleva markkinoiden yhdistymisprosessi.

| 5.5.7 | ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta siitä, että komissio auttaa levittämään satamamaksujen avoimuuteen liittyviä parhaita käytäntöjä. Komitea uskoo vakaasti, että satamamaksuista tulisi päättää paikallistasolla, jotta ne vastaisivat parhaalla mahdollisella tavalla satamien käyttäjien vaatimuksia ja olisivat satamien yleisen edun mukaisia. |
| --- | --- |

5.5.7

ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta siitä, että komissio auttaa levittämään satamamaksujen avoimuuteen liittyviä parhaita käytäntöjä. Komitea uskoo vakaasti, että satamamaksuista tulisi päättää paikallistasolla, jotta ne vastaisivat parhaalla mahdollisella tavalla satamien käyttäjien vaatimuksia ja olisivat satamien yleisen edun mukaisia.

| 5.5.8 | ETSK on myös iloinen siitä, että komissio on hyväksynyt komitean suosituksen puuttua ympäröivien EU:n ulkopuolisten satamien epäreiluun kilpailuun. Komission tulisi myös liittymistä valmistelevan ja ulkosuhteita koskevan politiikkansa avulla ryhtyä entistä tarmokkaampiin toimiin poliittisvaikutteisten kilpailuhäiriöiden ratkaisemiseksi. Esimerkkeinä mainittakoon Turkin asettama saarto Kyproksen lipun alla purjehtiville ja Kyproksen satamista tuleville aluksille Egeanmerellä, Turkin ja Kreikan väliset ongelmat sekä Baltian maiden ja Venäjän väliset rajanylitysongelmat. |
| --- | --- |

5.5.8

ETSK on myös iloinen siitä, että komissio on hyväksynyt komitean suosituksen puuttua ympäröivien EU:n ulkopuolisten satamien epäreiluun kilpailuun. Komission tulisi myös liittymistä valmistelevan ja ulkosuhteita koskevan politiikkansa avulla ryhtyä entistä tarmokkaampiin toimiin poliittisvaikutteisten kilpailuhäiriöiden ratkaisemiseksi. Esimerkkeinä mainittakoon Turkin asettama saarto Kyproksen lipun alla purjehtiville ja Kyproksen satamista tuleville aluksille Egeanmerellä, Turkin ja Kreikan väliset ongelmat sekä Baltian maiden ja Venäjän väliset rajanylitysongelmat.

5.6   Satamien ja kaupunkien välinen organisoitu vuoropuhelu

| 5.6.1 | ETSK pitää tervetulleena komission tavoitetta edistää ja vahvistaa yhteistyötä kaupunkien ja niissä sijaitsevien satamien välillä. Satamien integroituminen isäntäkaupunkeihinsa ja kaupunkielämään yhdistettynä kaupunkilaisten vahvaan tietoisuuteen, kiinnostukseen ja jopa ylpeyteen satamansa toiminnasta on ratkaisevan tärkeää satamien kestävän kehityksen kannalta. Tämän vuoksi ETSK kannattaa erityisesti synergiaa matkailun, virkistystoiminnan, kulttuuriperinnön vaalimisen ja yleensä kulttuuritoiminnan kanssa. |
| --- | --- |

5.6.1

ETSK pitää tervetulleena komission tavoitetta edistää ja vahvistaa yhteistyötä kaupunkien ja niissä sijaitsevien satamien välillä. Satamien integroituminen isäntäkaupunkeihinsa ja kaupunkielämään yhdistettynä kaupunkilaisten vahvaan tietoisuuteen, kiinnostukseen ja jopa ylpeyteen satamansa toiminnasta on ratkaisevan tärkeää satamien kestävän kehityksen kannalta. Tämän vuoksi ETSK kannattaa erityisesti synergiaa matkailun, virkistystoiminnan, kulttuuriperinnön vaalimisen ja yleensä kulttuuritoiminnan kanssa.

| 5.6.2 | ETSK korostaa myös, että Euroopan satamien suorista ja epäsuorista työllisyysvaikutuksista sekä niiden tuottamasta lisäarvosta ei ole luotettavaa tietoa. Komiteasta vaikuttaa esimerkiksi siltä, että tiedonannossa käytetyissä työllisyystiedoissa aliarvioidaan pitkälti todellinen tilanne. Komitea kehottaa tästä syystä komissiota käynnistämään aiheesta perusteellisen tutkimuksen. |
| --- | --- |

5.6.2

ETSK korostaa myös, että Euroopan satamien suorista ja epäsuorista työllisyysvaikutuksista sekä niiden tuottamasta lisäarvosta ei ole luotettavaa tietoa. Komiteasta vaikuttaa esimerkiksi siltä, että tiedonannossa käytetyissä työllisyystiedoissa aliarvioidaan pitkälti todellinen tilanne. Komitea kehottaa tästä syystä komissiota käynnistämään aiheesta perusteellisen tutkimuksen.

| 5.6.3 | ETSK tukee myös komission aikomusta arvioida turvallisuustoimenpiteiden vaikutusta satama-alueiden kulkuyhteyksiin ja antaa ohjeistusta siitä, kuinka nämä kaksi seikkaa voitaisiin sovittaa yhteen. |
| --- | --- |

5.6.3

ETSK tukee myös komission aikomusta arvioida turvallisuustoimenpiteiden vaikutusta satama-alueiden kulkuyhteyksiin ja antaa ohjeistusta siitä, kuinka nämä kaksi seikkaa voitaisiin sovittaa yhteen.

5.7   Satamissa tehtävä työ

| 5.7.1 | ETSK korostaa myös tarvetta edistää hyviä ja turvallisia työolosuhteita ja työympäristöä sekä rakentavia työelämän suhteita satamissa. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että komissio kiinnittää satamapolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossaan merkittävästi huomiota tähän aiheeseen. |
| --- | --- |

5.7.1

ETSK korostaa myös tarvetta edistää hyviä ja turvallisia työolosuhteita ja työympäristöä sekä rakentavia työelämän suhteita satamissa. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että komissio kiinnittää satamapolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossaan merkittävästi huomiota tähän aiheeseen.

| 5.7.2 | ETSK toistaa näkemyksensä siitä, että satamatoimintojen tehokkuus riippuu sekä luotettavuuteen että turvallisuuteen liittyvistä näkökohdista. Teknologisesta kehityksestä huolimatta näihin molempiin vaikuttavat hyvin pitkälti inhimilliset tekijät. Tästä syystä satamissa tarvitaan ammattitaitoista ja hyvin koulutettua työvoimaa sekä maissa että aluksilla. ETSK on suosittanut, että työmarkkinaosapuolilla tulisi olla tärkeä rooli näiden olosuhteiden luomisessa ja säilyttämisessä ja että komission tulisi Euroopan tasolla tukea niiden panosta helpottamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

5.7.2

ETSK toistaa näkemyksensä siitä, että satamatoimintojen tehokkuus riippuu sekä luotettavuuteen että turvallisuuteen liittyvistä näkökohdista. Teknologisesta kehityksestä huolimatta näihin molempiin vaikuttavat hyvin pitkälti inhimilliset tekijät. Tästä syystä satamissa tarvitaan ammattitaitoista ja hyvin koulutettua työvoimaa sekä maissa että aluksilla. ETSK on suosittanut, että työmarkkinaosapuolilla tulisi olla tärkeä rooli näiden olosuhteiden luomisessa ja säilyttämisessä ja että komission tulisi Euroopan tasolla tukea niiden panosta helpottamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua.

| 5.7.3 | Komitea onkin iloinen siitä, että komissio on päättänyt kannustaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolia perustamaan satamiin komission päätöksessä 98/500/EY tarkoitettuja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistäviä alakohtaisia neuvottelukomiteoita. |
| --- | --- |

5.7.3

Komitea onkin iloinen siitä, että komissio on päättänyt kannustaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolia perustamaan satamiin komission päätöksessä 98/500/EY tarkoitettuja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistäviä alakohtaisia neuvottelukomiteoita.

| 5.7.4 | ETSK tukee komission aikomusta ehdottaa satamatyöläisten koulutusta koskevaa vastavuoroisesti tunnustettavaa kehystä, mutta ehdottaa, että ensin vertailtaisiin nykyisiä, satamatyöläisten ammatillista pätevyyttä koskevia järjestelmiä. Tämä olisi järkevää tehdä eurooppalaisen sosiaalisen vuoropuhelun yhteydessä. |
| --- | --- |

5.7.4

ETSK tukee komission aikomusta ehdottaa satamatyöläisten koulutusta koskevaa vastavuoroisesti tunnustettavaa kehystä, mutta ehdottaa, että ensin vertailtaisiin nykyisiä, satamatyöläisten ammatillista pätevyyttä koskevia järjestelmiä. Tämä olisi järkevää tehdä eurooppalaisen sosiaalisen vuoropuhelun yhteydessä.

| 5.7.5 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että työntekijöiden työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa satamissa on seurattava tarkasti riippumatta siitä, ovatko säännöt yhteisön vai Kansainvälisen työjärjestön laatimia. Samoin on syytä parantaa tapaturmia koskevaa tilastotietoa. ETSK kannustaa kuitenkin käynnistämään kaikilla tasoilla ja asianmukaisilla foorumeilla aloitteita, joiden tavoitteena on taata terveyden ja turvallisuuden kehittäminen edelleen. |
| --- | --- |

5.7.5

ETSK on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että työntekijöiden työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa satamissa on seurattava tarkasti riippumatta siitä, ovatko säännöt yhteisön vai Kansainvälisen työjärjestön laatimia. Samoin on syytä parantaa tapaturmia koskevaa tilastotietoa. ETSK kannustaa kuitenkin käynnistämään kaikilla tasoilla ja asianmukaisilla foorumeilla aloitteita, joiden tavoitteena on taata terveyden ja turvallisuuden kehittäminen edelleen.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EYVL C 407, 28.12.1998.

1

(2)  ETSK:n lausunnot, joissa käsitellään ehdotuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamapalvelujen markkinoille pääsystä (KOM(2001) 35 lopullinen ja KOM(2004) 654 lopullinen (EYVL C 48, 21.2.2002, s. 122 ja EUVL C 294, 25.11.2005, s. 25).

2

(3)  EUVL C 168, 20.7.2007, s. 57.

3

(4)  Pitkällä aikavälillä konttiliikenteen markkinaosuus laski Euroopassa Hampurin-Le Havren kokoluokan satamissa vuonna 1975 todetusta 61 prosentista 48 prosenttiin vuonna 2003, kun taas Välimeren kokoluokan satamien markkinaosuus kaksinkertaistui vuonna 1975 todetusta 18 prosentin markkinaosuudesta 36 prosenttiin vuonna 2003. Lisäksi Euroopan satamien konttiliikenteen keskittymisaste (Gini-kertoimella mitattuna) on jatkuvasti laskenut vuodesta 1990 lähtien. Tämä osoittaa, että satamat, joiden kautta Euroopan markkinoille tullaan, ovat lisääntyneet. Vahvimmin kasvavia konttiliikennesatamia vuonna 2006 (suhteellisesti mitattuna) olivat pääasiassa keskisuuret ja pienehköt satamat eri puolilla Eurooppaa (Amsterdam, Sines, Rauma, Constanța, Kotka, Tallinna, Bremerhaven, Zeebrugge ja Gdynia). (Lähde: Institute of Transport and Maritime Management Antwerp (ITMMA)/Antwerpenin yliopisto). Tämä on jyrkässä ristiriidassa esimerkiksi Yhdysvalloissa tapahtuneeseen kehityksen kanssa: siellä satamiin keskittyminen on noussut vahvasti samana ajanjaksona. (Lähde: Notteboom, T. (2007), Market report on the European seaport industry, jossa tietolähteenä käytetään Eurostatin ja yksittäisten satamien toimittamia tietoja).

4

Institute of Transport and Maritime Management Antwerp

Market report on the European seaport industry

(5)  Ks. EU:n yhteistä satamapolitiikkaa käsittelevän oma-aloitteisen EUVL C 168, 20.7.2007, s. 57, luku 4.

5

(6)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä (KOM(2005) 667 lopullinen) sekä Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla sekä direktiivin 2000/60/EY muuttamisesta (KOM(2006) 397 lopullinen).

6

(7)  EUVL C 168, 20.7.2007, s. 50: Komission tiedonanto — Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys (KOM(2006) 275 lopullinen).

7

EUVL C 168, 20.7.2007, s. 57: EU:n yhteinen satamapolitiikka (oma-aloitteinen lausunto).

EUVL C 151, 17.6.2008, s. 20: Logistiset merten moottoritiet (valmisteleva lausunto).

EUVL C 168, 20.7.2007, s. 68: Komission tiedonanto — Lähimerenkulun edistämisohjelman väliarviointi (KOM(2003) 155 lopullinen) KOM(2006) 380 lopullinen.

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/49

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Maantieliikenteessä toimivien itsenäisten kuljettajien työaika”

(2009/C 27/12)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 20. marraskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohdan nojalla laatia lisälausunnon aiheesta

Maantieliikenteessä toimivien itsenäisten kuljettajien työaika.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Eduardo Manuel Chagas
   (1), jonka tilalle tuli Brian Curtis.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 121 ääntä puolesta ja 14 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK:n mielestä kaikkien maantieliikenteessä toimivien itsenäisten kuljettajien on kuuluttava direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan siten kuin direktiivin 2 artiklassa säädetään (eli maaliskuun 23. päivästä 2009 alkaen). |
| --- | --- |

1.1

ETSK:n mielestä kaikkien maantieliikenteessä toimivien itsenäisten kuljettajien on kuuluttava direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan siten kuin direktiivin 2 artiklassa säädetään (eli maaliskuun 23. päivästä 2009 alkaen).

| 1.2 | Tämä soveltamisalan laajentaminen vaatii direktiivin asianmukaista siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja erityisesti itsenäisen kuljettajan määrittelemistä. |
| --- | --- |

1.2

Tämä soveltamisalan laajentaminen vaatii direktiivin asianmukaista siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja erityisesti itsenäisen kuljettajan määrittelemistä.

| 1.3 | ETSK pitää soveltamisalan laajentamista välttämättömänä, jotta voidaan parantaa maantieliikenteen turvallisuutta, edistää tasavertaisia kilpailuolosuhteita sekä parantaa liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden työoloja, erityisesti heidän fyysistä ja henkistä terveyttään. Yleisten hallinnollisten tehtävien, siten kuin ne on määritelty direktiivissä (3 artiklan a kohdan 2 alakohta), ei katsota sisältyvän työajan määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

1.3

ETSK pitää soveltamisalan laajentamista välttämättömänä, jotta voidaan parantaa maantieliikenteen turvallisuutta, edistää tasavertaisia kilpailuolosuhteita sekä parantaa liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden työoloja, erityisesti heidän fyysistä ja henkistä terveyttään. Yleisten hallinnollisten tehtävien, siten kuin ne on määritelty direktiivissä (3 artiklan a kohdan 2 alakohta), ei katsota sisältyvän työajan määritelmän piiriin.

| 1.4 | ETSK:n mielestä EU:n maantieliikenteen sisämarkkinat edellyttävät tasavertaisten kilpailuolojen varmistamista, mikä taas vaatii sosiaalilainsäädännön tehokasta ja tosiasiallista soveltamista alalla. Tekemällä ero liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden välille työaikalainsäädäntöä sovellettaessa annetaan mahdollisuus epäreiluun kilpailuun. Sen vuoksi ETSK ei voi hyväksyä mahdollisuutta sisällyttää direktiivin soveltamisalaan ainoastaan ”näennäisesti itsenäiset” kuljettajat. |
| --- | --- |

1.4

ETSK:n mielestä EU:n maantieliikenteen sisämarkkinat edellyttävät tasavertaisten kilpailuolojen varmistamista, mikä taas vaatii sosiaalilainsäädännön tehokasta ja tosiasiallista soveltamista alalla. Tekemällä ero liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden välille työaikalainsäädäntöä sovellettaessa annetaan mahdollisuus epäreiluun kilpailuun. Sen vuoksi ETSK ei voi hyväksyä mahdollisuutta sisällyttää direktiivin soveltamisalaan ainoastaan ”näennäisesti itsenäiset” kuljettajat.

| 1.5 | Ratkaisun löytämiseksi soveltamisalan laajentamisesta mahdollisesti aiheutuviin ongelmiin ETSK suosittaa, että kuljetusketjun eri toimijat ovat yhdessä vastuussa asiasta, samoin kuin ajo- ja lepoaikoja koskevan asetuksen yhteydessä on menetelty. |
| --- | --- |

1.5

Ratkaisun löytämiseksi soveltamisalan laajentamisesta mahdollisesti aiheutuviin ongelmiin ETSK suosittaa, että kuljetusketjun eri toimijat ovat yhdessä vastuussa asiasta, samoin kuin ajo- ja lepoaikoja koskevan asetuksen yhteydessä on menetelty.

| 1.6 | ETSK katsoo, että direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon perusedellytyksenä on jäsenvaltioiden eri viranomaisten yhteistyön edistäminen Euroopan unionin tasolla. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo, että direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon perusedellytyksenä on jäsenvaltioiden eri viranomaisten yhteistyön edistäminen Euroopan unionin tasolla.

| 1.7 | Komitea katsoo, että itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin soveltamisalaan on toteutettava siten, ettei heitä rasiteta tarpeettomilla hallinnollisilla tehtävillä. |
| --- | --- |

1.7

Komitea katsoo, että itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin soveltamisalaan on toteutettava siten, ettei heitä rasiteta tarpeettomilla hallinnollisilla tehtävillä.

2.   Johdanto

| 2.1 | ETSK on jo useaan otteeseen työskennellyt EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikkaa koskevien kysymysten parissa ja hankkinut alan vankan asiantuntemuksen. Viimeisimmässä aihetta käsitelleessä oma-aloitteisessa lausunnossaan ”EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka ja ammattiautoilijat — turvalliset ja valvotut pysäköintialueet” (asiakokonaisuus TEN/290) (2) komitea käsitteli tärkeää kysymystä ammattiautoilijoille tarkoitetuista lepoalueista tie-infrastruktuuripolitiikan puitteissa. Toinen tärkeä aihe, joka täydentää turvallisista ja valvotuista pysäköintialueista annettua lausuntoa, on itsenäisten kuljettajien työaika. Eri taloudellisia, sosiaalisia ja turvallisuusnäkökohtia ei vielä ole käsitelty riittävästi Euroopan unionin tasolla. Tämän lisälausunnon laatimisen perusteena on myös komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille seurauksista, joita aiheutuu, jos itsenäiset kuljettajat jätetään maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä 11. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/15/EY soveltamisalan ulkopuolelle (KOM(2007) 266 lopullinen). |
| --- | --- |

2.1

ETSK on jo useaan otteeseen työskennellyt EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikkaa koskevien kysymysten parissa ja hankkinut alan vankan asiantuntemuksen. Viimeisimmässä aihetta käsitelleessä oma-aloitteisessa lausunnossaan ”EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka ja ammattiautoilijat — turvalliset ja valvotut pysäköintialueet” (asiakokonaisuus TEN/290) (2) komitea käsitteli tärkeää kysymystä ammattiautoilijoille tarkoitetuista lepoalueista tie-infrastruktuuripolitiikan puitteissa. Toinen tärkeä aihe, joka täydentää turvallisista ja valvotuista pysäköintialueista annettua lausuntoa, on itsenäisten kuljettajien työaika. Eri taloudellisia, sosiaalisia ja turvallisuusnäkökohtia ei vielä ole käsitelty riittävästi Euroopan unionin tasolla. Tämän lisälausunnon laatimisen perusteena on myös komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille seurauksista, joita aiheutuu, jos itsenäiset kuljettajat jätetään maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä 11. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/15/EY soveltamisalan ulkopuolelle (KOM(2007) 266 lopullinen).

| 2.2 | Direktiivissä 2002/15/EY säädetään työaikajärjestelyjä koskevista vähimmäisvaatimuksista maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi, maantieliikenteen turvallisuuden parantamiseksi ja kilpailuolosuhteissa ilmenevien erojen pienentämiseksi. Direktiivi tuli voimaan 23. maaliskuuta 2002, ja jäsenvaltioilla oli kolme vuotta eli maaliskuun 23 päivään 2005 saakka aikaa panna liikkuvia työntekijöitä koskevat direktiivin säännökset täytäntöön. Direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiivin säännöksiä sovelletaan itsenäisiin kuljettajiin 23. maaliskuuta 2009 alkaen, kunhan komissio on esittänyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta kertomuksen ja myöhemmin kertomuksen pohjalta lainsäädäntöehdotuksen. |
| --- | --- |

2.2

Direktiivissä 2002/15/EY säädetään työaikajärjestelyjä koskevista vähimmäisvaatimuksista maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi, maantieliikenteen turvallisuuden parantamiseksi ja kilpailuolosuhteissa ilmenevien erojen pienentämiseksi. Direktiivi tuli voimaan 23. maaliskuuta 2002, ja jäsenvaltioilla oli kolme vuotta eli maaliskuun 23 päivään 2005 saakka aikaa panna liikkuvia työntekijöitä koskevat direktiivin säännökset täytäntöön. Direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiivin säännöksiä sovelletaan itsenäisiin kuljettajiin 23. maaliskuuta 2009 alkaen, kunhan komissio on esittänyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta kertomuksen ja myöhemmin kertomuksen pohjalta lainsäädäntöehdotuksen.

| 2.3 | Osana Euroopan parlamentin ja neuvoston välistä sovittelumenettelyä tästä direktiivistä päätettiin, että viimeistään kaksi vuotta ennen kyseistä päivämäärää eli 23. maaliskuuta 2007 komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan, miten itsenäisten kuljettajien jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle vaikuttaa liikenneturvallisuuteen, kilpailun edellytyksiin, ammattiryhmän rakenteeseen sekä sosiaalisiin näkökohtiin. Kertomuksessa olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion liikennealan rakenteeseen ja maantieliikenneammatin työympäristöön liittyvät olosuhteet. |
| --- | --- |

2.3

Osana Euroopan parlamentin ja neuvoston välistä sovittelumenettelyä tästä direktiivistä päätettiin, että viimeistään kaksi vuotta ennen kyseistä päivämäärää eli 23. maaliskuuta 2007 komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan, miten itsenäisten kuljettajien jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle vaikuttaa liikenneturvallisuuteen, kilpailun edellytyksiin, ammattiryhmän rakenteeseen sekä sosiaalisiin näkökohtiin. Kertomuksessa olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion liikennealan rakenteeseen ja maantieliikenneammatin työympäristöön liittyvät olosuhteet.

| 2.4 | Komission olisi kertomuksen perusteella esitettävä ehdotus, jolla joko a) vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat sellaisten itsenäisten kuljettajien sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan, jotka harjoittavat maantieliikennettä yksinomaan yhdessä jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan erityisrajoituksia, tai b) jätetään itsenäiset kuljettajat direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

2.4

Komission olisi kertomuksen perusteella esitettävä ehdotus, jolla joko a) vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat sellaisten itsenäisten kuljettajien sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan, jotka harjoittavat maantieliikennettä yksinomaan yhdessä jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan erityisrajoituksia, tai b) jätetään itsenäiset kuljettajat direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

| 2.5 | Direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa edellytetään komission lisäksi arvioivan yötyötä koskevien direktiivin säännösten vaikutuksia ja raportoivan niistä 23. maaliskuuta 2007 mennessä sen kertomuksen puitteissa, joka sen on annettava joka toinen vuosi direktiivin täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

2.5

Direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa edellytetään komission lisäksi arvioivan yötyötä koskevien direktiivin säännösten vaikutuksia ja raportoivan niistä 23. maaliskuuta 2007 mennessä sen kertomuksen puitteissa, joka sen on annettava joka toinen vuosi direktiivin täytäntöönpanosta.

3.   Komission kertomus

| 3.1 | Komission mukaan kertomuksessa esitetään yleiskatsaus direktiivin tämänhetkisestä täytäntöönpanotilanteesta jäsenvaltioissa, käsitellään niitä seurauksia, joita itsenäisten kuljettajien jättämisestä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle saattaa olla, ja arvioidaan yötyötä koskevien direktiivin säännösten vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.1

Komission mukaan kertomuksessa esitetään yleiskatsaus direktiivin tämänhetkisestä täytäntöönpanotilanteesta jäsenvaltioissa, käsitellään niitä seurauksia, joita itsenäisten kuljettajien jättämisestä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle saattaa olla, ja arvioidaan yötyötä koskevien direktiivin säännösten vaikutuksia.

| 3.2 | Ensimmäisenä johtopäätöksenä on, ettei suurin osa jäsenvaltioista ole onnistunut saattamaan direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään säädetyssä kolmen vuoden siirtymäajassa. Komissio ei näin ollen katso voivansa esittää ensimmäistä joka toinen vuosi annettavaa kertomustaan, joka oli määrä antaa maaliskuussa 2007. |
| --- | --- |

3.2

Ensimmäisenä johtopäätöksenä on, ettei suurin osa jäsenvaltioista ole onnistunut saattamaan direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään säädetyssä kolmen vuoden siirtymäajassa. Komissio ei näin ollen katso voivansa esittää ensimmäistä joka toinen vuosi annettavaa kertomustaan, joka oli määrä antaa maaliskuussa 2007.

| 3.3 | Tarkastellessaan seurauksia, joita aiheutuu, jos itsenäiset kuljettajat jätetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, komissio muistuttaa, minkä takia se ehdotti kyseisten kuljettajien sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan: ajo- ja lepoaikasääntöjä käsittelevässä asetuksessa ei tehdä tällaista eroa eri kuljettajien välillä, vältetään alan mahdollinen pirstoutuminen sen seurauksena, että kuljettajia rohkaistaan ryhtymään ”(näennäisesti) itsenäisiksi” ammatinharjoittajiksi sekä varmistetaan, että terveen kilpailun, liikenneturvallisuuden ja työolosuhteiden parantamisen tavoitteita sovelletaan koko tieliikennealaan. |
| --- | --- |

3.3

Tarkastellessaan seurauksia, joita aiheutuu, jos itsenäiset kuljettajat jätetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, komissio muistuttaa, minkä takia se ehdotti kyseisten kuljettajien sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan: ajo- ja lepoaikasääntöjä käsittelevässä asetuksessa ei tehdä tällaista eroa eri kuljettajien välillä, vältetään alan mahdollinen pirstoutuminen sen seurauksena, että kuljettajia rohkaistaan ryhtymään ”(näennäisesti) itsenäisiksi” ammatinharjoittajiksi sekä varmistetaan, että terveen kilpailun, liikenneturvallisuuden ja työolosuhteiden parantamisen tavoitteita sovelletaan koko tieliikennealaan.

| 3.4 | Ulkoisten konsulttien laatimassa kertomuksessa esitettyjen päätelmien perusteella komissio toteaa, että väsymys ja siitä liikenneturvallisuudelle aiheutuvat seuraukset voivat vaikuttaa niin itsenäisiin kuljettajiin kuin liikkuviin työntekijöihin. Kertomuksessa vahvistetaan lisäksi, että itsenäiset kuljettajat tekevät pidempiä työrupeamia kuin maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivat ja että molemmat ryhmät työskentelevät enemmän kuin muiden alojen työntekijät. |
| --- | --- |

3.4

Ulkoisten konsulttien laatimassa kertomuksessa esitettyjen päätelmien perusteella komissio toteaa, että väsymys ja siitä liikenneturvallisuudelle aiheutuvat seuraukset voivat vaikuttaa niin itsenäisiin kuljettajiin kuin liikkuviin työntekijöihin. Kertomuksessa vahvistetaan lisäksi, että itsenäiset kuljettajat tekevät pidempiä työrupeamia kuin maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivat ja että molemmat ryhmät työskentelevät enemmän kuin muiden alojen työntekijät.

| 3.5 | Mainitussa kertomuksessa myönnetään, että ”[t]yöajan vähentäminen eittämättä auttaisi vähentämään väsymystä”, mutta todetaan samalla, että ”se saattaisi kuitenkin lisätä stressiä, sillä itsenäiset kuljettajat pyrkisivät tekemään enemmän työtä lyhyemmässä ajassa pitääkseen yllä kannattavuuttaan, mikä puolestaan saattaisi lisätä väsymystä ja onnettomuusriskiä”. Komissio näyttää olevan asiasta samaa mieltä. |
| --- | --- |

3.5

Mainitussa kertomuksessa myönnetään, että ”[t]yöajan vähentäminen eittämättä auttaisi vähentämään väsymystä”, mutta todetaan samalla, että ”se saattaisi kuitenkin lisätä stressiä, sillä itsenäiset kuljettajat pyrkisivät tekemään enemmän työtä lyhyemmässä ajassa pitääkseen yllä kannattavuuttaan, mikä puolestaan saattaisi lisätä väsymystä ja onnettomuusriskiä”. Komissio näyttää olevan asiasta samaa mieltä.

| 3.6 | Komissio yhtyy kertomuksessa esitettäviin kilpailuoloja koskeviin päätelmiin, joiden mukaan itsenäisten kuljettajien jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle lisäisi nykyistä pirstoutumissuuntausta. Sillä ei kuitenkaan pitäisi olla merkittävää vaikutusta alan kilpailutilanteeseen. Itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin soveltamisalaan sitä vastoin lisäisi kustannuksia ja lyhentäisi työaikaa, joten maanteiden tavarakuljetuksissa toimivien itsenäisten kuljettajien kilpailuetu vähenisi huomattavasti. Komissio näyttää siten kannattavan vaihtoehtoa, että vain ”näennäisesti” itsenäiset kuljettajat olisi sisällytettävä direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

3.6

Komissio yhtyy kertomuksessa esitettäviin kilpailuoloja koskeviin päätelmiin, joiden mukaan itsenäisten kuljettajien jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle lisäisi nykyistä pirstoutumissuuntausta. Sillä ei kuitenkaan pitäisi olla merkittävää vaikutusta alan kilpailutilanteeseen. Itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin soveltamisalaan sitä vastoin lisäisi kustannuksia ja lyhentäisi työaikaa, joten maanteiden tavarakuljetuksissa toimivien itsenäisten kuljettajien kilpailuetu vähenisi huomattavasti. Komissio näyttää siten kannattavan vaihtoehtoa, että vain ”näennäisesti” itsenäiset kuljettajat olisi sisällytettävä direktiivin soveltamisalaan.

| 3.7 | Komissio katsoo lisäksi, että ”[n]äiden kuljettajien jättäminen edelleen työaikadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle saattaa siten ollen suotavinta taloudellisista syistä, mutta soveltamisalaan sisällyttämisen tai sen ulkopuolelle jättämisen mahdolliset sosiaaliset vaikutukset ovat vähemmän ilmeiset. Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei ehkä auta lievittämään terveys- ja turvallisuusongelmia. Toisaalta kuljettajien sisällyttäminen direktiivin piiriin saattaa aiheuttaa itsenäisille kuljettajille lisää stressiä ja hallinnollista työtaakkaa ja pienentää samalla heidän tulojaan”. |
| --- | --- |

3.7

Komissio katsoo lisäksi, että ”[n]äiden kuljettajien jättäminen edelleen työaikadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle saattaa siten ollen suotavinta taloudellisista syistä, mutta soveltamisalaan sisällyttämisen tai sen ulkopuolelle jättämisen mahdolliset sosiaaliset vaikutukset ovat vähemmän ilmeiset. Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei ehkä auta lievittämään terveys- ja turvallisuusongelmia. Toisaalta kuljettajien sisällyttäminen direktiivin piiriin saattaa aiheuttaa itsenäisille kuljettajille lisää stressiä ja hallinnollista työtaakkaa ja pienentää samalla heidän tulojaan”.

| 3.8 | Komissio tulee siihen lopputulokseen, että itsenäisten kuljettajien liittäminen direktiivin piiriin saattaa kuitenkin aiheuttaa heille lisää stressiä ja taloudellisia vaikeuksia. Lisäksi saattaa olla vaikea valvoa, että heidät todella sisällytetään direktiivin piiriin, jolloin sisällyttämisellä ei todellisuudessa ole vaikutusta. |
| --- | --- |

3.8

Komissio tulee siihen lopputulokseen, että itsenäisten kuljettajien liittäminen direktiivin piiriin saattaa kuitenkin aiheuttaa heille lisää stressiä ja taloudellisia vaikeuksia. Lisäksi saattaa olla vaikea valvoa, että heidät todella sisällytetään direktiivin piiriin, jolloin sisällyttämisellä ei todellisuudessa ole vaikutusta.

| 3.9 | Arvioidessaan yötyötä koskevien direktiivin säännösten vaikutuksia komissio toteaa, että sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa olisi tarkasteltava yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

3.9

Arvioidessaan yötyötä koskevien direktiivin säännösten vaikutuksia komissio toteaa, että sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa olisi tarkasteltava yksityiskohtaisemmin.

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea panee merkille komission kertomuksen seurauksista, joita aiheutuu, jos itsenäiset kuljettajat jätetään maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä annetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.1

Komitea panee merkille komission kertomuksen seurauksista, joita aiheutuu, jos itsenäiset kuljettajat jätetään maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä annetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

| 4.2 | Itsenäisten työntekijöiden jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle on useiden työmarkkinaosapuolten mukaan vääristänyt maantiekuljetusalan kilpailua. Tämän vuoksi komitea teki vastikään liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarvioinnista antamassaan lausunnossa (asiakokonaisuus TEN/257, esittelijä: Rafael Barbadillo López) (3) seuraavan ehdotuksen:
  ”Maantieliikenteen työlainsäädännössä on pidettävä huoli siitä, että kaikki työntekijät saavat yhdenvertaisen kohtelun, olivatpa he palkattuja työntekijöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia. Maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä 11. maaliskuuta 2002 annettua direktiiviä 2002/15/EY onkin ryhdyttävä soveltamaan välittömästi itsenäisiin ammatinharjoittajiin odottamatta säädetyn siirtymäajan kulumista umpeen, sillä direktiivillä on tarkoitus varmistaa liikenneturvallisuus, välttää kilpailuvääristymät ja parantaa työoloja” (kohta 4.3.1.2). |
| --- | --- |

4.2

Itsenäisten työntekijöiden jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle on useiden työmarkkinaosapuolten mukaan vääristänyt maantiekuljetusalan kilpailua. Tämän vuoksi komitea teki vastikään liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarvioinnista antamassaan lausunnossa (asiakokonaisuus TEN/257, esittelijä: Rafael Barbadillo López) (3) seuraavan ehdotuksen:

”Maantieliikenteen työlainsäädännössä on pidettävä huoli siitä, että kaikki työntekijät saavat yhdenvertaisen kohtelun, olivatpa he palkattuja työntekijöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia. Maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä 11. maaliskuuta 2002 annettua direktiiviä 2002/15/EY onkin ryhdyttävä soveltamaan välittömästi itsenäisiin ammatinharjoittajiin odottamatta säädetyn siirtymäajan kulumista umpeen, sillä direktiivillä on tarkoitus varmistaa liikenneturvallisuus, välttää kilpailuvääristymät ja parantaa työoloja” (kohta 4.3.1.2).

| 4.3 | ETSK epäilee tässä yhteydessä vahvasti kertomuksessa esitettyjä, maantieliikenteen turvallisuutta, kilpailuoloja ja sosiaalisia näkökohtia koskevia päätelmiä. |
| --- | --- |

4.3

ETSK epäilee tässä yhteydessä vahvasti kertomuksessa esitettyjä, maantieliikenteen turvallisuutta, kilpailuoloja ja sosiaalisia näkökohtia koskevia päätelmiä.

| 4.4 | ETSK pitää itsenäisten kuljettajien sisällyttämistä direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan välttämättömänä, jos halutaan parantaa maantieliikenteen turvallisuutta, edistää tasavertaisia kilpailuolosuhteita sekä parantaa liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden työoloja, erityisesti heidän fyysistä ja henkistä terveyttään. |
| --- | --- |

4.4

ETSK pitää itsenäisten kuljettajien sisällyttämistä direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan välttämättömänä, jos halutaan parantaa maantieliikenteen turvallisuutta, edistää tasavertaisia kilpailuolosuhteita sekä parantaa liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden työoloja, erityisesti heidän fyysistä ja henkistä terveyttään.

| 4.5 | Liialliset työtunnit ovat merkittävä väsymystä aiheuttava tekijä ja aiheuttavat usein rattiin nukahtamista, mikä heikentää liikenneturvallisuutta. Tasapuoliset kilpailuedellytykset toteutuvat, kun hinnoista, jonka suuryritykset maksavat alihankkijoille antaessaan niiden hoidettavaksi kaikki tavaroiden kuljetukseen ja jakeluun liittyvät tehtävät, käy ilmi alan sosiaalilainsäädännön noudattaminen myös liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden osalta. |
| --- | --- |

4.5

Liialliset työtunnit ovat merkittävä väsymystä aiheuttava tekijä ja aiheuttavat usein rattiin nukahtamista, mikä heikentää liikenneturvallisuutta. Tasapuoliset kilpailuedellytykset toteutuvat, kun hinnoista, jonka suuryritykset maksavat alihankkijoille antaessaan niiden hoidettavaksi kaikki tavaroiden kuljetukseen ja jakeluun liittyvät tehtävät, käy ilmi alan sosiaalilainsäädännön noudattaminen myös liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden osalta.

| 4.6 | Ei ole lainkaan varmaa, ettei itsenäisten työntekijöiden jättäminen direktiivin 2002/15/EY soveltamisalan ulkopuolille lisäisi stressiä, sillä toimeksiantajat saattavat painostaa itsenäisiä kuljettajia laskemaan hintoja. Heidän on tieliikenneturvallisuuden, terveytensä sekä työ- ja yksityiselämän välisen jo nyt vaarantuneen tasapainon kustannuksella työskenneltävä entistä pidempään saavuttaakseen saman tulotason kuin aikaisemmin. |
| --- | --- |

4.6

Ei ole lainkaan varmaa, ettei itsenäisten työntekijöiden jättäminen direktiivin 2002/15/EY soveltamisalan ulkopuolille lisäisi stressiä, sillä toimeksiantajat saattavat painostaa itsenäisiä kuljettajia laskemaan hintoja. Heidän on tieliikenneturvallisuuden, terveytensä sekä työ- ja yksityiselämän välisen jo nyt vaarantuneen tasapainon kustannuksella työskenneltävä entistä pidempään saavuttaakseen saman tulotason kuin aikaisemmin.

| 4.7 | ETSK katsoo, että itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan edellyttää direktiivin asianmukaista siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja erityisesti itsenäisen kuljettajan määrittelemistä. |
| --- | --- |

4.7

ETSK katsoo, että itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan edellyttää direktiivin asianmukaista siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja erityisesti itsenäisen kuljettajan määrittelemistä.

| 4.8 | Komission on perussopimuksen noudattamisen valvojana huolehdittava siitä, että jäsenvaltiot määrittelevät ”itsenäisen kuljettajan” asianmukaisesti lainsäädännössään siten kuin direktiivin 3 artiklan e kohdassa säädetään (4). Direktiivin asianmukainen siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on ensimmäinen edellytys, joka on täytettävä, jos jäsenvaltio haluaa estää kuljettajien ryhtymisen ”näennäisesti itsenäisiksi” ammatinharjoittajiksi. |
| --- | --- |

4.8

Komission on perussopimuksen noudattamisen valvojana huolehdittava siitä, että jäsenvaltiot määrittelevät ”itsenäisen kuljettajan” asianmukaisesti lainsäädännössään siten kuin direktiivin 3 artiklan e kohdassa säädetään (4). Direktiivin asianmukainen siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on ensimmäinen edellytys, joka on täytettävä, jos jäsenvaltio haluaa estää kuljettajien ryhtymisen ”näennäisesti itsenäisiksi” ammatinharjoittajiksi.

| 4.9 | Soveltamisalan laajentamisen yhteydessä direktiiviin on lisäksi tehtävä muutos. Sen on koskettava kuljetusketjun eri toimijoiden yhteisen vastuuvelvollisuuden määrittämistä. Ajo- ja lepoaikasääntöjä käsittelevän asetuksen (5) 10 artiklan 4 kohdassa säädetään, että ”[k]uljetusyritysten, lähettäjien, huolitsijoiden, matkanjärjestäjien, hankkijoiden, alihankkijoiden ja kuljettajia välittävien toimistojen on varmistettava, että sopimusperusteiset liikenteen aikataulut ovat tämän asetuksen mukaiset”. Tämä yhteinen vastuuvelvollisuus on laajennettava koskemaan myös työaikalainsäädännön soveltamista, sillä siten liikkuvat työntekijät ja itsenäiset kuljettajat saataisiin tasavertaiseen asemaan muiden työntekijöiden kanssa, kun otetaan huomioon, että alihankkijan asemassa olevia itsenäisiä kuljettajia painostetaan alentamaan hintojaan ja lisäämään työtuntejaan. Siten vältettäisiin siis liikkuvia työntekijöitä haittaava epäreilu kilpailu. |
| --- | --- |

4.9

Soveltamisalan laajentamisen yhteydessä direktiiviin on lisäksi tehtävä muutos. Sen on koskettava kuljetusketjun eri toimijoiden yhteisen vastuuvelvollisuuden määrittämistä. Ajo- ja lepoaikasääntöjä käsittelevän asetuksen (5) 10 artiklan 4 kohdassa säädetään, että ”[k]uljetusyritysten, lähettäjien, huolitsijoiden, matkanjärjestäjien, hankkijoiden, alihankkijoiden ja kuljettajia välittävien toimistojen on varmistettava, että sopimusperusteiset liikenteen aikataulut ovat tämän asetuksen mukaiset”. Tämä yhteinen vastuuvelvollisuus on laajennettava koskemaan myös työaikalainsäädännön soveltamista, sillä siten liikkuvat työntekijät ja itsenäiset kuljettajat saataisiin tasavertaiseen asemaan muiden työntekijöiden kanssa, kun otetaan huomioon, että alihankkijan asemassa olevia itsenäisiä kuljettajia painostetaan alentamaan hintojaan ja lisäämään työtuntejaan. Siten vältettäisiin siis liikkuvia työntekijöitä haittaava epäreilu kilpailu.

| 4.10 | Tutkimuksen päätelmät stressin lisääntymisestä, jos itsenäiset kuljettajat sisällytetään direktiivin soveltamisalaan, eivät ETSK:sta vaikuta kovin perustelluilta. Konsulttien käyttämä työajan määritelmä ei ole selvä. Stressi lisääntyy varmasti, jos itsenäisten kuljettajien on hoidettava kaikki kuljetuksensa sekä niihin liittyvä hallinnollinen työ samassa työajassa kuin liikkuvien työntekijöiden, joilla tällaista velvollisuutta ei ole. Jos taas he harjoittavat saman työajan puitteissa samantyyppistä toimintaa kuin liikkuvat työntekijät, on vaikea ymmärtää, miksi itsenäiset kuljettajat kärsisivät stressistä liikkuvia työntekijöitä enemmän. Yleisten hallinnollisten tehtävien, siten kuin ne on määritelty direktiivissä (3 artiklan a kohdan 2 alakohta), ei katsota sisältyvän työajan määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

4.10

Tutkimuksen päätelmät stressin lisääntymisestä, jos itsenäiset kuljettajat sisällytetään direktiivin soveltamisalaan, eivät ETSK:sta vaikuta kovin perustelluilta. Konsulttien käyttämä työajan määritelmä ei ole selvä. Stressi lisääntyy varmasti, jos itsenäisten kuljettajien on hoidettava kaikki kuljetuksensa sekä niihin liittyvä hallinnollinen työ samassa työajassa kuin liikkuvien työntekijöiden, joilla tällaista velvollisuutta ei ole. Jos taas he harjoittavat saman työajan puitteissa samantyyppistä toimintaa kuin liikkuvat työntekijät, on vaikea ymmärtää, miksi itsenäiset kuljettajat kärsisivät stressistä liikkuvia työntekijöitä enemmän. Yleisten hallinnollisten tehtävien, siten kuin ne on määritelty direktiivissä (3 artiklan a kohdan 2 alakohta), ei katsota sisältyvän työajan määritelmän piiriin.

| 4.11 | Lisäksi jos työajan lyhentäminen auttaa vähentämään väsymystä mutta lisää stressiä, itsenäisillä työntekijöillä on valittavanaan vain kaksi huonoa vaihtoehtoa. ETSK:lle liikenneturvallisuus on ensiarvoisen tärkeä asia, ja pitkästä työajasta, myös pitkistä ajoajoista, johtuva väsymys voi vaarantaa liikenneturvallisuuden riippumatta siitä, onko kyseessä liikkuva vai itsenäinen työntekijä. |
| --- | --- |

4.11

Lisäksi jos työajan lyhentäminen auttaa vähentämään väsymystä mutta lisää stressiä, itsenäisillä työntekijöillä on valittavanaan vain kaksi huonoa vaihtoehtoa. ETSK:lle liikenneturvallisuus on ensiarvoisen tärkeä asia, ja pitkästä työajasta, myös pitkistä ajoajoista, johtuva väsymys voi vaarantaa liikenneturvallisuuden riippumatta siitä, onko kyseessä liikkuva vai itsenäinen työntekijä.

| 4.12 | Tutkimuksessa ei myöskään kiinnitetä huomiota siihen, että kuljettajien stressi ei välttämättä poistu vaan voi jopa lisääntyä myös siinä tapauksessa, että heidät jätetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, sillä toimeksiantajat käyttävät varmasti tilaisuutta hyväkseen painostaakseen kuljettajia laskemaan hintoja entisestään. Myös komissio jättää tämän huomiotta. |
| --- | --- |

4.12

Tutkimuksessa ei myöskään kiinnitetä huomiota siihen, että kuljettajien stressi ei välttämättä poistu vaan voi jopa lisääntyä myös siinä tapauksessa, että heidät jätetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, sillä toimeksiantajat käyttävät varmasti tilaisuutta hyväkseen painostaakseen kuljettajia laskemaan hintoja entisestään. Myös komissio jättää tämän huomiotta.

| 4.13 | Komissio korostaa, ettei neuvosto suostunut mihinkään työaikasääntöjen järjestelmällistä tarkastamista koskeviin vähimmäisvaatimuksiin. ETSK pahoittelee komission tavoin asiaa, mutta ei pidä sitä esteenä itsenäisiä kuljettajia koskevan lainsäädännön muuttamiselle. Itsenäisten kuljettajien työajan valvomisen vaikutus ei voi merkitä sitä, että valvonnasta olisi luovuttava. Tämän vuoksi kuljetusketjun eri toimijoiden yhteinen vastuuvelvollisuus lainsäädännön soveltamisesta voisi olla kiinnostava vaihtoehto. Jos kuljetusketjun eri toimijoiden sopimukset osoittautuvat sellaisiksi, että kuljettajien keskimääräisen viikoittaisen 48 tunnin työajan soveltaminen on mahdotonta, olisi ainakin yksi tekijä, joka suojelisi itsenäisiä kuljettajia liian pitkiltä ajoajoilta ja liiallisilta työtunneilta. |
| --- | --- |

4.13

Komissio korostaa, ettei neuvosto suostunut mihinkään työaikasääntöjen järjestelmällistä tarkastamista koskeviin vähimmäisvaatimuksiin. ETSK pahoittelee komission tavoin asiaa, mutta ei pidä sitä esteenä itsenäisiä kuljettajia koskevan lainsäädännön muuttamiselle. Itsenäisten kuljettajien työajan valvomisen vaikutus ei voi merkitä sitä, että valvonnasta olisi luovuttava. Tämän vuoksi kuljetusketjun eri toimijoiden yhteinen vastuuvelvollisuus lainsäädännön soveltamisesta voisi olla kiinnostava vaihtoehto. Jos kuljetusketjun eri toimijoiden sopimukset osoittautuvat sellaisiksi, että kuljettajien keskimääräisen viikoittaisen 48 tunnin työajan soveltaminen on mahdotonta, olisi ainakin yksi tekijä, joka suojelisi itsenäisiä kuljettajia liian pitkiltä ajoajoilta ja liiallisilta työtunneilta.

| 4.14 | ETSK:n mielestä EU:n maantieliikenteen sisämarkkinat edellyttävät tasavertaisten kilpailuolojen varmistamista, mikä taas vaatii sosiaalilainsäädännön tehokasta ja tosiasiallista soveltamista alalla. Tekemällä ero liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden välille työaikalainsäädännön soveltamisessa annetaan mahdollisuus epäreiluun kilpailuun. Sen vuoksi ETSK ei voi hyväksyä mahdollisuutta sisällyttää ainoastaan ”näennäisesti itsenäiset” kuljettajat direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

4.14

ETSK:n mielestä EU:n maantieliikenteen sisämarkkinat edellyttävät tasavertaisten kilpailuolojen varmistamista, mikä taas vaatii sosiaalilainsäädännön tehokasta ja tosiasiallista soveltamista alalla. Tekemällä ero liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden välille työaikalainsäädännön soveltamisessa annetaan mahdollisuus epäreiluun kilpailuun. Sen vuoksi ETSK ei voi hyväksyä mahdollisuutta sisällyttää ainoastaan ”näennäisesti itsenäiset” kuljettajat direktiivin soveltamisalaan.

| 4.15 | ETSK kiinnittää lisäksi huomiota siihen, että useat valtiot, joiden maantieliikenteen kuljetusten markkinat ovat rakenteeltaan hyvin erilaiset, kuten Viro (jossa on vain vähän itsenäisiä kuljettajia) ja Slovakia (jossa 70 prosenttia kuljettajista on itsenäisiä) ovat päättäneet sisällyttää itsenäiset kuljettajat direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan. Jos tilanne on tämä jo nyt, ETSK ei ymmärrä, miksi komissio pyrkii hintaan mihin hyvänsä pitämään itsenäiset kuljettajat taloudellisista syistä direktiivin 2002/15/EY soveltamisalan ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.15

ETSK kiinnittää lisäksi huomiota siihen, että useat valtiot, joiden maantieliikenteen kuljetusten markkinat ovat rakenteeltaan hyvin erilaiset, kuten Viro (jossa on vain vähän itsenäisiä kuljettajia) ja Slovakia (jossa 70 prosenttia kuljettajista on itsenäisiä) ovat päättäneet sisällyttää itsenäiset kuljettajat direktiivin 2002/15/EY soveltamisalaan. Jos tilanne on tämä jo nyt, ETSK ei ymmärrä, miksi komissio pyrkii hintaan mihin hyvänsä pitämään itsenäiset kuljettajat taloudellisista syistä direktiivin 2002/15/EY soveltamisalan ulkopuolella.

| 4.16 | Komissio sisällyttää täysin perustellusti käsitteeseen ”sosiaaliset näkökohdat” liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden työsuojelun ja työolojen lisäksi myös palkan sekä työ- ja yksityiselämän välisen tasapainon. |
| --- | --- |

4.16

Komissio sisällyttää täysin perustellusti käsitteeseen ”sosiaaliset näkökohdat” liikkuvien ja itsenäisten työntekijöiden työsuojelun ja työolojen lisäksi myös palkan sekä työ- ja yksityiselämän välisen tasapainon.

| 4.17 | Komission mukaan itsenäisten kuljettajien jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle ”tarjoaa heille mahdollisuuden lisätä työnhallintaa ja parantaa tulotasoaan mutta heidän on samalla oltava valmiit investoimaan enemmän aikaa ja energiaa tehdäkseen työnteostaan kannattavaa”. |
| --- | --- |

4.17

Komission mukaan itsenäisten kuljettajien jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle ”tarjoaa heille mahdollisuuden lisätä työnhallintaa ja parantaa tulotasoaan mutta heidän on samalla oltava valmiit investoimaan enemmän aikaa ja energiaa tehdäkseen työnteostaan kannattavaa”.

| 4.18 | ETSK muistuttaa, ettei itsenäisten työntekijöiden työajan määritelmä ole selvä ja/tai siinä oletetaan, ettei yleinen hallinnollinen työ kuulu työaikaan. Jälkimmäisessä tapauksessa ETSK ei ymmärrä, miten itsenäisten kuljettajien muita suurempien tulojen voitaisiin katsoa johtuvan siitä, että heidät on jätetty työaikadirektiivin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.18

ETSK muistuttaa, ettei itsenäisten työntekijöiden työajan määritelmä ole selvä ja/tai siinä oletetaan, ettei yleinen hallinnollinen työ kuulu työaikaan. Jälkimmäisessä tapauksessa ETSK ei ymmärrä, miten itsenäisten kuljettajien muita suurempien tulojen voitaisiin katsoa johtuvan siitä, että heidät on jätetty työaikadirektiivin ulkopuolelle.

| 4.19 | ETSK katsoo, että direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon perusedellytyksenä on jäsenvaltioiden eri viranomaisten yhteistyön edistäminen Euroopan unionin tasolla. |
| --- | --- |

4.19

ETSK katsoo, että direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon perusedellytyksenä on jäsenvaltioiden eri viranomaisten yhteistyön edistäminen Euroopan unionin tasolla.

| 4.20 | Komitea katsoo, että itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin soveltamisalaan on toteutettava siten, ettei heitä rasiteta tarpeettomilla hallinnollisilla tehtävillä. |
| --- | --- |

4.20

Komitea katsoo, että itsenäisten kuljettajien sisällyttäminen direktiivin soveltamisalaan on toteutettava siten, ettei heitä rasiteta tarpeettomilla hallinnollisilla tehtävillä.

| 4.21 | Komissio aikoo kyseisen tutkimuksen julkaisemisen jälkeen ja ennen asiaa koskevan säädösehdotuksen laatimista vielä tehdä perusteellisemman vaikutustenarvioinnin. Tässä analyysissä olisi otettava huomioon sellaiset uudet tekijät kuin ajo- ja lepoaikoja koskeva uusi asetus. Komissio aikoo vaikutustenarvioinnissa harkita myös sitä, että todella itsenäiset kuljettajat jätetään edelleen alakohtaisten työaikasääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. ETSK ei ole vakuuttunut uuden vaikutustenarvioinnin tuomasta lisäarvosta. |
| --- | --- |

4.21

Komissio aikoo kyseisen tutkimuksen julkaisemisen jälkeen ja ennen asiaa koskevan säädösehdotuksen laatimista vielä tehdä perusteellisemman vaikutustenarvioinnin. Tässä analyysissä olisi otettava huomioon sellaiset uudet tekijät kuin ajo- ja lepoaikoja koskeva uusi asetus. Komissio aikoo vaikutustenarvioinnissa harkita myös sitä, että todella itsenäiset kuljettajat jätetään edelleen alakohtaisten työaikasääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. ETSK ei ole vakuuttunut uuden vaikutustenarvioinnin tuomasta lisäarvosta.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Eronnut jäsen.

1

(2)  EUVL C 175, 27.7.2007, s. 88–90.

2

(3)  EUVL C 161, 13.7.2007, s. 89.

3

(4)  3 artiklan e kohta: ”itsenäisellä kuljettajalla” [tarkoitetaan] henkilöä, jonka pääasiallisena ammattitoimintana on matkustajien tai tavaroiden kuljettaminen maantieliikenteessä toisen lukuun yhteisön lainsäädännössä tarkoitetulla tavalla yhteisön luvan tai muun ammatillisen valtuutuksen turvin edellä mainittujen kuljetusten suorittamiseksi, joka voi työskennellä omaan laskuunsa ja joka ei ole sidottu työnantajaan työsopimuksella tai muulla hierarkkisella suhteella, jolla on vapaus järjestellä asiaan kuuluvaa toimintaansa, jonka tulot ovat suoraan riippuvaisia saadusta liikevoitosta ja jolla on vapaus pitää yksin tai yhteistyössä muiden itsenäisten kuljettajien kanssa yllä kauppasuhteita useisiin asiakkaisiin.

4

Tässä direktiivissä kuljettajia, jotka eivät täytä näitä kriteerejä, sitovat samat velvollisuudet ja he saavat samat oikeudet, jotka direktiivissä on säädetty työntekijöille.

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta.

5

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/53

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) ’Kohti vähähiilistä tulevaisuutta’”

KOM(2007) 723 lopullinen

(2009/C 27/13)

Euroopan komissio päätti 22. marraskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) — ”Kohti vähähiilistä tulevaisuutta”.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Josef Zbořil.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon sekä sitä täydentäviin työasiakirjoihin ja on tyytyväinen energiateknologian nykytilannetta koskevaan analyysiin ja tilannekuvaukseen. Ilman tarkkaan harkittua energiateknologian kehittämisstrategiaa on erittäin vaikeaa käydä keskustelua ilmastonmuutoksen hillinnästä. ETSK kannattaa siksi Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) hyväksymistä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon sekä sitä täydentäviin työasiakirjoihin ja on tyytyväinen energiateknologian nykytilannetta koskevaan analyysiin ja tilannekuvaukseen. Ilman tarkkaan harkittua energiateknologian kehittämisstrategiaa on erittäin vaikeaa käydä keskustelua ilmastonmuutoksen hillinnästä. ETSK kannattaa siksi Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) hyväksymistä.

| 1.2 | Tiedonannolla vahvistetaan myös merkittävästi yhtä energiapolitiikan perustekijää eli toimitusvarmuutta sekä aineellisella tasolla että yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen näkökulmasta. Toimitusvarmuus ei merkitse pelkästään energian fyysisen saatavuuden varmistamista, vaan se tarjoaa myös mahdollisuuden saada energiaa sosiaalisesti hyväksyttävissä olevaan hintaan. |
| --- | --- |

1.2

Tiedonannolla vahvistetaan myös merkittävästi yhtä energiapolitiikan perustekijää eli toimitusvarmuutta sekä aineellisella tasolla että yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen näkökulmasta. Toimitusvarmuus ei merkitse pelkästään energian fyysisen saatavuuden varmistamista, vaan se tarjoaa myös mahdollisuuden saada energiaa sosiaalisesti hyväksyttävissä olevaan hintaan.

| 1.3 | Tiedonannossaan komission asettaa täysin perustellusti energiateknologian kehittämisen etusijalle niiden toimenpiteiden joukossa, joihin on ryhdyttävä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tämä näkemys on lisäksi sopusoinnussa Balilla joulukuussa 2007 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastosopimuksen 13. osapuolikonferenssin (COP 13) päätelmien kanssa (1). |
| --- | --- |

1.3

Tiedonannossaan komission asettaa täysin perustellusti energiateknologian kehittämisen etusijalle niiden toimenpiteiden joukossa, joihin on ryhdyttävä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tämä näkemys on lisäksi sopusoinnussa Balilla joulukuussa 2007 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastosopimuksen 13. osapuolikonferenssin (COP 13) päätelmien kanssa (1).

| 1.4 | Komission tiedonannossa korostetaan täysin perustellusti oikean ajoituksen ratkaisevaa roolia ehdotetun strategian (SET-suunnitelman) täytäntöönpanossa, jos EU aikoo onnistua vuoteen 2020 mennessä kasvihuonekaasupäästöjensä rajoittamisessa maaliskuussa 2007 tekemiensä sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4

Komission tiedonannossa korostetaan täysin perustellusti oikean ajoituksen ratkaisevaa roolia ehdotetun strategian (SET-suunnitelman) täytäntöönpanossa, jos EU aikoo onnistua vuoteen 2020 mennessä kasvihuonekaasupäästöjensä rajoittamisessa maaliskuussa 2007 tekemiensä sitoumusten mukaisesti.

| 1.5 | Nopeuttaakseen uuden energiateknologian kehittämistä ja käytännön soveltamista EU:lla on oltava käytettävissä nykyistä enemmän kohdennettuja ja tehokkaita mekanismeja, jotka antavat mahdollisuuden hyödyntää julkisen tuen, teollisuuden, korkeakoulujen ja tutkimuksen tarjoamat mahdollisuudet sekä vahvistaa niiden yhteisvaikutuksia. Lisäksi kansainvälistä yhteistyötä on laajennettava tutkimuksen hajanaisuuden välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.5

Nopeuttaakseen uuden energiateknologian kehittämistä ja käytännön soveltamista EU:lla on oltava käytettävissä nykyistä enemmän kohdennettuja ja tehokkaita mekanismeja, jotka antavat mahdollisuuden hyödyntää julkisen tuen, teollisuuden, korkeakoulujen ja tutkimuksen tarjoamat mahdollisuudet sekä vahvistaa niiden yhteisvaikutuksia. Lisäksi kansainvälistä yhteistyötä on laajennettava tutkimuksen hajanaisuuden välttämiseksi.

| 1.6 | ETSK on erittäin tyytyväinen komission tiedonannossaan esittämään näkemykseen, että taloudellisten resurssien lisäksi on mobilisoitava myös ennen kaikkea henkilöresurssit neljällä tasolla eli yksityisellä sektorilla, jäsenvaltioissa, EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. ETSK korostaa, että yhtenä henkilöresurssien mobilisoimisen perusedellytyksenä on asianmukaisen yleisen tuen varmistaminen tieteelliselle ja teknilliselle koulutukselle. |
| --- | --- |

1.6

ETSK on erittäin tyytyväinen komission tiedonannossaan esittämään näkemykseen, että taloudellisten resurssien lisäksi on mobilisoitava myös ennen kaikkea henkilöresurssit neljällä tasolla eli yksityisellä sektorilla, jäsenvaltioissa, EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. ETSK korostaa, että yhtenä henkilöresurssien mobilisoimisen perusedellytyksenä on asianmukaisen yleisen tuen varmistaminen tieteelliselle ja teknilliselle koulutukselle.

| 1.7 | Sen lisäksi, että strategisessa suunnitelmassa asetetaan ensisijaisia tavoitteita EU:n tasolla, siinä olisi myös määritettävä jäsenvaltiotason erityistavoitteita, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden valmiudet ja kokemukset, edellytettävä riittävän budjettirahoituksen osoittamista tarkoitukseen (jäsenvaltioiden ja EU:n talousarvioista), hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti tutkimus- ja kehitystyön tarjoamat mahdollisuudet, edistettävä yksityisen sektorin osallistumista energiamarkkinoiden kehittämistä palvelevilla riittävillä kannusteilla sekä harkittava muita oikeudellisia ja verotuksellisia välineitä. |
| --- | --- |

1.7

Sen lisäksi, että strategisessa suunnitelmassa asetetaan ensisijaisia tavoitteita EU:n tasolla, siinä olisi myös määritettävä jäsenvaltiotason erityistavoitteita, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden valmiudet ja kokemukset, edellytettävä riittävän budjettirahoituksen osoittamista tarkoitukseen (jäsenvaltioiden ja EU:n talousarvioista), hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti tutkimus- ja kehitystyön tarjoamat mahdollisuudet, edistettävä yksityisen sektorin osallistumista energiamarkkinoiden kehittämistä palvelevilla riittävillä kannusteilla sekä harkittava muita oikeudellisia ja verotuksellisia välineitä.

| 1.8 | ETSK huomauttaa, että olisi vahingollista, jos ilmastonmuutoksen torjunnassa epäilemättä kaikkein tärkein väline eli energiateknologian kehittämistä ja hyödyntämistä koskeva strategia asetettaisiin toissijaiseen asemaan muihin välineisiin verrattuna, jotka objektiivisesti arvioiden voivat tarjota tälle kehittämisprojektille vain välttämättömät ja kannustavat tukikehykset (niistä mainittakoon erityisesti päästökauppajärjestelmä, uusiutuvien energialähteiden käytön tukeminen, kolmas energiapaketti jne.). Kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää ainoastaan kehittämällä konkreettisesti teknologiaa siten että voidaan ottaa käyttöön nykyistä tehokkaampia teknologisia ratkaisuja kaikenmuotoisen energian tuotannossa ja kulutuksessa. |
| --- | --- |

1.8

ETSK huomauttaa, että olisi vahingollista, jos ilmastonmuutoksen torjunnassa epäilemättä kaikkein tärkein väline eli energiateknologian kehittämistä ja hyödyntämistä koskeva strategia asetettaisiin toissijaiseen asemaan muihin välineisiin verrattuna, jotka objektiivisesti arvioiden voivat tarjota tälle kehittämisprojektille vain välttämättömät ja kannustavat tukikehykset (niistä mainittakoon erityisesti päästökauppajärjestelmä, uusiutuvien energialähteiden käytön tukeminen, kolmas energiapaketti jne.). Kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää ainoastaan kehittämällä konkreettisesti teknologiaa siten että voidaan ottaa käyttöön nykyistä tehokkaampia teknologisia ratkaisuja kaikenmuotoisen energian tuotannossa ja kulutuksessa.

| 1.9 | Nykytilanteen analyysi on erityisen osuva ja asianmukainen. Analyysissä osoitetaan tilanteen olevan erittäin epätyydyttävä ja korostetaan perustellusti organisatorisia ja hallinnollisia ongelmia, joihin yhteiskunnan on teknologisten ja tieteellisten haasteiden tavoin kiinnitettävä ensisijaista huomiota. |
| --- | --- |

1.9

Nykytilanteen analyysi on erityisen osuva ja asianmukainen. Analyysissä osoitetaan tilanteen olevan erittäin epätyydyttävä ja korostetaan perustellusti organisatorisia ja hallinnollisia ongelmia, joihin yhteiskunnan on teknologisten ja tieteellisten haasteiden tavoin kiinnitettävä ensisijaista huomiota.

| 1.10 | Yhteisön tasolla suositellaan, että kiinnitetään huomiota uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin teknologioihin, ympäristönäkökohdat huomioon ottavaan lämmöntuotantoon sekä energian siirtämisessä ja varastoimisessa käytettäviin uusimpiin infrastruktuuriratkaisuihin. Tällaisia ratkaisuja on myös tuettava riittävästi. Eräät uusiutuvan energian tuotantotavat ovat kuitenkin edelleen ja myös pitkällä aikavälillä taloudellisesta näkökulmasta erittäin kalliita. Teknologiset ratkaisut energian säästämiseksi loppukulutuksessa, fossiilisia polttoaineita käyttävät puhtaat teknologiat, fissio- tai fuusioreaktioon perustuva ydinvoima sekä ydinjätteen turvallinen varastointi ovat jääneet huomiotta. Komitea kehottaa ottamaan huomioon, että useat maat ovat riippuvaisia fossiilisista polttoaineista ja ettei tilanteen odoteta muuttuvan lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.10

Yhteisön tasolla suositellaan, että kiinnitetään huomiota uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin teknologioihin, ympäristönäkökohdat huomioon ottavaan lämmöntuotantoon sekä energian siirtämisessä ja varastoimisessa käytettäviin uusimpiin infrastruktuuriratkaisuihin. Tällaisia ratkaisuja on myös tuettava riittävästi. Eräät uusiutuvan energian tuotantotavat ovat kuitenkin edelleen ja myös pitkällä aikavälillä taloudellisesta näkökulmasta erittäin kalliita. Teknologiset ratkaisut energian säästämiseksi loppukulutuksessa, fossiilisia polttoaineita käyttävät puhtaat teknologiat, fissio- tai fuusioreaktioon perustuva ydinvoima sekä ydinjätteen turvallinen varastointi ovat jääneet huomiotta. Komitea kehottaa ottamaan huomioon, että useat maat ovat riippuvaisia fossiilisista polttoaineista ja ettei tilanteen odoteta muuttuvan lähitulevaisuudessa.

| 1.11 | ETSK:n mielestä yksityisen sektorin laajamittainen osallistuminen prosessiin on välttämätöntä. EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten on luotava yksityisen sektorin osallistumista suosivat olosuhteet määrittämällä energiapolitiikan periaatteet, painopisteet ja tavoitteet sekä luomalla niiden täytäntöönpanon vaatimat välineet. |
| --- | --- |

1.11

ETSK:n mielestä yksityisen sektorin laajamittainen osallistuminen prosessiin on välttämätöntä. EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten on luotava yksityisen sektorin osallistumista suosivat olosuhteet määrittämällä energiapolitiikan periaatteet, painopisteet ja tavoitteet sekä luomalla niiden täytäntöönpanon vaatimat välineet.

| 1.12 | Ratkaisevaa on laatia energia-alan markkinasäännöt siten että kaikkien energiamuotojen hinnassa otetaan asianmukaisesti huomioon ulkoiset tekijät, myös sosiaaliset kustannukset. EU:n ja jäsenvaltioiden on todennäköisesti luotava oikeudelliset ja verotukselliset olosuhteet, jotka antavat mahdollisuuden yhdistää mahdollisimman edullisella tavalla energia-alan tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitetut julkiset ja yksityiset rahoitusvälineet. |
| --- | --- |

1.12

Ratkaisevaa on laatia energia-alan markkinasäännöt siten että kaikkien energiamuotojen hinnassa otetaan asianmukaisesti huomioon ulkoiset tekijät, myös sosiaaliset kustannukset. EU:n ja jäsenvaltioiden on todennäköisesti luotava oikeudelliset ja verotukselliset olosuhteet, jotka antavat mahdollisuuden yhdistää mahdollisimman edullisella tavalla energia-alan tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitetut julkiset ja yksityiset rahoitusvälineet.

| 1.13 | Uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksia kussakin jäsenvaltiossa ja niiden sisällyttämistä energiateknologian kehittämissuunnitelmiin olisi arvioitava todellisten luonnonolojen ja energialähteiden fyysisten käyttömahdollisuuksien perusteella. |
| --- | --- |

1.13

Uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksia kussakin jäsenvaltiossa ja niiden sisällyttämistä energiateknologian kehittämissuunnitelmiin olisi arvioitava todellisten luonnonolojen ja energialähteiden fyysisten käyttömahdollisuuksien perusteella.

| 1.14 | Yleiseen käyttöön tarkoitetun ajanmukaisen energiateknologian kehittämisessä on suosittava kestävää kehitystä. Asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamista voidaan edistää merkittävästi koordinoimalla strategisesti energia-alan tutkimus- ja kehitystyötä määrittämällä yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa sovellettavat (sekä sisältöä että aikatauluja koskevat) ensisijaiset tavoitteet sekä hallintojärjestelmien ja informaatiovirtojen hallinnan kaltaiset välttämättömät toimintamekanismit. |
| --- | --- |

1.14

Yleiseen käyttöön tarkoitetun ajanmukaisen energiateknologian kehittämisessä on suosittava kestävää kehitystä. Asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamista voidaan edistää merkittävästi koordinoimalla strategisesti energia-alan tutkimus- ja kehitystyötä määrittämällä yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa sovellettavat (sekä sisältöä että aikatauluja koskevat) ensisijaiset tavoitteet sekä hallintojärjestelmien ja informaatiovirtojen hallinnan kaltaiset välttämättömät toimintamekanismit.

| 1.15 | Jotta uutta energiateknologiaa koskevaa tutkimus- ja kehitysyhteistyötä voitaisiin vahvistaa myös muutoin kuin Euroopan unionin puitteissa, ennen uusien sopimusten tekoa olisi asetettava etusijalle etenkin aikaisemmin tehokkaiksi osoittautuneiden nykyisten instituutioiden ja sopimusten optimaalinen hyödyntäminen. |
| --- | --- |

1.15

Jotta uutta energiateknologiaa koskevaa tutkimus- ja kehitysyhteistyötä voitaisiin vahvistaa myös muutoin kuin Euroopan unionin puitteissa, ennen uusien sopimusten tekoa olisi asetettava etusijalle etenkin aikaisemmin tehokkaiksi osoittautuneiden nykyisten instituutioiden ja sopimusten optimaalinen hyödyntäminen.

| 1.16 | SET-suunnitelma on Euroopan unionin talouden strateginen peruslinjaus kehitettäessä ja sovellettaessa teknologioita, joiden avulla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ensin vuoteen 2020 ja sen jälkeen vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

1.16

SET-suunnitelma on Euroopan unionin talouden strateginen peruslinjaus kehitettäessä ja sovellettaessa teknologioita, joiden avulla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ensin vuoteen 2020 ja sen jälkeen vuoteen 2050 mennessä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Komissio julkaisi 22. marraskuuta 2007 Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) perustamista koskevan ehdotuksen ”Kohti vähähiilistä tulevaisuutta” (KOM(2007) 723). Samalla julkaistiin työasiakirjat aiheista ”Full impact assessment” (vaikutusten arviointi) (SEC(2007) 1508), ”Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista” (SEC(2007) 1509), ”Technology Map” (teknologiakartoitus) (SEC(2007) 1510) ja ”Capacities Map” (kapasiteettikartoitus) (SEC(2007) 1511). Näissä asiakirjoissa on koottu yhteen käytettävissä olevat ratkaisut ja keinot, jotka olisi mobilisoitava SET-suunnitelman tavoitteiden toteuttamiseksi. Niissä kehotetaan kiireesti tiivistämään tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevaa yhteistyötä ja parantamaan sen koordinointia kaikilla tasoilla (2). |
| --- | --- |

2.1

Komissio julkaisi 22. marraskuuta 2007 Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) perustamista koskevan ehdotuksen ”Kohti vähähiilistä tulevaisuutta” (KOM(2007) 723). Samalla julkaistiin työasiakirjat aiheista ”Full impact assessment” (vaikutusten arviointi) (SEC(2007) 1508), ”Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista” (SEC(2007) 1509), ”Technology Map” (teknologiakartoitus) (SEC(2007) 1510) ja ”Capacities Map” (kapasiteettikartoitus) (SEC(2007) 1511). Näissä asiakirjoissa on koottu yhteen käytettävissä olevat ratkaisut ja keinot, jotka olisi mobilisoitava SET-suunnitelman tavoitteiden toteuttamiseksi. Niissä kehotetaan kiireesti tiivistämään tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevaa yhteistyötä ja parantamaan sen koordinointia kaikilla tasoilla (2).

| 2.2 | Kyseessä on tällä jopa keskeisen tärkeällä alalla tehty merkittävä linjaus, jonka tarkoituksena on hillitä ilmastonmuutosta vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä. Tarkemmin sanottuna EU:n olisi vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä 20 prosentilla tai jopa 30 prosentilla, jos kansainvälinen yhteisö yhtyy EU:n aloitteeseen maailmanlaajuisesti. Eurooppa-neuvosto määritti kyseiset ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevat perustavoiteet sekä energiapolitiikan luomiseen Euroopan unionille tähtäävän aloitteen poliittisen sisällön 9. maaliskuuta 2007 pitämässään kokouksessa. |
| --- | --- |

2.2

Kyseessä on tällä jopa keskeisen tärkeällä alalla tehty merkittävä linjaus, jonka tarkoituksena on hillitä ilmastonmuutosta vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä. Tarkemmin sanottuna EU:n olisi vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä 20 prosentilla tai jopa 30 prosentilla, jos kansainvälinen yhteisö yhtyy EU:n aloitteeseen maailmanlaajuisesti. Eurooppa-neuvosto määritti kyseiset ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevat perustavoiteet sekä energiapolitiikan luomiseen Euroopan unionille tähtäävän aloitteen poliittisen sisällön 9. maaliskuuta 2007 pitämässään kokouksessa.

| 2.3 | Ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden vakiinnuttaminen hyväksyttävälle tasolle vaatii energiateknologian erittäin voimakasta edistymistä. Teknologisten innovaatioiden tarvetta ei voida asettaa kyseenalaiseksi. Kysymys kuuluukin, missä määrin politiikassa tulisi keskittyä kannustamaan suoraan tällaisia innovaatioita (3). Tyytyminen ”jo käytettävissä olevaan teknologiaan” on erittäin vaarallista. Perusteellisesti suunniteltuna ja toteutettuna SET-suunnitelma on sopiva perusratkaisu tarvittavien vähennystavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

Ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden vakiinnuttaminen hyväksyttävälle tasolle vaatii energiateknologian erittäin voimakasta edistymistä. Teknologisten innovaatioiden tarvetta ei voida asettaa kyseenalaiseksi. Kysymys kuuluukin, missä määrin politiikassa tulisi keskittyä kannustamaan suoraan tällaisia innovaatioita (3). Tyytyminen ”jo käytettävissä olevaan teknologiaan” on erittäin vaarallista. Perusteellisesti suunniteltuna ja toteutettuna SET-suunnitelma on sopiva perusratkaisu tarvittavien vähennystavoitteiden saavuttamiseksi.

3.   Komission asiakirjat

| 3.1 | Euroopassa tarvitaan viipymättä yhteisiä toimia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi. Teknologian hyödyntäminen on välttämätöntä Eurooppa-neuvoston 9. maaliskuuta 2007 vahvistamien Euroopan energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää puhtaan energian kustannusten alentamista ja EU:n teollisuuden nostamista kehityksen kärkeen vähähiilisen teknologian käytön nopean laajentamisen avulla. Pidemmällä aikavälillä on saavutettava merkittäviä läpimurtoja uuden sukupolven teknologian kehittämiseen liittyvässä tutkimuksessa, jos halutaan päästä kunnianhimoisiin tuloksiin eli vähentää kasvihuonekaasupäästöjä jopa 60–80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

3.1

Euroopassa tarvitaan viipymättä yhteisiä toimia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi. Teknologian hyödyntäminen on välttämätöntä Eurooppa-neuvoston 9. maaliskuuta 2007 vahvistamien Euroopan energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää puhtaan energian kustannusten alentamista ja EU:n teollisuuden nostamista kehityksen kärkeen vähähiilisen teknologian käytön nopean laajentamisen avulla. Pidemmällä aikavälillä on saavutettava merkittäviä läpimurtoja uuden sukupolven teknologian kehittämiseen liittyvässä tutkimuksessa, jos halutaan päästä kunnianhimoisiin tuloksiin eli vähentää kasvihuonekaasupäästöjä jopa 60–80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä.

| 3.2 | Nykyiset suuntaukset ja niiden perusteella tehtävissä olevat ennustukset tulevasta osoittavat, että nykyisillä toimilla EU:n energiapolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa. Kun resursseja on ollut helposti saatavilla, olemme tulleet riippuvaisiksi fossiilisista polttoaineista. Se on myös hillinnyt kiinnostusta innovoida ja investoida uuteen energiateknologiaan. Energia-alan tutkimukseen EU:ssa käytetyt julkiset ja yksityiset varat ovat vähentyneet merkittävästi sen jälkeen, kun niitä 1980-luvulla lisättiin. Tämä on johtanut siihen, että tutkimuskapasiteettiin ja -infrastruktuuriin on jatkuvasti investoitu liian vähän. Jos hallitukset EU:ssa investoisivat tänä päivänä 1980-luvun tasoisesti, EU:n yhteenlasketut julkiset menot energiateknologian kehittämiseen olisivat neljä kertaa suuremmat kuin nykyiset noin 2,5 miljardia euroa vuodessa. |
| --- | --- |

3.2

Nykyiset suuntaukset ja niiden perusteella tehtävissä olevat ennustukset tulevasta osoittavat, että nykyisillä toimilla EU:n energiapolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa. Kun resursseja on ollut helposti saatavilla, olemme tulleet riippuvaisiksi fossiilisista polttoaineista. Se on myös hillinnyt kiinnostusta innovoida ja investoida uuteen energiateknologiaan. Energia-alan tutkimukseen EU:ssa käytetyt julkiset ja yksityiset varat ovat vähentyneet merkittävästi sen jälkeen, kun niitä 1980-luvulla lisättiin. Tämä on johtanut siihen, että tutkimuskapasiteettiin ja -infrastruktuuriin on jatkuvasti investoitu liian vähän. Jos hallitukset EU:ssa investoisivat tänä päivänä 1980-luvun tasoisesti, EU:n yhteenlasketut julkiset menot energiateknologian kehittämiseen olisivat neljä kertaa suuremmat kuin nykyiset noin 2,5 miljardia euroa vuodessa.

| 3.3 | Uuden energiateknologian markkinoille saattamista vaikeuttaa lisäksi se, että energia on perushyödyke. Tätä yleistä innovaatiovastaisuutta lisäävät vielä oikeudelliset ja hallinnolliset esteet. Julkinen tuki energia-alan innovointiin on näin ollen sekä tarpeen että perusteltavissa. |
| --- | --- |

3.3

Uuden energiateknologian markkinoille saattamista vaikeuttaa lisäksi se, että energia on perushyödyke. Tätä yleistä innovaatiovastaisuutta lisäävät vielä oikeudelliset ja hallinnolliset esteet. Julkinen tuki energia-alan innovointiin on näin ollen sekä tarpeen että perusteltavissa.

| 3.4 | Maailman merkittävimpien toimijoiden Yhdysvaltojen ja Japanin rinnalle ovat nyt nousemassa myös kasvavan talouden maat kuten Kiina, Intia ja Brasilia. Nämä kaikki kohtaavat samat vaikeudet, ja ne ovatkin lisäämässä toimiaan uuden energiateknologian alalla. Näiden maiden markkinoiden koko, investointien määrä ja tutkimusresurssit ovat selvästi suuremmat kuin useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Lisäksi EU:n tutkimusta leimaa edelleen hajanaisuus, monien tutkimusstrategioiden keskinäinen epäyhtenäisyys ja resurssien riittämättömyys. Jos EU jää jälkeen kiihtyvässä maailmalaajuisessa kilpailussa vähähiilisen teknologian markkinoista, se voi joutua turvautumaan tuontiteknologiaan saavuttaakseen tavoitteensa. Tässä tapauksessa EU:n omat yritykset menettäisivät valtavat kaupalliset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

3.4

Maailman merkittävimpien toimijoiden Yhdysvaltojen ja Japanin rinnalle ovat nyt nousemassa myös kasvavan talouden maat kuten Kiina, Intia ja Brasilia. Nämä kaikki kohtaavat samat vaikeudet, ja ne ovatkin lisäämässä toimiaan uuden energiateknologian alalla. Näiden maiden markkinoiden koko, investointien määrä ja tutkimusresurssit ovat selvästi suuremmat kuin useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Lisäksi EU:n tutkimusta leimaa edelleen hajanaisuus, monien tutkimusstrategioiden keskinäinen epäyhtenäisyys ja resurssien riittämättömyys. Jos EU jää jälkeen kiihtyvässä maailmalaajuisessa kilpailussa vähähiilisen teknologian markkinoista, se voi joutua turvautumaan tuontiteknologiaan saavuttaakseen tavoitteensa. Tässä tapauksessa EU:n omat yritykset menettäisivät valtavat kaupalliset mahdollisuudet.

| 3.5 | Siirtyminen vähähiiliseen talouteen kestää vuosikymmeniä ja koskettaa kaikkia talouden sektoreita, mutta siirtymää ei ole varaa viivyttää. Seuraavien 10–15 vuoden aikana tehtävillä päätöksillä on merkittäviä seurauksia energian toimitusvarmuuteen, ilmastonmuutokseen, kasvuun ja työllisyyteen Euroopassa. |
| --- | --- |

3.5

Siirtyminen vähähiiliseen talouteen kestää vuosikymmeniä ja koskettaa kaikkia talouden sektoreita, mutta siirtymää ei ole varaa viivyttää. Seuraavien 10–15 vuoden aikana tehtävillä päätöksillä on merkittäviä seurauksia energian toimitusvarmuuteen, ilmastonmuutokseen, kasvuun ja työllisyyteen Euroopassa.

| 3.6 | Aivan ensimmäiseksi on parannettava energian muuntamisen, toimittamisen ja loppukäytön tehokkuutta. Teknologian mahdollisuuksia olisi käytettävä kaupallisten mahdollisuuksien luomiseen liikenteessä, rakennuksissa ja teollisuudessa. Olisi käytettävä tarkkaan hyväksi kaikki tieto- ja viestintäteknologian ja organisatoristen uudistusten tarjoamat mahdollisuudet sekä hyödynnettävä politiikan tarjoamia ja markkinoihin perustuvia välineitä (4) kysynnän hallitsemiseksi ja uusien markkinoiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.6

Aivan ensimmäiseksi on parannettava energian muuntamisen, toimittamisen ja loppukäytön tehokkuutta. Teknologian mahdollisuuksia olisi käytettävä kaupallisten mahdollisuuksien luomiseen liikenteessä, rakennuksissa ja teollisuudessa. Olisi käytettävä tarkkaan hyväksi kaikki tieto- ja viestintäteknologian ja organisatoristen uudistusten tarjoamat mahdollisuudet sekä hyödynnettävä politiikan tarjoamia ja markkinoihin perustuvia välineitä (4) kysynnän hallitsemiseksi ja uusien markkinoiden edistämiseksi.

| 3.7 | Julkaisemissaan asiakirjoissa komissio toteaa, että joitakin vuoteen 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistäviä teknologioita on jo käytettävissä tai niiden kehittäminen on loppuvaiheessa. Optimistisimmankaan näkemyksen mukaan ei kuitenkaan voida kieltää, että on ensiarvoisen tärkeää mobilisoida käytettävissä olevat teknologiat ajoissa ja että vähähiilinen teknologia on yleensä edelleen kallista ja sen yleistymiselle markkinoilla on esteitä. Sen vuoksi tarvitaan kaksitahoista lähestymistapaa: on tarpeen lisätä tutkimusta kustannusten alentamiseksi ja suorituskyvyn parantamiseksi, minkä lisäksi tarvitaan proaktiivisia tukitoimenpiteitä, joilla voidaan edistää uusien liiketoimintamahdollisuuksien luomista, markkinoiden kehittämistä ja niiden muiden kuin teknologiaan perustuvien esteiden voittamista, jotka haittaavat innovointia ja tehokkaan vähähiilisen teknologian markkinoiden kehittämistä.
  Tavoitteena on siirtyä vuoteen 2050 mennessä käyttämään teknologiaa, joka ei aiheuta hiilidioksidipäästöjä. Jotta tämä visio voisi toteutua, on saavutettava merkittäviä läpimurtoja uuden sukupolven teknologioiden tutkimuksessa. Vaikka joillakin näistä teknologioista ei olekaan vielä vuoteen 2020 mennessä suuria vaikutuksia, on kuitenkin välttämätöntä lisätä toimia jo nyt, jotta niiden käyttö olisi kannattavaa mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.7

Julkaisemissaan asiakirjoissa komissio toteaa, että joitakin vuoteen 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistäviä teknologioita on jo käytettävissä tai niiden kehittäminen on loppuvaiheessa. Optimistisimmankaan näkemyksen mukaan ei kuitenkaan voida kieltää, että on ensiarvoisen tärkeää mobilisoida käytettävissä olevat teknologiat ajoissa ja että vähähiilinen teknologia on yleensä edelleen kallista ja sen yleistymiselle markkinoilla on esteitä. Sen vuoksi tarvitaan kaksitahoista lähestymistapaa: on tarpeen lisätä tutkimusta kustannusten alentamiseksi ja suorituskyvyn parantamiseksi, minkä lisäksi tarvitaan proaktiivisia tukitoimenpiteitä, joilla voidaan edistää uusien liiketoimintamahdollisuuksien luomista, markkinoiden kehittämistä ja niiden muiden kuin teknologiaan perustuvien esteiden voittamista, jotka haittaavat innovointia ja tehokkaan vähähiilisen teknologian markkinoiden kehittämistä.

Tavoitteena on siirtyä vuoteen 2050 mennessä käyttämään teknologiaa, joka ei aiheuta hiilidioksidipäästöjä. Jotta tämä visio voisi toteutua, on saavutettava merkittäviä läpimurtoja uuden sukupolven teknologioiden tutkimuksessa. Vaikka joillakin näistä teknologioista ei olekaan vielä vuoteen 2020 mennessä suuria vaikutuksia, on kuitenkin välttämätöntä lisätä toimia jo nyt, jotta niiden käyttö olisi kannattavaa mahdollisimman pian.

| 3.8 | Viime vuosina toteutetut toimenpiteet voisivat luoda perustan EU:n jatkotoimille. Niistä mainittakoon i) eurooppalaisten teknologiayhteisöjen perustaminen, ii) eurooppalaisen tutkimusalueen ERA-NET-välineen käyttö tutkimusohjelmien yhteisen suunnittelun lisäämiseksi jäsenvaltioiden välillä ja iii) tutkimuskeskusten yhteistyön edistäminen tietyillä aloilla huippuosaamisen verkostojen avulla. SET-suunnitelmassa keskitytään kohdentamaan, vahvistamaan ja yhdenmukaistamaan yleisiä toimia Euroopassa. Tavoitteena on nopeuttaa innovointia eurooppalaisen vähähiilisen huipputeknologian alalla. SET-suunnitelmalla tavoitellaan seuraavia tuloksia: i) uusi yhteinen strateginen suunnittelu, ii) täytäntöönpanon tehostaminen, iii) voimavarojen lisääminen ja iv) uusi entistä monipuolisempi lähestymistapa kansainväliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

3.8

Viime vuosina toteutetut toimenpiteet voisivat luoda perustan EU:n jatkotoimille. Niistä mainittakoon i) eurooppalaisten teknologiayhteisöjen perustaminen, ii) eurooppalaisen tutkimusalueen ERA-NET-välineen käyttö tutkimusohjelmien yhteisen suunnittelun lisäämiseksi jäsenvaltioiden välillä ja iii) tutkimuskeskusten yhteistyön edistäminen tietyillä aloilla huippuosaamisen verkostojen avulla. SET-suunnitelmassa keskitytään kohdentamaan, vahvistamaan ja yhdenmukaistamaan yleisiä toimia Euroopassa. Tavoitteena on nopeuttaa innovointia eurooppalaisen vähähiilisen huipputeknologian alalla. SET-suunnitelmalla tavoitellaan seuraavia tuloksia: i) uusi yhteinen strateginen suunnittelu, ii) täytäntöönpanon tehostaminen, iii) voimavarojen lisääminen ja iv) uusi entistä monipuolisempi lähestymistapa kansainväliseen yhteistyöhön.

| 3.9 | Uusi yhteisön tason työskentelytapa edellyttää monipuolista, dynaamista ja joustavaa ohjausta, prioriteettien määrittelyä ja toimien ehdottamista, siis kokonaisvaltaista lähestymistapaa strategiseen suunnitteluun. Alan toimijoiden on aloitettava nykyistä paremmin jäsennelty ja kohdennettu viestintä ja päätöksenteko sekä toimien suunnittelu ja täytäntöönpano yhdessä EY:n kanssa sitä varten luoduissa yhteistyön puitteissa. SET-suunnitelman täytäntöönpanon ohjaamiseksi sekä kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten toimien keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseksi komissio perustaa vuoden 2008 alkupuolella strategisten energiateknologioiden ohjausryhmän. Komissio järjestää vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla Euroopan energiateknologiahuippukokouksen. |
| --- | --- |

3.9

Uusi yhteisön tason työskentelytapa edellyttää monipuolista, dynaamista ja joustavaa ohjausta, prioriteettien määrittelyä ja toimien ehdottamista, siis kokonaisvaltaista lähestymistapaa strategiseen suunnitteluun. Alan toimijoiden on aloitettava nykyistä paremmin jäsennelty ja kohdennettu viestintä ja päätöksenteko sekä toimien suunnittelu ja täytäntöönpano yhdessä EY:n kanssa sitä varten luoduissa yhteistyön puitteissa. SET-suunnitelman täytäntöönpanon ohjaamiseksi sekä kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten toimien keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseksi komissio perustaa vuoden 2008 alkupuolella strategisten energiateknologioiden ohjausryhmän. Komissio järjestää vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla Euroopan energiateknologiahuippukokouksen.

| 3.10 | Tehokas strateginen suunnittelu ohjausryhmässä edellyttää säännöllistä ja luotettavaa tietoa. Komissio perustaa tiedon ja tietämyksen hallintajärjestelmän, johon on avoin pääsy. Siihen sisältyy komission yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämät teknologiakartoitus ja kapasiteettikartoitus (5). |
| --- | --- |

3.10

Tehokas strateginen suunnittelu ohjausryhmässä edellyttää säännöllistä ja luotettavaa tietoa. Komissio perustaa tiedon ja tietämyksen hallintajärjestelmän, johon on avoin pääsy. Siihen sisältyy komission yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämät teknologiakartoitus ja kapasiteettikartoitus (5).

| 3.11 | Kehittämisprosessin ja markkinoille saattamisen nopeuttamiseksi tarvitaan paremmin kohdennettuja ja tehokkaammin vaikuttavia mekanismeja, joilla saadaan täysi hyöty julkisten tukitoimien, teollisuuden toimijoiden ja tutkijoiden potentiaalista. Tällaisia mekanismeja ovat i) eurooppalaiset teollisuusaloitteet, ii) Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymä ja iii) Euroopan laajuiset energiaverkot ja tulevaisuuden järjestelmät. |
| --- | --- |

3.11

Kehittämisprosessin ja markkinoille saattamisen nopeuttamiseksi tarvitaan paremmin kohdennettuja ja tehokkaammin vaikuttavia mekanismeja, joilla saadaan täysi hyöty julkisten tukitoimien, teollisuuden toimijoiden ja tutkijoiden potentiaalista. Tällaisia mekanismeja ovat i) eurooppalaiset teollisuusaloitteet, ii) Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymä ja iii) Euroopan laajuiset energiaverkot ja tulevaisuuden järjestelmät.

| 3.12 | Eri rahoitusjärjestelyjen ja -lähteiden kohdentamisen ja yhteensovittamisen edistäminen auttaa optimoimaan investointeja, lisäämään kapasiteettia ja varmistamaan teknologian rahoituksen jatkuvuus eri kehitysvaiheissa. Haasteita on kaksi: lisärahoituksen hankkiminen tutkimukseen ja muuhun siihen liittyvään infrastruktuuriin, teolliseen demonstrointiin ja markkinoille saattamista koskeviin hankkeisiin sekä erityiskoulutus, jolla tuotetaan ne laadulliset ja määrälliset henkilöresurssit, jotka ovat tarpeen Euroopan energiapolitiikasta seuraavien teknologiatilaisuuksien hyödyntämiseksi täysimääräisesti. |
| --- | --- |

3.12

Eri rahoitusjärjestelyjen ja -lähteiden kohdentamisen ja yhteensovittamisen edistäminen auttaa optimoimaan investointeja, lisäämään kapasiteettia ja varmistamaan teknologian rahoituksen jatkuvuus eri kehitysvaiheissa. Haasteita on kaksi: lisärahoituksen hankkiminen tutkimukseen ja muuhun siihen liittyvään infrastruktuuriin, teolliseen demonstrointiin ja markkinoille saattamista koskeviin hankkeisiin sekä erityiskoulutus, jolla tuotetaan ne laadulliset ja määrälliset henkilöresurssit, jotka ovat tarpeen Euroopan energiapolitiikasta seuraavien teknologiatilaisuuksien hyödyntämiseksi täysimääräisesti.

| 3.13 | Komissio aikoo antaa vuoden 2008 lopulla tiedonannon vähähiilisen teknologian rahoittamisesta. Henkilöresurssiperustan kasvattamiseksi toteutettavien jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamista olisi kehitettävä niin, että voidaan lisätä synergiaa ja liikkuvuutta uuden väen saamiseksi alalle. |
| --- | --- |

3.13

Komissio aikoo antaa vuoden 2008 lopulla tiedonannon vähähiilisen teknologian rahoittamisesta. Henkilöresurssiperustan kasvattamiseksi toteutettavien jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamista olisi kehitettävä niin, että voidaan lisätä synergiaa ja liikkuvuutta uuden väen saamiseksi alalle.

| 3.14 | SET-suunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä on tarkoitus lujittaa kansainvälisen yhteistyön strategiaa. Johdonmukaisemman ja vahvemman kumppanuuden edistämiseksi on lisäksi varmistettava, että EU puhuu entistä useammin yhdellä äänellä kansainvälisissä yhteyksissä. |
| --- | --- |

3.14

SET-suunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä on tarkoitus lujittaa kansainvälisen yhteistyön strategiaa. Johdonmukaisemman ja vahvemman kumppanuuden edistämiseksi on lisäksi varmistettava, että EU puhuu entistä useammin yhdellä äänellä kansainvälisissä yhteyksissä.

| 3.15 | Energiateknologian innovointiprosessi perustuu nykyisin jäsenvaltioiden ohjelmiin ja aloitteisiin, joissa kansallisia resursseja käyttäen pyritään kansallisiin tavoitteisiin. Tämä malli soveltui menneisiin halvan energian aikoihin, jolloin hiilidioksidipäästöjä ei rajoitettu. Energia-alalla on 21. vuosisadalla tarpeen tehdä dramaattisia muutoksia, joiden toteuttamiseksi tarvitaan uudenlaista politiikkaa. |
| --- | --- |

3.15

Energiateknologian innovointiprosessi perustuu nykyisin jäsenvaltioiden ohjelmiin ja aloitteisiin, joissa kansallisia resursseja käyttäen pyritään kansallisiin tavoitteisiin. Tämä malli soveltui menneisiin halvan energian aikoihin, jolloin hiilidioksidipäästöjä ei rajoitettu. Energia-alalla on 21. vuosisadalla tarpeen tehdä dramaattisia muutoksia, joiden toteuttamiseksi tarvitaan uudenlaista politiikkaa.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon sekä sitä täydentäviin työasiakirjoihin ja on tyytyväinen energiateknologian nykytilannetta koskevaan analyysiin ja tilannekuvaukseen. Keskeisenä kansainvälisenä haasteena on reagoida ilmastonmuutokseen aiheuttamiin maailmanlaajuisiin vaaroihin sekä löytää ratkaisu teollisuusmaiden suureen energiankulutukseen ja kehitysmaiden jatkuvasti lisääntyvään energiankysyntään. Ilman huolellisesti laadittua strategiaa sekä nykyistä taloudellisemman ja tehokkaamman energiateknologian käyttöä keskustelu ilmastonmuutoksen rajoittamisesta vaarantuu vakavasti. |
| --- | --- |

4.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon sekä sitä täydentäviin työasiakirjoihin ja on tyytyväinen energiateknologian nykytilannetta koskevaan analyysiin ja tilannekuvaukseen. Keskeisenä kansainvälisenä haasteena on reagoida ilmastonmuutokseen aiheuttamiin maailmanlaajuisiin vaaroihin sekä löytää ratkaisu teollisuusmaiden suureen energiankulutukseen ja kehitysmaiden jatkuvasti lisääntyvään energiankysyntään. Ilman huolellisesti laadittua strategiaa sekä nykyistä taloudellisemman ja tehokkaamman energiateknologian käyttöä keskustelu ilmastonmuutoksen rajoittamisesta vaarantuu vakavasti.

| 4.2 | Tiedonannolla vahvistetaan myös merkittävästi yhtä energiapolitiikan perustekijää eli toimitusvarmuutta sekä aineellisella tasolla että yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen näkökulmasta. Toimitusvarmuus ei merkitse pelkästään energian fyysisen saatavuuden varmistamista, vaan se tarjoaa myös mahdollisuuden saada energiaa sosiaalisesti hyväksyttävissä olevaan hintaan. |
| --- | --- |

4.2

Tiedonannolla vahvistetaan myös merkittävästi yhtä energiapolitiikan perustekijää eli toimitusvarmuutta sekä aineellisella tasolla että yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen näkökulmasta. Toimitusvarmuus ei merkitse pelkästään energian fyysisen saatavuuden varmistamista, vaan se tarjoaa myös mahdollisuuden saada energiaa sosiaalisesti hyväksyttävissä olevaan hintaan.

| 4.3 | Tiedonannossaan komission asettaa täysin perustellusti energiateknologian kehittämisen etusijalle niiden toimenpiteiden joukossa, joihin on ryhdyttävä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tämä näkemys on lisäksi sopusoinnussa Balilla joulukuussa 2007 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastosopimuksen 13. osapuolikonferenssin (COP 13) päätelmien kanssa (6). EU:n yhtenä painopisteenä on myös oltava alan nykyisen ja tulevan kansainvälisen yhteistyön edistäminen, sillä se tarjoaa Euroopan taloudelle uusia mahdollisuuksia tarvittavan teknologian levittämisen ansiosta. |
| --- | --- |

4.3

Tiedonannossaan komission asettaa täysin perustellusti energiateknologian kehittämisen etusijalle niiden toimenpiteiden joukossa, joihin on ryhdyttävä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tämä näkemys on lisäksi sopusoinnussa Balilla joulukuussa 2007 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastosopimuksen 13. osapuolikonferenssin (COP 13) päätelmien kanssa (6). EU:n yhtenä painopisteenä on myös oltava alan nykyisen ja tulevan kansainvälisen yhteistyön edistäminen, sillä se tarjoaa Euroopan taloudelle uusia mahdollisuuksia tarvittavan teknologian levittämisen ansiosta.

| 4.4 | Komission tiedonannossa korostetaan täysin perustellusti oikean ajoituksen ratkaisevaa roolia ehdotetun strategian (SET-suunnitelman) täytäntöönpanossa, jos EU aikoo onnistua kasvihuonekaasupäästöjensä rajoittamisessa maaliskuussa 2007 tekemiensä sitoumusten mukaisesti. Ellei teknologian kehittämistä koskevien strategisten peruslinjausten organisointia ja lopullista analysointia nopeuteta (siten että otetaan huomioon myös tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevat Yhdysvaltojen ja Japanin peruslinjaukset), on tuskin mahdollista mobilisoida tehokkaasti resurssit ja välineet, joita tarvitaan vuodeksi 2020 asetetun ensimmäisen välietapin saavuttamiseksi. Myös vuodeksi 2050 asetetun toisen tavoitteen saavuttaminen vaikuttaa silloin yhtä epätodennäköiseltä. |
| --- | --- |

4.4

Komission tiedonannossa korostetaan täysin perustellusti oikean ajoituksen ratkaisevaa roolia ehdotetun strategian (SET-suunnitelman) täytäntöönpanossa, jos EU aikoo onnistua kasvihuonekaasupäästöjensä rajoittamisessa maaliskuussa 2007 tekemiensä sitoumusten mukaisesti. Ellei teknologian kehittämistä koskevien strategisten peruslinjausten organisointia ja lopullista analysointia nopeuteta (siten että otetaan huomioon myös tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevat Yhdysvaltojen ja Japanin peruslinjaukset), on tuskin mahdollista mobilisoida tehokkaasti resurssit ja välineet, joita tarvitaan vuodeksi 2020 asetetun ensimmäisen välietapin saavuttamiseksi. Myös vuodeksi 2050 asetetun toisen tavoitteen saavuttaminen vaikuttaa silloin yhtä epätodennäköiseltä.

| 4.5 | Nopeuttaakseen uuden energiateknologian kehittämistä ja käytännön soveltamista EU:lla on oltava käytettävissä nykyistä enemmän kohdennettuja ja tehokkaita mekanismeja, jotka antavat mahdollisuuden hyödyntää julkisen tuen, teollisuuden ja tutkimuksen tarjoamat mahdollisuudet sekä vahvistaa niiden yhteisvaikutuksia. EU:n jäsenvaltioissa on erittäin tehokkaita energia-alan tutkimuslaitoksia ja erinomaisia tutkimusryhmiä yliopistoissa ja tutkimuskeskuksissa. Niiden toimintaa ei valitettavasti koordinoida, ja tätä tarkoitusta varten tähän asti käytettävissä olleet välineet ovat osoittautuneet riittämättömiksi. Ehdotetun suunnitelman onnistumisen perusedellytyksenä on kyseisten mahdollisuuksien optimaalinen hyödyntäminen. Lisäksi on käynnistettävä laaja-alainen yhteistyö. |
| --- | --- |

4.5

Nopeuttaakseen uuden energiateknologian kehittämistä ja käytännön soveltamista EU:lla on oltava käytettävissä nykyistä enemmän kohdennettuja ja tehokkaita mekanismeja, jotka antavat mahdollisuuden hyödyntää julkisen tuen, teollisuuden ja tutkimuksen tarjoamat mahdollisuudet sekä vahvistaa niiden yhteisvaikutuksia. EU:n jäsenvaltioissa on erittäin tehokkaita energia-alan tutkimuslaitoksia ja erinomaisia tutkimusryhmiä yliopistoissa ja tutkimuskeskuksissa. Niiden toimintaa ei valitettavasti koordinoida, ja tätä tarkoitusta varten tähän asti käytettävissä olleet välineet ovat osoittautuneet riittämättömiksi. Ehdotetun suunnitelman onnistumisen perusedellytyksenä on kyseisten mahdollisuuksien optimaalinen hyödyntäminen. Lisäksi on käynnistettävä laaja-alainen yhteistyö.

| 4.6 | ETSK on tyytyväinen komission tiedonannossaan esittämään näkemykseen, että taloudellisten resurssien lisäksi on mobilisoitava myös ennen kaikkea henkilöresurssit neljällä tasolla eli yksityisellä sektorilla, jäsenvaltioissa, EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. Tähän asti taloudellisten resurssien mobilisoimista ovat haitanneet priorisointikysymykset ja prosessien pituus. Ehdotetulla SET-suunnitelmalla on pyrittävä muuttamaan asenteita ja nopeuttamaan päätöksentekomenettelyjä. Henkilöresurssien mobilisoiminen — joka on aina pitkäaikainen hanke — mainitaan myös Lissabonin strategiassa. Siitä huolimatta pyrkimykset löytää tarvittavat resurssit ehdotettujen strategioiden panemiseksi täytäntöön vaikuttavat edelleen riittämättömiltä ja liian hitailta. Henkilöresurssien mobilisoimisen perusedellytyksenä on asianmukaisen yleisen tuen varmistaminen tieteelliselle ja teknilliselle koulutukselle. |
| --- | --- |

4.6

ETSK on tyytyväinen komission tiedonannossaan esittämään näkemykseen, että taloudellisten resurssien lisäksi on mobilisoitava myös ennen kaikkea henkilöresurssit neljällä tasolla eli yksityisellä sektorilla, jäsenvaltioissa, EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. Tähän asti taloudellisten resurssien mobilisoimista ovat haitanneet priorisointikysymykset ja prosessien pituus. Ehdotetulla SET-suunnitelmalla on pyrittävä muuttamaan asenteita ja nopeuttamaan päätöksentekomenettelyjä. Henkilöresurssien mobilisoiminen — joka on aina pitkäaikainen hanke — mainitaan myös Lissabonin strategiassa. Siitä huolimatta pyrkimykset löytää tarvittavat resurssit ehdotettujen strategioiden panemiseksi täytäntöön vaikuttavat edelleen riittämättömiltä ja liian hitailta. Henkilöresurssien mobilisoimisen perusedellytyksenä on asianmukaisen yleisen tuen varmistaminen tieteelliselle ja teknilliselle koulutukselle.

| 4.7 | Komitea toteaa, että on erittäin tärkeää päästä yksimielisyyteen energiapolitiikan käsitteistä, painopisteistä ja tavoitteista sekä energiateknologiaa koskevasta strategisesta suunnitelmasta. |
| --- | --- |

4.7

Komitea toteaa, että on erittäin tärkeää päästä yksimielisyyteen energiapolitiikan käsitteistä, painopisteistä ja tavoitteista sekä energiateknologiaa koskevasta strategisesta suunnitelmasta.

| 4.8 | ETSK huomauttaa, että olisi vahingollista, jos ilmastonmuutoksen torjunnassa epäilemättä kaikkein tärkein väline eli energiateknologian kehittämistä ja hyödyntämistä koskeva strategia asetettaisiin toissijaiseen asemaan muihin välineisiin verrattuna, jotka objektiivisesti arvioiden voivat tarjota tälle kehittämisprojektille vain tärkeät tukikehykset (niistä mainittakoon erityisesti päästökauppajärjestelmä, uusiutuvien energialähteiden käytön tukeminen, kolmas energiapaketti jne.). Kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää ainoastaan kehittämällä konkreettisesti teknologiaa siten että voidaan ottaa käyttöön nykyistä tehokkaampia teknologisia ratkaisuja kaikenmuotoisen energian tuotannossa ja kuluttamisessa. Teknologian kehittämisen rahoitus voitaisiin varmistaa muun muassa huutokauppaamalla päästöoikeuksia EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa sillä edellytyksellä, että kyseisen menettelyn mahdollistava ehdotus hyväksytään. Tämä rahoituslähde ei missään tapauksessa saa jäädä ainoaksi, varsinkin jos se on käytettävissä vasta vuodesta 2013 lähtien. |
| --- | --- |

4.8

ETSK huomauttaa, että olisi vahingollista, jos ilmastonmuutoksen torjunnassa epäilemättä kaikkein tärkein väline eli energiateknologian kehittämistä ja hyödyntämistä koskeva strategia asetettaisiin toissijaiseen asemaan muihin välineisiin verrattuna, jotka objektiivisesti arvioiden voivat tarjota tälle kehittämisprojektille vain tärkeät tukikehykset (niistä mainittakoon erityisesti päästökauppajärjestelmä, uusiutuvien energialähteiden käytön tukeminen, kolmas energiapaketti jne.). Kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää ainoastaan kehittämällä konkreettisesti teknologiaa siten että voidaan ottaa käyttöön nykyistä tehokkaampia teknologisia ratkaisuja kaikenmuotoisen energian tuotannossa ja kuluttamisessa. Teknologian kehittämisen rahoitus voitaisiin varmistaa muun muassa huutokauppaamalla päästöoikeuksia EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa sillä edellytyksellä, että kyseisen menettelyn mahdollistava ehdotus hyväksytään. Tämä rahoituslähde ei missään tapauksessa saa jäädä ainoaksi, varsinkin jos se on käytettävissä vasta vuodesta 2013 lähtien.

5.   Erityistä

| 5.1 | Nykytilanne on analysoitu erityisen asianmukaisesti ja objektiivisesti. Analyysissä osoitetaan tilanteen olevan erittäin epätyydyttävä ja korostetaan perustellusti organisatorisia ja hallinnollisia ongelmia, joihin yhteiskunnan on teknologisten ja tieteellisten haasteiden tavoin kiinnitettävä ensisijaista huomiota. |
| --- | --- |

5.1

Nykytilanne on analysoitu erityisen asianmukaisesti ja objektiivisesti. Analyysissä osoitetaan tilanteen olevan erittäin epätyydyttävä ja korostetaan perustellusti organisatorisia ja hallinnollisia ongelmia, joihin yhteiskunnan on teknologisten ja tieteellisten haasteiden tavoin kiinnitettävä ensisijaista huomiota.

| 5.2 | EU:n asiakirjojen lähtökohtana on periaate, että on olemassa suuri määrä energiateknologioita, joilla voidaan vaikuttaa merkittävästi energia-alan kehitykseen sekä edistää asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Teknologioiden suuren määrän vuoksi tuloksiin voidaan päästä vain ottamalla ne kaikki huomioon. Yhtään niistä ei voida sulkea pois tekemättä ensin perusteellista analyysia, jos ratkaisu vaikuttaa vähänkään lupaavalta. Vähiten suotuisat vaihtoehdot olisi kuitenkin karsittava prosessin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa resurssien haaskaamisen välttämiseksi. Hyväksyttyjen strategisten kehysten mukaan kullakin jäsenvaltiolla ja jopa alueella tulisi olla mahdollisuus määrittää omat painopisteensä toimivaltuuksiensa, toteuttamisvalmiuksiensa ja kokemustensa perusteella. |
| --- | --- |

5.2

EU:n asiakirjojen lähtökohtana on periaate, että on olemassa suuri määrä energiateknologioita, joilla voidaan vaikuttaa merkittävästi energia-alan kehitykseen sekä edistää asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Teknologioiden suuren määrän vuoksi tuloksiin voidaan päästä vain ottamalla ne kaikki huomioon. Yhtään niistä ei voida sulkea pois tekemättä ensin perusteellista analyysia, jos ratkaisu vaikuttaa vähänkään lupaavalta. Vähiten suotuisat vaihtoehdot olisi kuitenkin karsittava prosessin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa resurssien haaskaamisen välttämiseksi. Hyväksyttyjen strategisten kehysten mukaan kullakin jäsenvaltiolla ja jopa alueella tulisi olla mahdollisuus määrittää omat painopisteensä toimivaltuuksiensa, toteuttamisvalmiuksiensa ja kokemustensa perusteella.

| 5.3 | Asiaa käsittelevissä asiakirjoissa suositellaan, että yhteisön tasolla kiinnitetään huomiota uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin teknologioihin, ympäristönäkökohdat huomioon ottavaan lämmöntuotantoon (myös sähkön ja lämmön yhteistuotantoon) sekä energian siirtämisessä ja varastoimisessa käytettäviin uusimpiin infrastruktuuriratkaisuihin. ETSK kannattaa näitä painopisteitä. Fossiilisia polttoaineita — jotka säilyvät jopa pitkällä aikavälillä tärkeimpänä energianlähteenä — käyttäviä puhtaita teknologioita, fissio- tai fuusioreaktioon perustuvaa ydinvoimaa sekä ydinjätteen turvallista varastointia ei saa jättää huomiotta. Niiden on jatkossakin oltava olennainen osa EU:n tutkimus- ja kehittämistoimintaa. |
| --- | --- |

5.3

Asiaa käsittelevissä asiakirjoissa suositellaan, että yhteisön tasolla kiinnitetään huomiota uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin teknologioihin, ympäristönäkökohdat huomioon ottavaan lämmöntuotantoon (myös sähkön ja lämmön yhteistuotantoon) sekä energian siirtämisessä ja varastoimisessa käytettäviin uusimpiin infrastruktuuriratkaisuihin. ETSK kannattaa näitä painopisteitä. Fossiilisia polttoaineita — jotka säilyvät jopa pitkällä aikavälillä tärkeimpänä energianlähteenä — käyttäviä puhtaita teknologioita, fissio- tai fuusioreaktioon perustuvaa ydinvoimaa sekä ydinjätteen turvallista varastointia ei saa jättää huomiotta. Niiden on jatkossakin oltava olennainen osa EU:n tutkimus- ja kehittämistoimintaa.

| 5.4 | ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan energiamarkkinat eivät tällä hetkellä anna energiapolitiikan päätöksentekijöille, hallituksille eivätkä yksityisille investoijille selvää tietoa siitä, että uutta energiateknologiaa on kehitettävä nopeasti, koska eri energiamuotojen hinnoissa ei oteta asianmukaisesti huomioon kaikkia ulkoisia tekijöitä sosiaaliset kustannukset mukaan luettuna. Tästä syystä myöskään yhteisön tasolla ei vielä ole päästy yksimielisyyteen energia-alan tutkimus- ja kehittämistoiminnan ensisijaisista tavoitteista eikä taloudellisten resurssien tai muiden tarvittavien välineiden käyttöönotosta kyseisten tavoitteiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

5.4

ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan energiamarkkinat eivät tällä hetkellä anna energiapolitiikan päätöksentekijöille, hallituksille eivätkä yksityisille investoijille selvää tietoa siitä, että uutta energiateknologiaa on kehitettävä nopeasti, koska eri energiamuotojen hinnoissa ei oteta asianmukaisesti huomioon kaikkia ulkoisia tekijöitä sosiaaliset kustannukset mukaan luettuna. Tästä syystä myöskään yhteisön tasolla ei vielä ole päästy yksimielisyyteen energia-alan tutkimus- ja kehittämistoiminnan ensisijaisista tavoitteista eikä taloudellisten resurssien tai muiden tarvittavien välineiden käyttöönotosta kyseisten tavoitteiden tukemiseksi.

| 5.5 | ETSK:n mielestä sen lisäksi, että strategisessa suunnitelmassa asetetaan ensisijaisia tavoitteita EU:n tasolla, siinä olisi myös nopeasti määritettävä jäsenvaltiotason koordinoituja erityistavoitteita, edellytettävä riittävän budjettirahoituksen osoittamista tarkoitukseen (jäsenvaltioiden ja EU:n talousarvioista), hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti tutkimus- ja kehitystyön tarjoamat mahdollisuudet, edistettävä yksityisen sektorin osallistumista energiamarkkinoiden kehittämistä koskevilla riittävillä kannusteilla sekä harkittava muita oikeudellisia ja verotuksellisia välineitä. Yksityisen sektorin laajamittainen osallistuminen prosessiin on erittäin tärkeää. EU:n ja jäsenvaltioiden on luotava yksityisen sektorin osallistumista suosivat olosuhteet määrittämällä energiapolitiikan periaatteet, painopisteet ja tavoitteet sekä luomalla niiden täytäntöönpanon vaatimat käytännön välineet. |
| --- | --- |

5.5

ETSK:n mielestä sen lisäksi, että strategisessa suunnitelmassa asetetaan ensisijaisia tavoitteita EU:n tasolla, siinä olisi myös nopeasti määritettävä jäsenvaltiotason koordinoituja erityistavoitteita, edellytettävä riittävän budjettirahoituksen osoittamista tarkoitukseen (jäsenvaltioiden ja EU:n talousarvioista), hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti tutkimus- ja kehitystyön tarjoamat mahdollisuudet, edistettävä yksityisen sektorin osallistumista energiamarkkinoiden kehittämistä koskevilla riittävillä kannusteilla sekä harkittava muita oikeudellisia ja verotuksellisia välineitä. Yksityisen sektorin laajamittainen osallistuminen prosessiin on erittäin tärkeää. EU:n ja jäsenvaltioiden on luotava yksityisen sektorin osallistumista suosivat olosuhteet määrittämällä energiapolitiikan periaatteet, painopisteet ja tavoitteet sekä luomalla niiden täytäntöönpanon vaatimat käytännön välineet.

| 5.6 | Ratkaisevaa on laatia energia-alan markkinasäännöt siten, että energian hinnassa otetaan asianmukaisesti huomioon ulkoiset tekijät, myös sosiaaliset kustannukset. Tämän ansiosta markkinat voisivat ajoissa viestittää investoijille ja yksityisille toimijoille, että on tehtävä teknologisia muutoksia eri energialähteiden käytön muuttamiseksi ja niiden hyödyntämiseksi mahdollisimman tehokkaasti. EU:n ja jäsenvaltioiden on todennäköisesti luotava oikeudelliset ja verotukselliset olosuhteet, jotka antavat mahdollisuuden yhdistää mahdollisimman edullisella tavalla energia-alan tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitetut julkiset ja yksityiset rahoitusvälineet. Tällöin ei tule unohtaa myöskään vapaaehtoisia välineitä, jotka mahdollistavat resurssisen entistä tehokkaamman käytön. |
| --- | --- |

5.6

Ratkaisevaa on laatia energia-alan markkinasäännöt siten, että energian hinnassa otetaan asianmukaisesti huomioon ulkoiset tekijät, myös sosiaaliset kustannukset. Tämän ansiosta markkinat voisivat ajoissa viestittää investoijille ja yksityisille toimijoille, että on tehtävä teknologisia muutoksia eri energialähteiden käytön muuttamiseksi ja niiden hyödyntämiseksi mahdollisimman tehokkaasti. EU:n ja jäsenvaltioiden on todennäköisesti luotava oikeudelliset ja verotukselliset olosuhteet, jotka antavat mahdollisuuden yhdistää mahdollisimman edullisella tavalla energia-alan tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitetut julkiset ja yksityiset rahoitusvälineet. Tällöin ei tule unohtaa myöskään vapaaehtoisia välineitä, jotka mahdollistavat resurssisen entistä tehokkaamman käytön.

| 5.7 | Luonnonoloiltaan suotuisat valtiot asettavat paljon odotuksia entistä nopeammalle etenemiselle uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisessä. On kuitenkin myös maita, joilta puuttuvat tällaiset luonnonolot ja jotka eivät siten kykene hyödyntämään uusiutuvia energialähteitä taloudellisesti hyväksyttävissä olevaan hintaan. Arvioitaessa uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksia kussakin jäsenvaltiossa ja niiden sisällyttämistä energiateknologian kehittämissuunnitelmiin olisi peruskriteerinä pidettävä todellisia luonnonoloja ja energialähteiden fyysisiä käyttömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.7

Luonnonoloiltaan suotuisat valtiot asettavat paljon odotuksia entistä nopeammalle etenemiselle uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisessä. On kuitenkin myös maita, joilta puuttuvat tällaiset luonnonolot ja jotka eivät siten kykene hyödyntämään uusiutuvia energialähteitä taloudellisesti hyväksyttävissä olevaan hintaan. Arvioitaessa uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksia kussakin jäsenvaltiossa ja niiden sisällyttämistä energiateknologian kehittämissuunnitelmiin olisi peruskriteerinä pidettävä todellisia luonnonoloja ja energialähteiden fyysisiä käyttömahdollisuuksia.

| 5.8 | ETSK katsoo, että SET-suunnitelmaa koskevassa komission tiedonannossa mainitut painopisteet ovat jossain määrin suppeat erityisesti uusiutuvien energialähteiden osalta. Uusiutuvien energialähteiden merkitys on kiistämätön, sillä niiden avulla voidaan parantaa energian toimitusvarmuutta, vähentää jäsenvaltioiden riippuvuutta tuontienergiasta sekä tukea kestävää kehitystä. Eräät uusiutuvan energian tuotantotavat ovat kuitenkin myös pitkällä aikavälillä taloudellisesta näkökulmasta erittäin kalliita. Sähkömarkkinoiden yhdentäminen nostaa samalla esille poliittisia ja organisatorisia kysymyksiä. Lisäksi se vaatii esimerkiksi älykkäitä verkkoja koskevien tutkimus- ja kehittämisohjelmien perustamista. |
| --- | --- |

5.8

ETSK katsoo, että SET-suunnitelmaa koskevassa komission tiedonannossa mainitut painopisteet ovat jossain määrin suppeat erityisesti uusiutuvien energialähteiden osalta. Uusiutuvien energialähteiden merkitys on kiistämätön, sillä niiden avulla voidaan parantaa energian toimitusvarmuutta, vähentää jäsenvaltioiden riippuvuutta tuontienergiasta sekä tukea kestävää kehitystä. Eräät uusiutuvan energian tuotantotavat ovat kuitenkin myös pitkällä aikavälillä taloudellisesta näkökulmasta erittäin kalliita. Sähkömarkkinoiden yhdentäminen nostaa samalla esille poliittisia ja organisatorisia kysymyksiä. Lisäksi se vaatii esimerkiksi älykkäitä verkkoja koskevien tutkimus- ja kehittämisohjelmien perustamista.

| 5.9 | Komitea kehottaa ottamaan huomioon, että useat maat ovat riippuvaisia fossiilisista polttoaineista ja ydinenergiasta eikä tilanteen odoteta muuttuvan lähitulevaisuudessa. Tämä koskee myös EU:n ulkopuolisia maita, ja unionin olisikin yhdessä niiden kanssa koordinoitava pyrkimyksiä nopeuttaa energiateknologian tutkimusta ja kehittämistä. Komitea katsoo siksi, ettei Euroopan unionin painopisteissä tule keskityttyä liikaa uusiutuvien energialähteiden käyttöteknologioihin vaan että niissä on kiinnitettävä yhtä paljon huomiota teknologoihin, jotka mahdollistavat energian loppukulutuksessa säästämisen, sekä fossiilisia polttoaineita käyttäviin puhtaisiin teknologioihin (muun muassa hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioihin). Ydinteknologian tutkimukseen ja kehittämiseen sovelletaan erityisaikataulua ja -koordinointia. On kuitenkin syytä korostaa, että on tärkeää tutkia ja kehittää ydinenergiaa — sekä nykyistä fissioenergiaa että mahdollisesti joskus tulevaisuudessa tuotettavaa fuusioenergiaa. Tämä koskee myös ydinvoimaloiden käyttöikää ja turvallisuutta, sillä ydinvoimaloilla on erittäin tärkeä rooli energian toimitusvarmuuden takaamisessa sekä EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. |
| --- | --- |

5.9

Komitea kehottaa ottamaan huomioon, että useat maat ovat riippuvaisia fossiilisista polttoaineista ja ydinenergiasta eikä tilanteen odoteta muuttuvan lähitulevaisuudessa. Tämä koskee myös EU:n ulkopuolisia maita, ja unionin olisikin yhdessä niiden kanssa koordinoitava pyrkimyksiä nopeuttaa energiateknologian tutkimusta ja kehittämistä. Komitea katsoo siksi, ettei Euroopan unionin painopisteissä tule keskityttyä liikaa uusiutuvien energialähteiden käyttöteknologioihin vaan että niissä on kiinnitettävä yhtä paljon huomiota teknologoihin, jotka mahdollistavat energian loppukulutuksessa säästämisen, sekä fossiilisia polttoaineita käyttäviin puhtaisiin teknologioihin (muun muassa hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioihin). Ydinteknologian tutkimukseen ja kehittämiseen sovelletaan erityisaikataulua ja -koordinointia. On kuitenkin syytä korostaa, että on tärkeää tutkia ja kehittää ydinenergiaa — sekä nykyistä fissioenergiaa että mahdollisesti joskus tulevaisuudessa tuotettavaa fuusioenergiaa. Tämä koskee myös ydinvoimaloiden käyttöikää ja turvallisuutta, sillä ydinvoimaloilla on erittäin tärkeä rooli energian toimitusvarmuuden takaamisessa sekä EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä.

| 5.10 | On itsestään selvää, että uuden energiateknologian kehittämisen tavoin myös toimenpiteillä energian säästämiseksi siirto- ja loppukulutusvaiheessa voidaan merkittävästi tukea kestävää kehitystä. Olemassa olevien taloudellisten ja henkilöresurssien käyttöä tällä erittäin laajalla alalla voidaan EU:n tasolla parantaa energia-alan tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevan, riittävän hyvin suunnitellun ja toteutetun strategisen koordinoinnin avulla. Koordinaation tarkoituksena on määrittää yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa sovellettavat (sekä sisältöä että aikatauluja koskevat) ensisijaiset tavoitteet sekä hallintojärjestelmien ja informaatiovirtojen hallinnan kaltaiset välttämättömät toimintamekanismit. Myös prosessien ja laitteistojen yhdenmukaistaminen on tässä yhteydessä erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

5.10

On itsestään selvää, että uuden energiateknologian kehittämisen tavoin myös toimenpiteillä energian säästämiseksi siirto- ja loppukulutusvaiheessa voidaan merkittävästi tukea kestävää kehitystä. Olemassa olevien taloudellisten ja henkilöresurssien käyttöä tällä erittäin laajalla alalla voidaan EU:n tasolla parantaa energia-alan tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevan, riittävän hyvin suunnitellun ja toteutetun strategisen koordinoinnin avulla. Koordinaation tarkoituksena on määrittää yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa sovellettavat (sekä sisältöä että aikatauluja koskevat) ensisijaiset tavoitteet sekä hallintojärjestelmien ja informaatiovirtojen hallinnan kaltaiset välttämättömät toimintamekanismit. Myös prosessien ja laitteistojen yhdenmukaistaminen on tässä yhteydessä erittäin tärkeää.

| 5.11 | Jotta uutta energiateknologiaa koskevaa tutkimus- ja kehitysyhteistyötä voitaisiin vahvistaa myös muutoin Euroopan unionin puitteissa, ennen uusien sopimusten tekoa olisi asetettava etusijalle etenkin aikaisemmin tehokkaiksi osoittautuneiden nykyisten instituutioiden ja sopimusten optimaalinen hyödyntäminen. |
| --- | --- |

5.11

Jotta uutta energiateknologiaa koskevaa tutkimus- ja kehitysyhteistyötä voitaisiin vahvistaa myös muutoin Euroopan unionin puitteissa, ennen uusien sopimusten tekoa olisi asetettava etusijalle etenkin aikaisemmin tehokkaiksi osoittautuneiden nykyisten instituutioiden ja sopimusten optimaalinen hyödyntäminen.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 13. konferenssin päätös — Balin toimintasuunnitelma.

1

(2)  ETSK on laatinut lukuisia tätä kysymystä koskevia tärkeitä ja edelleen ajankohtaisia lausuntoja, muun muassa energiahuollon tutkimustarpeita käsittelevän lausunnon EYVL C 241, 7.10.2002, s. 13.

2

(3)  Pielke, R. Jr: Dangerous assumptions, Nature, osa 452/3, s. 531–532, 3. huhtikuuta 2008.

3

Dangerous assumptions

(4)  Vihreä kirja markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten, KOM(2007) 140 lopullinen, 28. maaliskuuta 2007.

4

(5)  Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirjat SEC(2007) 1510 ”Technology Map” (teknologiakartoitus) ja SEC(2007) 1511 ”Capacities Map” (kapasiteettikartoitus).

5

(6)  Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 13. konferenssin päätös — Balin toimintasuunnitelma.

6

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/59

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ilmastonmuutos ja maatalous Euroopassa”

(2009/C 27/14)

Neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Ranska pyysi 25. lokakuuta 2007 päivätyssä kirjeessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Ilmastonmuutoksen ja maatalouden väliset yhteydet Euroopan tasolla.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Lutz Ribbe ja apulaisesittelijä Hans-Joachim Wilms.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. ja 10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 94 ääntä puolesta ja 30 vastaan 13:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä talous- ja sosiaalikomitean päätelmistä ja suosituksista

| 1.1 | Neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Ranska pyysi 25. lokakuuta 2007 päivätyssä kirjeessä ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Ilmastonmuutoksen ja maatalouden väliset yhteydet Euroopan tasolla”. Komiteaa pyydettiin nimenomaisesti käsittelemään siinä biopolttoaineproblematiikkaa. |
| --- | --- |

1.1

Neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Ranska pyysi 25. lokakuuta 2007 päivätyssä kirjeessä ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Ilmastonmuutoksen ja maatalouden väliset yhteydet Euroopan tasolla”. Komiteaa pyydettiin nimenomaisesti käsittelemään siinä biopolttoaineproblematiikkaa.

| 1.2 | ETSK ilmaisee olevansa erittäin huolestunut niistä kielteisistä vaikutuksista, joita ilmastonmuutos aiheuttaa Euroopan maataloudelle ja sitä kautta monien maaseutualueiden taloudelle. Vaikutusten ennustetaan olevan mittavimmat Etelä-Euroopassa. Tähän ovat syynä erityisesti kuivuusjaksojen piteneminen ja vesipula. Vaikutukset voivat johtaa jopa maatalouden täydelliseen romahtamiseen. Maanviljelijät joutuvat myös muilla Euroopan alueilla kohtaamaan ilmastonmuutoksen vuoksi vakavia ongelmia esimerkiksi siksi, että sateiden ajoittuminen muuttuu merkittävästi. Lisäksi on muistettava uusien tai aiempaa voimakkaampina esiintyvien kasvitautien tai tuholaisten aiheuttamat mahdolliset ongelmat. |
| --- | --- |

1.2

ETSK ilmaisee olevansa erittäin huolestunut niistä kielteisistä vaikutuksista, joita ilmastonmuutos aiheuttaa Euroopan maataloudelle ja sitä kautta monien maaseutualueiden taloudelle. Vaikutusten ennustetaan olevan mittavimmat Etelä-Euroopassa. Tähän ovat syynä erityisesti kuivuusjaksojen piteneminen ja vesipula. Vaikutukset voivat johtaa jopa maatalouden täydelliseen romahtamiseen. Maanviljelijät joutuvat myös muilla Euroopan alueilla kohtaamaan ilmastonmuutoksen vuoksi vakavia ongelmia esimerkiksi siksi, että sateiden ajoittuminen muuttuu merkittävästi. Lisäksi on muistettava uusien tai aiempaa voimakkaampina esiintyvien kasvitautien tai tuholaisten aiheuttamat mahdolliset ongelmat.

| 1.3 | Politiikalta odotetaan sen vuoksi nopeaa toimintaa ja ilmastopolitiikan sisällyttämistä kaikkiin muihin politiikan aloihin. |
| --- | --- |

1.3

Politiikalta odotetaan sen vuoksi nopeaa toimintaa ja ilmastopolitiikan sisällyttämistä kaikkiin muihin politiikan aloihin.

| 1.4 | Maatalous ei ole ilmastonmuutoksessa pelkästään uhri, vaan se on myös kasvihuonekaasupäästöjen tuottaja. Kyse ei ole niinkään hiilidioksidipäästöistä vaan pääasiassa metaanista ja dityppioksidista, joita maankäytön muutokset ja maataloustuotanto itsessään synnyttävät. ETSK kehottaa komissiota analysoimaan tarkemmin, miten maatalouden harjoittaminen eri muodoissaan vaikuttaa ilmastoon, ja johtamaan siitä esim. tukipolitiikkaan liittyviä poliittisia toimintavaihtoehtoja. Komitea on tyytyväinen komission ilmoitukseen, että tulevaisuudessa ilmastonsuojelu sisällytetään entistä vahvemmin yhteiseen maatalouspolitiikkaan. |
| --- | --- |

1.4

Maatalous ei ole ilmastonmuutoksessa pelkästään uhri, vaan se on myös kasvihuonekaasupäästöjen tuottaja. Kyse ei ole niinkään hiilidioksidipäästöistä vaan pääasiassa metaanista ja dityppioksidista, joita maankäytön muutokset ja maataloustuotanto itsessään synnyttävät. ETSK kehottaa komissiota analysoimaan tarkemmin, miten maatalouden harjoittaminen eri muodoissaan vaikuttaa ilmastoon, ja johtamaan siitä esim. tukipolitiikkaan liittyviä poliittisia toimintavaihtoehtoja. Komitea on tyytyväinen komission ilmoitukseen, että tulevaisuudessa ilmastonsuojelu sisällytetään entistä vahvemmin yhteiseen maatalouspolitiikkaan.

| 1.5 | Maatalous voi osallistua ilmastonsuojeluun merkittävällä tavalla, mm. huolehtimalla siitä, että maaperässä vielä jäljellä olevat hiilidioksidivarastot eivät pelkästään säily vaan humuksenmuodostus lisääntyy tavoiteltua enemmän, kun maatalouden energiankulutus vähenee ja kun biomassaa tuotetaan luonto- ja ympäristöystävällisellä tavalla energiakäyttöön. |
| --- | --- |

1.5

Maatalous voi osallistua ilmastonsuojeluun merkittävällä tavalla, mm. huolehtimalla siitä, että maaperässä vielä jäljellä olevat hiilidioksidivarastot eivät pelkästään säily vaan humuksenmuodostus lisääntyy tavoiteltua enemmän, kun maatalouden energiankulutus vähenee ja kun biomassaa tuotetaan luonto- ja ympäristöystävällisellä tavalla energiakäyttöön.

| 1.6 | Hahmotteilla olevalla EU:n tulevalla biopolttoainestrategialla, joka piiriin sisältyy komission mukaan pitkälti myös maatalouden raaka-aineiden tuonti, ei ETSK:n mielestä voida soveltuvalla ja taloudellisesti tehokkaalla tavalla toteuttaa samaan aikaan ilmastonsuojelutavoitteita ja luoda maatalouteen uusia työpaikkoja ja lisätuloja. Biopolttoainestrategian sijaan pitäisi pikemminkin laatia tarkkaan harkittu uusi biomassastrategia, joka ei tukeudu tuontiin vaan jolla pyritään nykyistä voimakkaammin muuntamaan maatalouden sivutuotteita/jätteitä energiaksi ja luomaan maanviljelijöille aktiivinen rooli uudelleen järjestettävässä hajautetussa energiakierrossa. |
| --- | --- |

1.6

Hahmotteilla olevalla EU:n tulevalla biopolttoainestrategialla, joka piiriin sisältyy komission mukaan pitkälti myös maatalouden raaka-aineiden tuonti, ei ETSK:n mielestä voida soveltuvalla ja taloudellisesti tehokkaalla tavalla toteuttaa samaan aikaan ilmastonsuojelutavoitteita ja luoda maatalouteen uusia työpaikkoja ja lisätuloja. Biopolttoainestrategian sijaan pitäisi pikemminkin laatia tarkkaan harkittu uusi biomassastrategia, joka ei tukeudu tuontiin vaan jolla pyritään nykyistä voimakkaammin muuntamaan maatalouden sivutuotteita/jätteitä energiaksi ja luomaan maanviljelijöille aktiivinen rooli uudelleen järjestettävässä hajautetussa energiakierrossa.

2.   Lausunnon keskeiset kohdat ja taustaa

| 2.1 | Maatalous on taloudenala, joka on kaikkein riippuvaisin luonnonoloista (ja sitä kautta myös ilmasto-olosuhteista) ja joka käyttää niitä hyväkseen sekä muuttaa tai muokkaa niitä. |
| --- | --- |

2.1

Maatalous on taloudenala, joka on kaikkein riippuvaisin luonnonoloista (ja sitä kautta myös ilmasto-olosuhteista) ja joka käyttää niitä hyväkseen sekä muuttaa tai muokkaa niitä.

| 2.2 | Maataloudessa on periaatteena kasvien yhteyttämiseen perustuva aurinkoenergian systemaattinen hyödyntäminen, jotta energiaa saadaan elintarvikkeiden ja rehujen muodossa ihmisen käyttöön. Yhteyttämisessä sitoutunutta energiaa on kautta aikojen käytetty myös lämmön lähteenä (esim. puun käyttö biomassana). |
| --- | --- |

2.2

Maataloudessa on periaatteena kasvien yhteyttämiseen perustuva aurinkoenergian systemaattinen hyödyntäminen, jotta energiaa saadaan elintarvikkeiden ja rehujen muodossa ihmisen käyttöön. Yhteyttämisessä sitoutunutta energiaa on kautta aikojen käytetty myös lämmön lähteenä (esim. puun käyttö biomassana).

| 2.3 | Euroopan ilmasto-olosuhteet, jotka tähän asti ovat olleet maataloudelle laajasti ottaen suotuisat, ovat ratkaiseva tekijä hyvin eri tavoin rakentuneen ja erittäin monipuolisen maatalouden kannalta. Tämä tarkoittaa myös, että olosuhteiden muuttuminen vaikuttaa välttämättä maatalouteen ja siihen liittyviin ekologisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin aluerakenteisiin. |
| --- | --- |

2.3

Euroopan ilmasto-olosuhteet, jotka tähän asti ovat olleet maataloudelle laajasti ottaen suotuisat, ovat ratkaiseva tekijä hyvin eri tavoin rakentuneen ja erittäin monipuolisen maatalouden kannalta. Tämä tarkoittaa myös, että olosuhteiden muuttuminen vaikuttaa välttämättä maatalouteen ja siihen liittyviin ekologisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin aluerakenteisiin.

3.   Yleistä

Maatalous ilmastonmuutoksen uhrina

| 3.1 | Ilmastonmuutos, erityisesti odotettavissa oleva lämpötilan kohoaminen ja vielä merkittävämpänä tekijänä sademäärien muuttuminen, tulee vaikuttamaan maatalouteen tietyillä Euroopan alueilla tuhoisasti. Etenkin Etelä-Euroopassa pitkään jatkuva kuivuus ja siitä johtuva aavikoituminen voi tehdä maataloustuotannosta mahdotonta. Lisäksi maastopaloilla voi olla huomattavia vaikutuksia viljelyksiin (1). Näiden alueiden taloutta uhkaa vakava järkkyminen. Ilmastonmuutos vaikuttaa kaikkien tieteellisten tutkimusten mukaan tuholaisiin ja tauteihin, jotka pienentävät hyvin merkittävästi ravinnon kannalta tärkeimpien viljelysten tuottoa. Patogeenien elinkaaressa tapahtuvat muutokset aiheuttavat:






  — | muutoksia patogeenien maantieteellisessä jakautumisessa |
| --- | --- | --- |

3.1

Ilmastonmuutos, erityisesti odotettavissa oleva lämpötilan kohoaminen ja vielä merkittävämpänä tekijänä sademäärien muuttuminen, tulee vaikuttamaan maatalouteen tietyillä Euroopan alueilla tuhoisasti. Etenkin Etelä-Euroopassa pitkään jatkuva kuivuus ja siitä johtuva aavikoituminen voi tehdä maataloustuotannosta mahdotonta. Lisäksi maastopaloilla voi olla huomattavia vaikutuksia viljelyksiin (1). Näiden alueiden taloutta uhkaa vakava järkkyminen. Ilmastonmuutos vaikuttaa kaikkien tieteellisten tutkimusten mukaan tuholaisiin ja tauteihin, jotka pienentävät hyvin merkittävästi ravinnon kannalta tärkeimpien viljelysten tuottoa. Patogeenien elinkaaressa tapahtuvat muutokset aiheuttavat:

—

muutoksia patogeenien maantieteellisessä jakautumisessa

| — | muutoksia tautien esiintymisessä ja vakavuudessa |
| --- | --- |

—

muutoksia tautien esiintymisessä ja vakavuudessa

| — | muutoksia tautien valvonnassa käytetyssä strategiassa. |
| --- | --- |

—

muutoksia tautien valvonnassa käytetyssä strategiassa.

| 3.2 | ETSK viittaa tässä yhteydessä useisiin julkaisuihin ja komission aloitteisiin, kuten tiedonantoon ”Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa” (2) ja siinä esitettyihin käsitteisiin ja suunnitelmiin, ilmastonmuutokseen sopeutumisesta laadittuun vihreään kirjaan ja myös siihen, että komissio on useasti korostanut järkevien maankäyttöstrategioiden kehittämisen olevan välttämätöntä. Lisäksi aiheeseen liittyvää toimintaa on käynnissä useissa maissa. |
| --- | --- |

3.2

ETSK viittaa tässä yhteydessä useisiin julkaisuihin ja komission aloitteisiin, kuten tiedonantoon ”Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa” (2) ja siinä esitettyihin käsitteisiin ja suunnitelmiin, ilmastonmuutokseen sopeutumisesta laadittuun vihreään kirjaan ja myös siihen, että komissio on useasti korostanut järkevien maankäyttöstrategioiden kehittämisen olevan välttämätöntä. Lisäksi aiheeseen liittyvää toimintaa on käynnissä useissa maissa.

| 3.3 | Oletettavasti useimpien Euroopan kansalaisten, kuten myös poliittisten päättäjien, mielikuvitus ei riitä käsittämään, mitä esim. siitä seuraa, että Etelä-Euroopassa joudutaan laajoilla alueilla luopumaan maataloudesta, koska vettä ei ole enää saatavilla riittävästi ja lämpötila saavuttaa niillä ajoittain äärilukemia. Tämä heikentää myös työllisyyttä kyseisillä alueilla, koska maan käyttötarkoitusta muutetaan. |
| --- | --- |

3.3

Oletettavasti useimpien Euroopan kansalaisten, kuten myös poliittisten päättäjien, mielikuvitus ei riitä käsittämään, mitä esim. siitä seuraa, että Etelä-Euroopassa joudutaan laajoilla alueilla luopumaan maataloudesta, koska vettä ei ole enää saatavilla riittävästi ja lämpötila saavuttaa niillä ajoittain äärilukemia. Tämä heikentää myös työllisyyttä kyseisillä alueilla, koska maan käyttötarkoitusta muutetaan.

| 3.4 | Siksi ETSK vetoaa päättäjiin, jotta he tekisivät kaikkensa pitääkseen kielteiset vaikutukset maatalouteen mahdollisimman vähäisinä laajan ja perusteellisen ilmastonsuojeluohjelman avulla. Lisäksi on toteutettava toimia, joilla maatalous mukautetaan ilmastonmuutokseen. Maataloussektorin on mukauduttava tehokkaasti ja nopeasti tuleviin ilmastossa tapahtuviin muutoksiin, sillä maataloustoiminnan jatkuvuus riippuu kyseisten toimien onnistumisesta tai epäonnistumisesta. |
| --- | --- |

3.4

Siksi ETSK vetoaa päättäjiin, jotta he tekisivät kaikkensa pitääkseen kielteiset vaikutukset maatalouteen mahdollisimman vähäisinä laajan ja perusteellisen ilmastonsuojeluohjelman avulla. Lisäksi on toteutettava toimia, joilla maatalous mukautetaan ilmastonmuutokseen. Maataloussektorin on mukauduttava tehokkaasti ja nopeasti tuleviin ilmastossa tapahtuviin muutoksiin, sillä maataloustoiminnan jatkuvuus riippuu kyseisten toimien onnistumisesta tai epäonnistumisesta.

| 3.4.1 | OECD:n ja FAO:n tuoreimman raportin mukaan tutkimus ja innovointi on asetettava keskeisiksi tekijöiksi ilmastonmuutosta torjuttaessa. Mukauttamistoimenpiteinä on harkittava ilmastonmuutokseen paremmin sopeutuvien uusien kasvilajien ja -lajikkeiden yleistämistä. Erityisen tärkeää on parantaa entisestään kasvi- ja eläinmateriaaleja. |
| --- | --- |

3.4.1

OECD:n ja FAO:n tuoreimman raportin mukaan tutkimus ja innovointi on asetettava keskeisiksi tekijöiksi ilmastonmuutosta torjuttaessa. Mukauttamistoimenpiteinä on harkittava ilmastonmuutokseen paremmin sopeutuvien uusien kasvilajien ja -lajikkeiden yleistämistä. Erityisen tärkeää on parantaa entisestään kasvi- ja eläinmateriaaleja.

Maatalouden vaikutus ilmastonmuutokseen

| 3.5 | ETSK pitää välttämättömänä, ettei keskustella pelkästään ilmastonmuutoksen kielteisistä vaikutuksista maatalouteen vaan myös maatalouden vaikutuksesta ilmastonmuutokseen ja että käynnistetään toimenpiteitä ilmastoa vahingoittavien maatalouden vaikutusten vähentämiseksi. On myös tärkeää ottaa huomioon erilaiset maatalousalalla toteutettavissa olevat toimet, joilla voidaan edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa. |
| --- | --- |

3.5

ETSK pitää välttämättömänä, ettei keskustella pelkästään ilmastonmuutoksen kielteisistä vaikutuksista maatalouteen vaan myös maatalouden vaikutuksesta ilmastonmuutokseen ja että käynnistetään toimenpiteitä ilmastoa vahingoittavien maatalouden vaikutusten vähentämiseksi. On myös tärkeää ottaa huomioon erilaiset maatalousalalla toteutettavissa olevat toimet, joilla voidaan edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa.

| 3.6 | Komitea pitääkin tervetulleena, että komissio on maininnut tiedonannossaan ”YMP:n uudistuksen” terveystarkastuksen ”valmistelu” (3) ilmastopolitiikan yhtenä yhteisen maatalouspolitiikan neljästä uudesta haasteesta. |
| --- | --- |

3.6

Komitea pitääkin tervetulleena, että komissio on maininnut tiedonannossaan ”YMP:n uudistuksen” terveystarkastuksen ”valmistelu” (3) ilmastopolitiikan yhtenä yhteisen maatalouspolitiikan neljästä uudesta haasteesta.

| 3.7 | IPCC:n määritelmän mukaan maatalouden suorien päästöjen osuus on 10–12 prosenttia. Maatalouden kokonaisosuuden kaikista kasvihuonekaasupäästöistä arvioidaan olevan 8,5–16,5 miljardia CO2e-tonnia (4) eli 17–32 prosenttia (5). |
| --- | --- |

3.7

IPCC:n määritelmän mukaan maatalouden suorien päästöjen osuus on 10–12 prosenttia. Maatalouden kokonaisosuuden kaikista kasvihuonekaasupäästöistä arvioidaan olevan 8,5–16,5 miljardia CO2e-tonnia (4) eli 17–32 prosenttia (5).

| 3.8 | Maatalouden osuus kasvihuonekaasupäästöistä arvioidaan Euroopan osalta selvästi pienemmäksi kuin maailmanlaajuisesti. Komissio mainitsee hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) käyttämän laskentamenetelmän perusteella osuudeksi 9 prosenttia. Maatalouden päästöjä on onnistuttu vähentämään vuodesta 1990 EU:n nykyisissä 27 jäsenvaltiossa 20 prosentilla ja 15 vanhassa jäsenvaltiossa 11 prosentilla (6). IPCC:n laskentamenetelmässä ei kuitenkaan oteta huomioon maankäytön muutoksista syntyviä päästöjä eikä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden valmistukseen käytettyä energiapanosta tai traktoreissa käytettävää polttoainetta. Niinpä esimerkiksi komissio arvioi Saksan maatalouden osuuden päästöistä 6 prosentiksi, kun taas Saksan liittohallitus toteaa osuuden olevan 11–15 prosenttia, koska se ottaa arvioon mukaan kaikki maataloudesta johtuvat päästöt. |
| --- | --- |

3.8

Maatalouden osuus kasvihuonekaasupäästöistä arvioidaan Euroopan osalta selvästi pienemmäksi kuin maailmanlaajuisesti. Komissio mainitsee hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) käyttämän laskentamenetelmän perusteella osuudeksi 9 prosenttia. Maatalouden päästöjä on onnistuttu vähentämään vuodesta 1990 EU:n nykyisissä 27 jäsenvaltiossa 20 prosentilla ja 15 vanhassa jäsenvaltiossa 11 prosentilla (6). IPCC:n laskentamenetelmässä ei kuitenkaan oteta huomioon maankäytön muutoksista syntyviä päästöjä eikä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden valmistukseen käytettyä energiapanosta tai traktoreissa käytettävää polttoainetta. Niinpä esimerkiksi komissio arvioi Saksan maatalouden osuuden päästöistä 6 prosentiksi, kun taas Saksan liittohallitus toteaa osuuden olevan 11–15 prosenttia, koska se ottaa arvioon mukaan kaikki maataloudesta johtuvat päästöt.

Maatalouden eri kasvihuonekaasupäästöjen merkitys

| 3.9 | Maatalous aiheuttaa vain pienen osan hiilidioksidin nettopäästöistä. Tämä johtuu lähinnä siitä, että kasvit ennen kaikkea sitovat hiilidioksidia ja muuttavat sen orgaaniseksi massaksi. Biomassan hyödyntämisen jälkeen siihen sitoutunut hiili tosin vapautuu jälleen hiilidioksidina ilmakehään. Hiilikierto on siis pitkälti suljettu. |
| --- | --- |

3.9

Maatalous aiheuttaa vain pienen osan hiilidioksidin nettopäästöistä. Tämä johtuu lähinnä siitä, että kasvit ennen kaikkea sitovat hiilidioksidia ja muuttavat sen orgaaniseksi massaksi. Biomassan hyödyntämisen jälkeen siihen sitoutunut hiili tosin vapautuu jälleen hiilidioksidina ilmakehään. Hiilikierto on siis pitkälti suljettu.

| 3.10 | IPCC:n neljännen arviointiraportin (7) mukaan ilmastopolitiikassa on maatalouden osalta otettava huomioon ennen kaikkea metaani- ja dityppioksidipäästöt. Maatalous aiheuttaa Euroopassa noin 40 prosenttia kaikista metaani- ja dityppioksidipäästöistä, jotka ovat ilmaston kannalta erityisen merkittäviä. Dityppioksidin kasvihuonevaikutus on noin 296 kertaa suurempi ja metaanin noin 23 kertaa suurempi kuin hiilidioksidin. |
| --- | --- |

3.10

IPCC:n neljännen arviointiraportin (7) mukaan ilmastopolitiikassa on maatalouden osalta otettava huomioon ennen kaikkea metaani- ja dityppioksidipäästöt. Maatalous aiheuttaa Euroopassa noin 40 prosenttia kaikista metaani- ja dityppioksidipäästöistä, jotka ovat ilmaston kannalta erityisen merkittäviä. Dityppioksidin kasvihuonevaikutus on noin 296 kertaa suurempi ja metaanin noin 23 kertaa suurempi kuin hiilidioksidin.

| 3.11 | Neljällä seikalla on maataloudessa erityistä merkitystä ilmaston kannalta:






  a) | metsien, soiden, kosteikkojen ja laidunten muuttaminen viljelymaaksi |
| --- | --- | --- |

3.11

Neljällä seikalla on maataloudessa erityistä merkitystä ilmaston kannalta:

a)

metsien, soiden, kosteikkojen ja laidunten muuttaminen viljelymaaksi

| b) | kasvihuonekaasut, joita vapautuu maatalousmaasta ja tuotantoeläimistä |
| --- | --- |

b)

kasvihuonekaasut, joita vapautuu maatalousmaasta ja tuotantoeläimistä

| c) | maataloudessa tarvittava ja tuotantoketjussa sitä ennen ja sen jälkeen tarvittava energiapanos, mm. polttoaineiden, kivennäislannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden sekä muun prosessienergian muodossa (8) |
| --- | --- |

c)

maataloudessa tarvittava ja tuotantoketjussa sitä ennen ja sen jälkeen tarvittava energiapanos, mm. polttoaineiden, kivennäislannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden sekä muun prosessienergian muodossa (8)

| d) | biomassan tuottaminen energiakäyttöön. |
| --- | --- |

d)

biomassan tuottaminen energiakäyttöön.

| 3.12 | Globaalisti tarkasteltuna maatalousmaana käyttämättömän maan ottamisella maatalouskäyttöön on valtava merkitys. Sen merkitys on selvästi suurempi kuin tuotannossa syntyvien kasvihuonekaasujen ja maataloudessa käytettävän energiapanoksen. Viljelymaaksi muuttaminen merkitsee aina kasvihuonekaasujen vapautumista, sillä viljelymaa sitoo keskimäärin vähiten hiiltä (9) (jos aavikoita ja puoliaavikoita sekä rakennettua maata ei oteta huomioon). |
| --- | --- |

3.12

Globaalisti tarkasteltuna maatalousmaana käyttämättömän maan ottamisella maatalouskäyttöön on valtava merkitys. Sen merkitys on selvästi suurempi kuin tuotannossa syntyvien kasvihuonekaasujen ja maataloudessa käytettävän energiapanoksen. Viljelymaaksi muuttaminen merkitsee aina kasvihuonekaasujen vapautumista, sillä viljelymaa sitoo keskimäärin vähiten hiiltä (9) (jos aavikoita ja puoliaavikoita sekä rakennettua maata ei oteta huomioon).

| 3.13 | Keskustelu sademetsien hakkuista Amazonin alueella tai Indonesiassa on siksi erittäin tärkeää. ETSK toteaa, että sikäläiset massiiviset hakkuut liittyvät Eurooppaan ja eurooppalaiseen maatalouteen (10). |
| --- | --- |

3.13

Keskustelu sademetsien hakkuista Amazonin alueella tai Indonesiassa on siksi erittäin tärkeää. ETSK toteaa, että sikäläiset massiiviset hakkuut liittyvät Eurooppaan ja eurooppalaiseen maatalouteen (10).

Maankäytön/hiilidioksidivaraston muuttuminen

| 3.14 | On suuri ongelma, että Euroopassa otetaan edelleen rakennusmaaksi päivittäin suuria alueita, jotka eivät sen jälkeen ole enää käytettävissä maataloustuotantoon ja hiilidioksidivarastoina. ETSK pahoittelee, että suunniteltua maaperänsuojeludirektiiviä, jolla voisi olla merkittävä vaikutus, ei ole tähän mennessä hyväksytty. |
| --- | --- |

3.14

On suuri ongelma, että Euroopassa otetaan edelleen rakennusmaaksi päivittäin suuria alueita, jotka eivät sen jälkeen ole enää käytettävissä maataloustuotantoon ja hiilidioksidivarastoina. ETSK pahoittelee, että suunniteltua maaperänsuojeludirektiiviä, jolla voisi olla merkittävä vaikutus, ei ole tähän mennessä hyväksytty.

| 3.15 | Ilmastopolitiikassa on otettava huomioon kuusi merkittävää hiilidioksidivarastoa (11). Maatalous liittyy lähinnä maanpäälliseen biomassaan ja maaperään. Koska maataloudessa on periaatteena korjata tuotettu biomassa vuosittain satona, maatalous ei luo uusia maanpäällisiä biomassaan perustuvia hiilidioksidivarastoja. |
| --- | --- |

3.15

Ilmastopolitiikassa on otettava huomioon kuusi merkittävää hiilidioksidivarastoa (11). Maatalous liittyy lähinnä maanpäälliseen biomassaan ja maaperään. Koska maataloudessa on periaatteena korjata tuotettu biomassa vuosittain satona, maatalous ei luo uusia maanpäällisiä biomassaan perustuvia hiilidioksidivarastoja.

| 3.16 | Metsien, soiden ja laidunten muuttaminen viljelymaaksi johtaa maaperään sitoutuneen hiilen vapautumiseen. Euroopan maataloudessa on säilytettävä maa-alueet, joihin hiiltä on vielä varastoitunut runsaasti. Tätä varten on sopivin tukivälinein luotava kannustimia, jotta voidaan käyttää soveltuvia tuotantomenetelmiä. |
| --- | --- |

3.16

Metsien, soiden ja laidunten muuttaminen viljelymaaksi johtaa maaperään sitoutuneen hiilen vapautumiseen. Euroopan maataloudessa on säilytettävä maa-alueet, joihin hiiltä on vielä varastoitunut runsaasti. Tätä varten on sopivin tukivälinein luotava kannustimia, jotta voidaan käyttää soveltuvia tuotantomenetelmiä.

| 3.17 | Soiden ja metsien muuttaminen tulisi nykytietämyksen mukaan jo pelkästään ilmastonsuojelusyistä kieltää välittömästi. |
| --- | --- |

3.17

Soiden ja metsien muuttaminen tulisi nykytietämyksen mukaan jo pelkästään ilmastonsuojelusyistä kieltää välittömästi.

| 3.18 | Euroopassa on viime vuosikymmeninä muutettu merkittävä määrä laidunmaata viljelymaaksi. Erilaisista määräyksistä (12) huolimatta tätä kehitystä ei ole vielä saatu pysähtymään, vaan tietyillä alueilla se kiihtyy edelleen energiamaatalouden lisääntyessä. |
| --- | --- |

3.18

Euroopassa on viime vuosikymmeninä muutettu merkittävä määrä laidunmaata viljelymaaksi. Erilaisista määräyksistä (12) huolimatta tätä kehitystä ei ole vielä saatu pysähtymään, vaan tietyillä alueilla se kiihtyy edelleen energiamaatalouden lisääntyessä.

| 3.19 | Laidunmaata otetaan yhä enemmän viljelykäyttöön siksi, että maanviljelijät saavat viljelymaasta selvästi paremman tuoton. Laidunkäyttö on työläämpää, ja huipputuottoisat naudat eivät enää tuota toivotulla tavalla pelkällä ruoholla. Niitä ruokitaan erikoisrehulla, jonka tuottaminen on mahdollista vain huomattavasti suuremmalla energiapanoksella. |
| --- | --- |

3.19

Laidunmaata otetaan yhä enemmän viljelykäyttöön siksi, että maanviljelijät saavat viljelymaasta selvästi paremman tuoton. Laidunkäyttö on työläämpää, ja huipputuottoisat naudat eivät enää tuota toivotulla tavalla pelkällä ruoholla. Niitä ruokitaan erikoisrehulla, jonka tuottaminen on mahdollista vain huomattavasti suuremmalla energiapanoksella.

| 3.20 | ETSK seuraa tarkasti, miten asiaan suhtaudutaan ympäristö- ja maatalouspolitiikassa esim. maatalouspolitiikan ”terveystarkastusta” koskevissa säädösehdotuksissa. Lisäksi se vaatii tiivistä keskustelua siitä, miten luontoa ja ilmastoa suojelevista maankäyttötavoista voitaisiin tehdä jälleen taloudellisesti houkuttelevia maanviljelijöille. |
| --- | --- |

3.20

ETSK seuraa tarkasti, miten asiaan suhtaudutaan ympäristö- ja maatalouspolitiikassa esim. maatalouspolitiikan ”terveystarkastusta” koskevissa säädösehdotuksissa. Lisäksi se vaatii tiivistä keskustelua siitä, miten luontoa ja ilmastoa suojelevista maankäyttötavoista voitaisiin tehdä jälleen taloudellisesti houkuttelevia maanviljelijöille.

Maataloustuotannon kasvihuonekaasut

| 3.20.1 | Dityppioksidin päälähde on synteettisten ja orgaanisten typpilannoitteiden käyttö. Aina kun käytetään suurempia typpiannoksia, on vaarana, että typpi ei poistu kasveista tarpeeksi nopeasti tai kokonaan ja dityppidioksidia vapautuu ympäristöön. Tähän asti ympäristöpolitiikassa on kiinnitetty huomiota ennen kaikkea pinta- ja pohjavesien kuormittumiseen. Ilmastokysymyksen myötä keskusteluun tulee mukaan uusi ravinnekierron kriittistä tarkastelua puoltava argumentti. |
| --- | --- |

3.20.1

Dityppioksidin päälähde on synteettisten ja orgaanisten typpilannoitteiden käyttö. Aina kun käytetään suurempia typpiannoksia, on vaarana, että typpi ei poistu kasveista tarpeeksi nopeasti tai kokonaan ja dityppidioksidia vapautuu ympäristöön. Tähän asti ympäristöpolitiikassa on kiinnitetty huomiota ennen kaikkea pinta- ja pohjavesien kuormittumiseen. Ilmastokysymyksen myötä keskusteluun tulee mukaan uusi ravinnekierron kriittistä tarkastelua puoltava argumentti.

| 3.20.2 | Ilmastotutkija professori Paul Crutzen on tutkinut dityppioksidipäästöjä tuotantoketjussa, jossa rapsista tehdään biodieseliä (13), ja tullut siihen tulokseen, että rapsimetyyliesterin ilmastovaikutus saattaa juuri kivennäislannoitteiden käytöstä johtuvien suurten dityppioksidipäästöjen vuoksi olla tietyin edellytyksin jopa pahempi kuin öljystä tehdyn dieselin. |
| --- | --- |

3.20.2

Ilmastotutkija professori Paul Crutzen on tutkinut dityppioksidipäästöjä tuotantoketjussa, jossa rapsista tehdään biodieseliä (13), ja tullut siihen tulokseen, että rapsimetyyliesterin ilmastovaikutus saattaa juuri kivennäislannoitteiden käytöstä johtuvien suurten dityppioksidipäästöjen vuoksi olla tietyin edellytyksin jopa pahempi kuin öljystä tehdyn dieselin.

| 3.20.3 | Toinen, määrällisesti pienempi dityppioksidipäästöjen lähde on orgaanisen massan vapautuminen maaperästä erityisesti peltoviljelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

3.20.3

Toinen, määrällisesti pienempi dityppioksidipäästöjen lähde on orgaanisen massan vapautuminen maaperästä erityisesti peltoviljelyn yhteydessä.

| 3.20.4 | Maataloudessa haihtuva metaani on Euroopassa peräisin etupäässä märehtijöistä ja erityisesti naudoista. ETSK on tietoinen, että märehtijöiden aiheuttaman metaanikuormituksen kasvava merkitys on maailmanlaajuinen (14) ja että ongelma kasvaa kaikkialla eläinkannan kasvaessa. Nautakanta on tosin pienentynyt Euroopassa viime vuosina (15), mutta Eurooppa on alalla nettotuoja. |
| --- | --- |

3.20.4

Maataloudessa haihtuva metaani on Euroopassa peräisin etupäässä märehtijöistä ja erityisesti naudoista. ETSK on tietoinen, että märehtijöiden aiheuttaman metaanikuormituksen kasvava merkitys on maailmanlaajuinen (14) ja että ongelma kasvaa kaikkialla eläinkannan kasvaessa. Nautakanta on tosin pienentynyt Euroopassa viime vuosina (15), mutta Eurooppa on alalla nettotuoja.

| 3.21 | Lihankulutuksella on kaiken kaikkiaan merkitystä ilmaston kannalta. Yhden lihakalorin tuottamiseen tarvitaan noin 10 kasviperäistä kaloria. Jos lihankulutus kasvaa, on viljeltävä enemmän rehua, mikä vaatii energiaa ja lisää maatalousmaahan kohdistuvaa tuottopainetta. Lihankulutus on Euroopassa verrattain suurta. Suuri osa Euroopassa käytetystä rehusta on tuontitavaraa, ja sen viljeleminen aiheuttaa usein suunnattomia ongelmia (esim. soijanviljely Amazonin alueella). Tämän vuoksi ETSK kannattaa myös sitä, että Euroopassa laaditaan ja otetaan käyttöön valkuaisainestrategia. |
| --- | --- |

3.21

Lihankulutuksella on kaiken kaikkiaan merkitystä ilmaston kannalta. Yhden lihakalorin tuottamiseen tarvitaan noin 10 kasviperäistä kaloria. Jos lihankulutus kasvaa, on viljeltävä enemmän rehua, mikä vaatii energiaa ja lisää maatalousmaahan kohdistuvaa tuottopainetta. Lihankulutus on Euroopassa verrattain suurta. Suuri osa Euroopassa käytetystä rehusta on tuontitavaraa, ja sen viljeleminen aiheuttaa usein suunnattomia ongelmia (esim. soijanviljely Amazonin alueella). Tämän vuoksi ETSK kannattaa myös sitä, että Euroopassa laaditaan ja otetaan käyttöön valkuaisainestrategia.

| 3.22 | Tuotetun lihamäärän lisäksi myös eläintenpitotavalla on merkitystä. Esimerkiksi lihan- ja maidontuotannossa laiduntalous, jossa lehmät ovat kasvukauden laitumella, kuluttaa vähemmän energiaa. Laiduntalouden merkitystä ilmastonsuojelussa on toistaiseksi aliarvioitu. Liha ja maito voivat kuitenkin tulla myös tiloilta, joilla tarvitaan suuri energiapanos, laiduntamista ei harjoiteta ja eläimet ruokitaan pääasiassa maissisäilörehulla tai muilla energiapitoisilla rehukasveilla. |
| --- | --- |

3.22

Tuotetun lihamäärän lisäksi myös eläintenpitotavalla on merkitystä. Esimerkiksi lihan- ja maidontuotannossa laiduntalous, jossa lehmät ovat kasvukauden laitumella, kuluttaa vähemmän energiaa. Laiduntalouden merkitystä ilmastonsuojelussa on toistaiseksi aliarvioitu. Liha ja maito voivat kuitenkin tulla myös tiloilta, joilla tarvitaan suuri energiapanos, laiduntamista ei harjoiteta ja eläimet ruokitaan pääasiassa maissisäilörehulla tai muilla energiapitoisilla rehukasveilla.

Maatalouden energiapanos

| 3.23 | Maataloudessa aurinkoenergia muutetaan suoraan hyödynnettäväksi kasvienergiaksi. Tästä on sitä vähemmän etua, mitä enemmän tuotantoprosessissa käytetään fossiilisista energialähteistä saatavaa energiaa tai mitä enemmän kasvituotteita jalostetaan eläintuotteiksi sen sijaan, että ne päätyisivät suoraan ihmisen käyttöön. |
| --- | --- |

3.23

Maataloudessa aurinkoenergia muutetaan suoraan hyödynnettäväksi kasvienergiaksi. Tästä on sitä vähemmän etua, mitä enemmän tuotantoprosessissa käytetään fossiilisista energialähteistä saatavaa energiaa tai mitä enemmän kasvituotteita jalostetaan eläintuotteiksi sen sijaan, että ne päätyisivät suoraan ihmisen käyttöön.

| 3.24 | Kun esimerkiksi luonnonmukaista maataloutta harjoittavilla tiloilla on luovuttu teollisesti valmistettujen veteen liukenevien kivennäislannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käytöstä, heikentää niiden käyttö perinteisen maatalouden energia- ja ilmastotasetta. |
| --- | --- |

3.24

Kun esimerkiksi luonnonmukaista maataloutta harjoittavilla tiloilla on luovuttu teollisesti valmistettujen veteen liukenevien kivennäislannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käytöstä, heikentää niiden käyttö perinteisen maatalouden energia- ja ilmastotasetta.

| 3.24.1 | Eräistä maatalouden raaka-aine- ja energiataloutta koskevista tunnetuista vertailututkimuksista, kuten myös hiilidioksidin varastoitumista koskevista tutkimuksista, ilmenee, että luonnonmukaisessa maataloudessa tarvittava energia- ja typpipanos on keskimäärin pienempi kuin perinteisessä maataloudessa. Vaikka otetaan huomioon, että perinteisellä maataloudella tavoitellaan keskimääräistä suurempaa tuottoa, luonnonmukaisen maatalouden kasvihuonevaikutus on vähäisempi (16). Siksi esimerkiksi Saksan liittohallitus pitää luonnonmukaisen maatalouden edistämistä myös ilmaston suojelemisena (17). |
| --- | --- |

3.24.1

Eräistä maatalouden raaka-aine- ja energiataloutta koskevista tunnetuista vertailututkimuksista, kuten myös hiilidioksidin varastoitumista koskevista tutkimuksista, ilmenee, että luonnonmukaisessa maataloudessa tarvittava energia- ja typpipanos on keskimäärin pienempi kuin perinteisessä maataloudessa. Vaikka otetaan huomioon, että perinteisellä maataloudella tavoitellaan keskimääräistä suurempaa tuottoa, luonnonmukaisen maatalouden kasvihuonevaikutus on vähäisempi (16). Siksi esimerkiksi Saksan liittohallitus pitää luonnonmukaisen maatalouden edistämistä myös ilmaston suojelemisena (17).

| 3.24.2 | Muissa tutkimuksissa tullaan osittain erilaisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

3.24.2

Muissa tutkimuksissa tullaan osittain erilaisiin tuloksiin.

| 3.25 | ETSK kehottaa siis komissiota — osittain myös vielä heikkojen ja ristiriitaisten tietojen vuoksi — analysoimaan tarkasti, miten maatalouden harjoittaminen ja muu kuin maatalouteen liittyvä toiminta eri muodoissaan vaikuttaa ilmastoon, ja johtamaan siitä esim. tukipolitiikkaan liittyviä poliittisia toimintavaihtoehtoja. |
| --- | --- |

3.25

ETSK kehottaa siis komissiota — osittain myös vielä heikkojen ja ristiriitaisten tietojen vuoksi — analysoimaan tarkasti, miten maatalouden harjoittaminen ja muu kuin maatalouteen liittyvä toiminta eri muodoissaan vaikuttaa ilmastoon, ja johtamaan siitä esim. tukipolitiikkaan liittyviä poliittisia toimintavaihtoehtoja.

Maatalouden osallistuminen ilmastonmuutosongelmien ratkaisemiseen

| 3.26 | Maataloudessa voidaan toteuttaa monenlaisia toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi nykyisestä. Tällaisia toimia ovat mm. luopuminen metsien, soiden, kosteikkojen ja laidunten muuntamisesta viljelymaaksi sekä dityppioksidi- ja metaanipäästöjen vähentäminen säästävällä peltoviljelyllä ja mahdollisimman kestävällä maankäytöllä (välikasviviljely), vuoroviljelyllä (esim. tuholaisongelmien vähentämiseksi), sopivalla lannoiteannostelulla jne. |
| --- | --- |

3.26

Maataloudessa voidaan toteuttaa monenlaisia toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi nykyisestä. Tällaisia toimia ovat mm. luopuminen metsien, soiden, kosteikkojen ja laidunten muuntamisesta viljelymaaksi sekä dityppioksidi- ja metaanipäästöjen vähentäminen säästävällä peltoviljelyllä ja mahdollisimman kestävällä maankäytöllä (välikasviviljely), vuoroviljelyllä (esim. tuholaisongelmien vähentämiseksi), sopivalla lannoiteannostelulla jne.

| 3.27 | Kesti kauan ennen kuin energiapanosta alettiin pitää ongelmana, sillä energiaa on ollut saatavilla hyvin edullisesti. ETSK pitää välttämättömänä, että tulevaisuudessa erityisen energiatehokkaisiin viljelymuotoihin kiinnitetään enemmän huomiota ja että niitä edistetään voimakkaammin. Luonnonmukainen maatalous ja vähäisin tuotantopanoksin toimiva tuotanto (esim. laajamittainen laiduntaminen) saattavat olla avuksi. |
| --- | --- |

3.27

Kesti kauan ennen kuin energiapanosta alettiin pitää ongelmana, sillä energiaa on ollut saatavilla hyvin edullisesti. ETSK pitää välttämättömänä, että tulevaisuudessa erityisen energiatehokkaisiin viljelymuotoihin kiinnitetään enemmän huomiota ja että niitä edistetään voimakkaammin. Luonnonmukainen maatalous ja vähäisin tuotantopanoksin toimiva tuotanto (esim. laajamittainen laiduntaminen) saattavat olla avuksi.

| 3.28 | Niin sanotuilla sekaviljelyksillä toteutetut kokeilut ovat tuottaneet lupaavia tuloksia. Niissä on kyse esimerkiksi siitä, että viljaa viljellään samalla pellolla palko- ja öljykasvien kanssa, jolloin lannoiteannosta ja torjunta-aineiden käyttöä voidaan merkittävästi vähentää. Samalla myös luonnon monimuotoisuus lisääntyy ja humuksenmuodostus lisääntyy. |
| --- | --- |

3.28

Niin sanotuilla sekaviljelyksillä toteutetut kokeilut ovat tuottaneet lupaavia tuloksia. Niissä on kyse esimerkiksi siitä, että viljaa viljellään samalla pellolla palko- ja öljykasvien kanssa, jolloin lannoiteannosta ja torjunta-aineiden käyttöä voidaan merkittävästi vähentää. Samalla myös luonnon monimuotoisuus lisääntyy ja humuksenmuodostus lisääntyy.

| 3.29 | Humuksen käytöllä maataloudessa on ilmaston suojelussa ratkaiseva merkitys. Etenkin viljelymailla on tulevaisuudessa kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että humuspitoisuus pidetään vakaana ja korkeana, mikä monesti edellyttää viljelykierron muuttamista. ETSK pyytää komissiota yhdessä jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten kanssa hyödyntämään tehtyjä tutkimuksia ja tarvittaessa laatimaan uusia parhaiden mahdollisten menettelyjen löytämiseksi ja niiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.29

Humuksen käytöllä maataloudessa on ilmaston suojelussa ratkaiseva merkitys. Etenkin viljelymailla on tulevaisuudessa kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että humuspitoisuus pidetään vakaana ja korkeana, mikä monesti edellyttää viljelykierron muuttamista. ETSK pyytää komissiota yhdessä jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten kanssa hyödyntämään tehtyjä tutkimuksia ja tarvittaessa laatimaan uusia parhaiden mahdollisten menettelyjen löytämiseksi ja niiden tukemiseksi.

| 3.30 | Tässä yhteydessä pitäisi myös pohtia, mikä merkitys perinteiselle kiinteän lannan käytölle olisi annettava. Lisäksi on selvitettävä, ettei toisen polven biopolttoaineisiin liittyvä koko kasvin hyötykäyttö ole humuksen muodostumisen kannalta epäedullista. |
| --- | --- |

3.30

Tässä yhteydessä pitäisi myös pohtia, mikä merkitys perinteiselle kiinteän lannan käytölle olisi annettava. Lisäksi on selvitettävä, ettei toisen polven biopolttoaineisiin liittyvä koko kasvin hyötykäyttö ole humuksen muodostumisen kannalta epäedullista.

4.   Maataloudessa syntyvä bioenergia ja biopolttoaineet

| 4.1 | Neuvoston tuleva puheenjohtajamaa Ranska on pyytänyt ETSK:ta käsittelemään tässä lausunnossa myös biopolttoaineita. Komitea täyttää tämän toiveen tietysti mielellään, mutta viittaa samalla tätä asiaa koskeviin lausuntoihinsa (18), joissa se on kattavasti perustellut kriittisen suhtautumisensa tämänhetkiseen biopolttoainestrategiaan. |
| --- | --- |

4.1

Neuvoston tuleva puheenjohtajamaa Ranska on pyytänyt ETSK:ta käsittelemään tässä lausunnossa myös biopolttoaineita. Komitea täyttää tämän toiveen tietysti mielellään, mutta viittaa samalla tätä asiaa koskeviin lausuntoihinsa (18), joissa se on kattavasti perustellut kriittisen suhtautumisensa tämänhetkiseen biopolttoainestrategiaan.

| 4.2 | Hiilen, öljyn ja maakaasun käytön aiheuttamien runsaiden hiilidioksidipäästöjen vuoksi on alettu oikeutetusti miettiä suoraan kasveista saatavan energian käytön voimakasta lisäämistä. ETSK on useasti ottanut myönteisen kannan bioenergian käyttöön, mutta haluaa vielä kerran esittää perusperiaatteet, joiden noudattamista se pitää välttämättömänä. |
| --- | --- |

4.2

Hiilen, öljyn ja maakaasun käytön aiheuttamien runsaiden hiilidioksidipäästöjen vuoksi on alettu oikeutetusti miettiä suoraan kasveista saatavan energian käytön voimakasta lisäämistä. ETSK on useasti ottanut myönteisen kannan bioenergian käyttöön, mutta haluaa vielä kerran esittää perusperiaatteet, joiden noudattamista se pitää välttämättömänä.

| 4.2.1 | ETSK painottaa, että oikeus riittävään ravintoon tunnustetaan nimenomaan ihmisoikeuksien keskeisenä osana laajassa mielessä. Peruselintarvikkeiden tuotannolle on annettava etusija energiatuotantoon nähden. |
| --- | --- |

4.2.1

ETSK painottaa, että oikeus riittävään ravintoon tunnustetaan nimenomaan ihmisoikeuksien keskeisenä osana laajassa mielessä. Peruselintarvikkeiden tuotannolle on annettava etusija energiatuotantoon nähden.

| 4.2.2 | Lisäksi on tärkeää, että energiakasvien viljelyyn ei oteta maa-alueita, jotka ovat merkittäviä hiilidioksidivarastoja tai joilla on luonnon monimuotoisuuden kannalta keskeinen merkitys. ETSK pitää tervetulleena, että komissio on tunnustanut, että energiakasvien viljelyssä on noudatettava ympäristökestävyyskriteerejä. Kysymystä, ovatko uusiutuvasta energiasta annetussa direktiiviluonnoksessa esitetyt ympäristökestävyyskriteerit riittäviä vai onko niitä pidettävä riittämättöminä, ETSK käsittelee perusteellisesti lausunnossa, jonka se antaa direktiiviluonnoksesta. ETSK:n mielestä kaikkiin polttoaineisiin, myös rehuihin, tulisi alkuperästä riippumatta soveltaa vastaavia ympäristökestävyyskriteerejä. |
| --- | --- |

4.2.2

Lisäksi on tärkeää, että energiakasvien viljelyyn ei oteta maa-alueita, jotka ovat merkittäviä hiilidioksidivarastoja tai joilla on luonnon monimuotoisuuden kannalta keskeinen merkitys. ETSK pitää tervetulleena, että komissio on tunnustanut, että energiakasvien viljelyssä on noudatettava ympäristökestävyyskriteerejä. Kysymystä, ovatko uusiutuvasta energiasta annetussa direktiiviluonnoksessa esitetyt ympäristökestävyyskriteerit riittäviä vai onko niitä pidettävä riittämättöminä, ETSK käsittelee perusteellisesti lausunnossa, jonka se antaa direktiiviluonnoksesta. ETSK:n mielestä kaikkiin polttoaineisiin, myös rehuihin, tulisi alkuperästä riippumatta soveltaa vastaavia ympäristökestävyyskriteerejä.

| 4.2.3 | Jo maatalousjätteiden hyötykäytön ja maisemanhoidossa syntyvän biomassan energiapotentiaali on Euroopassa suuri, mutta niiden käyttö on tällä hetkellä vähäistä, koska erityinen (energiaintensiivinen) energiakasvien viljely on taloudellisesti kannattavampaa. Tähän asti tukipolitiikalla on annettu vääriä signaaleja. |
| --- | --- |

4.2.3

Jo maatalousjätteiden hyötykäytön ja maisemanhoidossa syntyvän biomassan energiapotentiaali on Euroopassa suuri, mutta niiden käyttö on tällä hetkellä vähäistä, koska erityinen (energiaintensiivinen) energiakasvien viljely on taloudellisesti kannattavampaa. Tähän asti tukipolitiikalla on annettu vääriä signaaleja.

| 4.2.4 | Bioenergiaa käytettäessä on huolehdittava mahdollisimman hyvästä tehokkuudesta. On esim. järjetöntä tuottaa maissista energiaintensiivisellä viljelyllä biokaasua, kun sähköntuotannossa syntyvää jätelämpöä ei saada myytyä. Tuotetusta energiasta noin 2/3 häviää heti tällä tavalla. |
| --- | --- |

4.2.4

Bioenergiaa käytettäessä on huolehdittava mahdollisimman hyvästä tehokkuudesta. On esim. järjetöntä tuottaa maissista energiaintensiivisellä viljelyllä biokaasua, kun sähköntuotannossa syntyvää jätelämpöä ei saada myytyä. Tuotetusta energiasta noin 2/3 häviää heti tällä tavalla.

| 4.2.5 | Energiakasvien tuottamiseen tarvitaan nykyisin usein suuri energiapanos, ja näin saatuja kasveja ja öljyjä jatkojalostetaan energiaa kuluttaen teollisessa prosessissa. Tämä johtaa monien biopolttoaineiden heikkoon tai jopa negatiiviseen nettoenergiataseeseen ja ilmastotaseeseen, joka saattaa olla surkea. |
| --- | --- |

4.2.5

Energiakasvien tuottamiseen tarvitaan nykyisin usein suuri energiapanos, ja näin saatuja kasveja ja öljyjä jatkojalostetaan energiaa kuluttaen teollisessa prosessissa. Tämä johtaa monien biopolttoaineiden heikkoon tai jopa negatiiviseen nettoenergiataseeseen ja ilmastotaseeseen, joka saattaa olla surkea.

| 4.2.6 | Siksi komission yhteinen tutkimuskeskus (YTK) epäilikin biopolttoaineita koskevassa tutkimuksessaan Biofuels in the European Context, voidaanko komission tavoitetta eli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekoittamalla fossiilisiin polttoaineisiin 10 prosenttia biopolttoaineita ylipäänsä saavuttaa. Muissa tutkimuksissa (19) on saatu samanlaisia tuloksia. |
| --- | --- |

4.2.6

Siksi komission yhteinen tutkimuskeskus (YTK) epäilikin biopolttoaineita koskevassa tutkimuksessaan Biofuels in the European Context, voidaanko komission tavoitetta eli kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekoittamalla fossiilisiin polttoaineisiin 10 prosenttia biopolttoaineita ylipäänsä saavuttaa. Muissa tutkimuksissa (19) on saatu samanlaisia tuloksia.

| 4.2.7 | YTK:n tutkimuksessa esitetään eräs keskeinen näkökohta, joka olisi ETSK:n mielestä nostettava politiikan periaatteeksi. Biomassaa olisi käytettävä siellä, missä siitä on eniten hyötyä. Avainsana on tehokkuus (20). Miksi kasvien molekyylirakenteet on muutettava teollisesti runsaasti energiaa käyttäen, kun ne soveltuvat myös suoraan energiakäyttöön? YTK:n tutkimuksesta käy ilmi, että lämpö- ja sähkövoimalaitoksissa käytetään EU:ssa yhtä paljon öljyä kuin dieselajoneuvoissa. Jos niissä käytettäisiin energiakasveja, voitaisiin biomassasta saatavalla 1 MJ:lla korvata noin 0,95 MJ fossiilisesta öljystä tuotettua energiaa. Liikennesektorilla 1 MJ biomassapohjaista energiaa korvaa kuitenkin vain noin 0,35–0,45 MJ raakaöljystä tuotettua energiaa. |
| --- | --- |

4.2.7

YTK:n tutkimuksessa esitetään eräs keskeinen näkökohta, joka olisi ETSK:n mielestä nostettava politiikan periaatteeksi. Biomassaa olisi käytettävä siellä, missä siitä on eniten hyötyä. Avainsana on tehokkuus (20). Miksi kasvien molekyylirakenteet on muutettava teollisesti runsaasti energiaa käyttäen, kun ne soveltuvat myös suoraan energiakäyttöön? YTK:n tutkimuksesta käy ilmi, että lämpö- ja sähkövoimalaitoksissa käytetään EU:ssa yhtä paljon öljyä kuin dieselajoneuvoissa. Jos niissä käytettäisiin energiakasveja, voitaisiin biomassasta saatavalla 1 MJ:lla korvata noin 0,95 MJ fossiilisesta öljystä tuotettua energiaa. Liikennesektorilla 1 MJ biomassapohjaista energiaa korvaa kuitenkin vain noin 0,35–0,45 MJ raakaöljystä tuotettua energiaa.

| 4.2.8 | Liikennesektorin kasvihuonekaasupäästöjä voidaan kuitenkin vähentää panostamalla sähköajoneuvoihin, jotka kulkevat biomassan poltolla tuotetulla energialla. |
| --- | --- |

4.2.8

Liikennesektorin kasvihuonekaasupäästöjä voidaan kuitenkin vähentää panostamalla sähköajoneuvoihin, jotka kulkevat biomassan poltolla tuotetulla energialla.

| 4.3 | Lausunnossaan ”Liikenteen energialähteiden yhdistelmä” (21) ETSK toteaa, että liikennesektorilla polttomoottorit korvataan sähköisellä käyttövoimalla. Ei ole mielekästä toimia kasvienergian kanssa niin tehottomasti kuin biopolttoaineiden kanssa on toimittu. |
| --- | --- |

4.3

Lausunnossaan ”Liikenteen energialähteiden yhdistelmä” (21) ETSK toteaa, että liikennesektorilla polttomoottorit korvataan sähköisellä käyttövoimalla. Ei ole mielekästä toimia kasvienergian kanssa niin tehottomasti kuin biopolttoaineiden kanssa on toimittu.

| 4.4 | Seuraavat laskelmat ovat peräisin Empan (22) tekemästä vertailevasta tutkimuksesta: Jotta VW-Golf voi taittaa 10 000 kilometrin matkan, tarvitaan polttoaineena käytettävää biodieseliä varten 2 062 neliömetrin rapsiala. Aurinkokennoja sitä vastoin tarvittaisiin kyseistä 10 000 kilometrin matkaa varten 37 neliömetriä eli vain noin kuudeskymmenesosa rapsipellon pinta-alasta. |
| --- | --- |

4.4

Seuraavat laskelmat ovat peräisin Empan (22) tekemästä vertailevasta tutkimuksesta: Jotta VW-Golf voi taittaa 10 000 kilometrin matkan, tarvitaan polttoaineena käytettävää biodieseliä varten 2 062 neliömetrin rapsiala. Aurinkokennoja sitä vastoin tarvittaisiin kyseistä 10 000 kilometrin matkaa varten 37 neliömetriä eli vain noin kuudeskymmenesosa rapsipellon pinta-alasta.

| 4.5 | On myös pohdittava polttomoottoreissa käytettävien kasviöljyjen jalostamisen järkevyyttä. Miksei muuteta moottoreita kasvien molekyylirakenteille sopiviksi? Esim. traktoreihin ja kuorma-autoihin on kehitetty pelkällä kasviöljyllä toimivia moottoreita, jotka täyttävät kaikki EU:ssa säädetyt ja suunnitellut päästörajat. Tällaisia innovaatioita olisi tuettava intensiivisemmin. |
| --- | --- |

4.5

On myös pohdittava polttomoottoreissa käytettävien kasviöljyjen jalostamisen järkevyyttä. Miksei muuteta moottoreita kasvien molekyylirakenteille sopiviksi? Esim. traktoreihin ja kuorma-autoihin on kehitetty pelkällä kasviöljyllä toimivia moottoreita, jotka täyttävät kaikki EU:ssa säädetyt ja suunnitellut päästörajat. Tällaisia innovaatioita olisi tuettava intensiivisemmin.

| 4.6 | Tällaisiin moottoreihin tarvittava öljy voitaisiin tuottaa sekaviljelynä, valmistaa alueellisesti ja käyttää hajautetusti. Tämä tarkoittaa, että maanviljelijät voisivat tuottaa tarvitsemansa energian ympäristöystävällisellä ja ilmastoa säästävällä, vähän tuotantopanoksia vievällä tavalla ja samalla käynnistää uuden alueellisen energiakierron. Energiaintensiiviset teolliset jatkojalostusprosessit tulevat tarpeettomiksi! |
| --- | --- |

4.6

Tällaisiin moottoreihin tarvittava öljy voitaisiin tuottaa sekaviljelynä, valmistaa alueellisesti ja käyttää hajautetusti. Tämä tarkoittaa, että maanviljelijät voisivat tuottaa tarvitsemansa energian ympäristöystävällisellä ja ilmastoa säästävällä, vähän tuotantopanoksia vievällä tavalla ja samalla käynnistää uuden alueellisen energiakierron. Energiaintensiiviset teolliset jatkojalostusprosessit tulevat tarpeettomiksi!

| 4.7 | ETSK:n kanta on, että Eurooppa ei tarvitse puhdasta biopolttoainestrategiaa vaan harkitumman eurooppalaisen biomassastrategian, jolla voidaan säästää ilmastoa ja luoda työpaikkoja huomattavasti suuremmassa määrin kuin nykyisellä biopolttoainestrategialla, joka tukeutuisi voimakkaasti energiakasvien tuontiin. |
| --- | --- |

4.7

ETSK:n kanta on, että Eurooppa ei tarvitse puhdasta biopolttoainestrategiaa vaan harkitumman eurooppalaisen biomassastrategian, jolla voidaan säästää ilmastoa ja luoda työpaikkoja huomattavasti suuremmassa määrin kuin nykyisellä biopolttoainestrategialla, joka tukeutuisi voimakkaasti energiakasvien tuontiin.

5.   Ilmastoa säästävän maatalouden ja maatalouspolitiikan työllistävyys

| 5.1 | Vaikka ilmastonmuutos uhkaa maataloutta joissakin osissa Eurooppaa, se voi toisaalta merkitä maataloudelle ja eurooppalaisille työntekijöille mahdollisuutta, jos maataloudessa otetaan ilmastopolitiikan uudelleen suuntaaminen vakavasti ja pyritään eteenpäin. |
| --- | --- |

5.1

Vaikka ilmastonmuutos uhkaa maataloutta joissakin osissa Eurooppaa, se voi toisaalta merkitä maataloudelle ja eurooppalaisille työntekijöille mahdollisuutta, jos maataloudessa otetaan ilmastopolitiikan uudelleen suuntaaminen vakavasti ja pyritään eteenpäin.

| 5.2 | Maatalous on EU:ssa edelleenkin merkittävä työllistäjä. Komissio on antanut tiedonannon, jossa käsitellään perusteellisesti maaseudun työllisyyskehitystä (23). Siinä todetaan, että maataloustyön vähäisestä osuudesta huolimatta alan merkitys on maaseudulla suuri. Komissio odottaa, että vuoteen 2014 mennessä maatalousalan työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) alenee nykyisestä 10 miljoonasta työntekijästä 4–6 miljoonalla työntekijällä. |
| --- | --- |

5.2

Maatalous on EU:ssa edelleenkin merkittävä työllistäjä. Komissio on antanut tiedonannon, jossa käsitellään perusteellisesti maaseudun työllisyyskehitystä (23). Siinä todetaan, että maataloustyön vähäisestä osuudesta huolimatta alan merkitys on maaseudulla suuri. Komissio odottaa, että vuoteen 2014 mennessä maatalousalan työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) alenee nykyisestä 10 miljoonasta työntekijästä 4–6 miljoonalla työntekijällä.

| 5.3 | On kuitenkin ennustettu, että monia Euroopan maita kohtaa pula pätevistä työntekijöistä, erityisesti sellaisista, jotka kykenevät hoitamaan yritysten johtotehtäviä tai käyttämään monimutkaista tekniikkaa. Nykyisten työpaikkojen heikko houkuttavuus lisää myös pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta. Komitea onkin käsitellyt tätä kehitystä ja tuonut selkeästi esiin, että työn laadullisista näkökohdista on keskusteltava (24). |
| --- | --- |

5.3

On kuitenkin ennustettu, että monia Euroopan maita kohtaa pula pätevistä työntekijöistä, erityisesti sellaisista, jotka kykenevät hoitamaan yritysten johtotehtäviä tai käyttämään monimutkaista tekniikkaa. Nykyisten työpaikkojen heikko houkuttavuus lisää myös pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta. Komitea onkin käsitellyt tätä kehitystä ja tuonut selkeästi esiin, että työn laadullisista näkökohdista on keskusteltava (24).

Bioenergian työllistävyys

| 5.4 | Euroopan ympäristökeskuksen tutkimuksessa vuodelta 2006 on selvitetty energiakäyttöön ympäristöä säästävästi tuotetun biomassan mahdollisuuksia. Jos lasketaan mukaan jätteistä (esim. talousjätteestä) ja metsätaloudesta saatava biomassa, voitaisiin vuodeksi 2030 ennustetusta 25 EU-maan primäärienergian tarpeesta tyydyttää biomassan avulla 15–16 prosenttia. Maaseudulla voitaisiin säilyttää tai luoda 500 000–600 000 työpaikkaa. |
| --- | --- |

5.4

Euroopan ympäristökeskuksen tutkimuksessa vuodelta 2006 on selvitetty energiakäyttöön ympäristöä säästävästi tuotetun biomassan mahdollisuuksia. Jos lasketaan mukaan jätteistä (esim. talousjätteestä) ja metsätaloudesta saatava biomassa, voitaisiin vuodeksi 2030 ennustetusta 25 EU-maan primäärienergian tarpeesta tyydyttää biomassan avulla 15–16 prosenttia. Maaseudulla voitaisiin säilyttää tai luoda 500 000–600 000 työpaikkaa.

| 5.5 | Valitusta strategiasta riippuu ratkaisevasti se, syntyykö bioenergian tuotannosta uusia työpaikkoja ja kuinka paljon. Saksan maatalousministeriön tieteellinen komitea odottaa, että suurimmat työllistävyys- ja ilmastonsuojeluvaikutukset saavutetaan, jos keskiössä on bioenergian tuottaminen pääasiassa lämpöä tuottavissa sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tai lämpövoimaloissa puuhakkeella tai lietelannasta ja kierrätysjätteestä saadusta biokaasusta. Jos taas bioenergian edistäminen johtaa eläintuotannon syrjäytymiseen tai jos biopolttoaineissa tukeudutaan tuontiin, kuten on nähtävissä, maaseudun työllisyyssaldo on negatiivinen. |
| --- | --- |

5.5

Valitusta strategiasta riippuu ratkaisevasti se, syntyykö bioenergian tuotannosta uusia työpaikkoja ja kuinka paljon. Saksan maatalousministeriön tieteellinen komitea odottaa, että suurimmat työllistävyys- ja ilmastonsuojeluvaikutukset saavutetaan, jos keskiössä on bioenergian tuottaminen pääasiassa lämpöä tuottavissa sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksissa tai lämpövoimaloissa puuhakkeella tai lietelannasta ja kierrätysjätteestä saadusta biokaasusta. Jos taas bioenergian edistäminen johtaa eläintuotannon syrjäytymiseen tai jos biopolttoaineissa tukeudutaan tuontiin, kuten on nähtävissä, maaseudun työllisyyssaldo on negatiivinen.

| 5.6 | Esimerkit onnistuneesta siirtymisestä suljettuun bioenergiakiertoon osoittavat, että tiettyjen bioenergiamuotojen tuottaminen voi olla maatalouden ja alueellisten työmarkkinoiden kannalta taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kannattavaa. Mureckin ja Güssigin kunnissa (Itävallassa) ja Jühnden kunnassa (Saksassa) uusiutuvan energian osuus kokonaisenergiahuollosta on nykyisin jopa 170 prosenttia. Sen lisäksi, että ekologinen tase on vaikuttava, tämä vaikuttaa myönteisesti paikallisiin työmarkkinoihin (käsityöläiset), eikä tähän ole vielä laskettu mukaan raaka-ainetta toimittavien maanviljelijöiden työpaikkoja (25). |
| --- | --- |

5.6

Esimerkit onnistuneesta siirtymisestä suljettuun bioenergiakiertoon osoittavat, että tiettyjen bioenergiamuotojen tuottaminen voi olla maatalouden ja alueellisten työmarkkinoiden kannalta taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kannattavaa. Mureckin ja Güssigin kunnissa (Itävallassa) ja Jühnden kunnassa (Saksassa) uusiutuvan energian osuus kokonaisenergiahuollosta on nykyisin jopa 170 prosenttia. Sen lisäksi, että ekologinen tase on vaikuttava, tämä vaikuttaa myönteisesti paikallisiin työmarkkinoihin (käsityöläiset), eikä tähän ole vielä laskettu mukaan raaka-ainetta toimittavien maanviljelijöiden työpaikkoja (25).

| 5.7 | Koska on odotettavissa, että kaupunkikeskusten ja maaseudun väliset tulo- ja hyvinvointierot kasvavat edelleen, työllisyyspolitiikassa on kiinnitettävä erityistä huomiota maaseutuun. Energiakasvien kestävä tuotanto ja niiden muuntaminen energiaksi voi turvata työpaikkoja maaseudulla ja luoda niitä sinne, jos arvonlisäys jää kyseiselle alueelle. |
| --- | --- |

5.7

Koska on odotettavissa, että kaupunkikeskusten ja maaseudun väliset tulo- ja hyvinvointierot kasvavat edelleen, työllisyyspolitiikassa on kiinnitettävä erityistä huomiota maaseutuun. Energiakasvien kestävä tuotanto ja niiden muuntaminen energiaksi voi turvata työpaikkoja maaseudulla ja luoda niitä sinne, jos arvonlisäys jää kyseiselle alueelle.

Maatalouden työpaikkojen laadun turvaaminen

| 5.8 | Ilmastonsuojelun tavoite voidaan saavuttaa vain pätevän työvoiman avulla. Yritysten on tarjottava työntekijöille täydennyskoulutukseen tarvittavat puitteet. |
| --- | --- |

5.8

Ilmastonsuojelun tavoite voidaan saavuttaa vain pätevän työvoiman avulla. Yritysten on tarjottava työntekijöille täydennyskoulutukseen tarvittavat puitteet.

Sosiaalisten standardien asettaminen ja varmistaminen

| 5.9 | Kehitys- ja kehittyvistä maista tuotavan biomassan kysyntä lisääntyy yleisen käsityksen mukaan edelleen. Tuottajamaiden ekologisia ja sosiaalisia elinedellytyksiä ei saa tässä yhteydessä tuhota kustannushyötyjen nimissä. Bioenergian tuotannossa onkin noudatettava ILO:n perustyönormeja ja työsuojelunormeja (26). |
| --- | --- |

5.9

Kehitys- ja kehittyvistä maista tuotavan biomassan kysyntä lisääntyy yleisen käsityksen mukaan edelleen. Tuottajamaiden ekologisia ja sosiaalisia elinedellytyksiä ei saa tässä yhteydessä tuhota kustannushyötyjen nimissä. Bioenergian tuotannossa onkin noudatettava ILO:n perustyönormeja ja työsuojelunormeja (26).

Työntekijöiden ja ammattiliittojen osallistuminen

| 5.10 | Maatalouden rakennemuutos vaikuttaa ratkaisevasti työpaikkojen laatuun ja tuloihin. Työntekijät ja ammattiliitot onkin siksi otettava mukaan tähän muutosprosessiin. Koska Euroopassa on monenlaisia yhteistoimintamalleja, maatalouden työntekijöiden osallistumisvaatimukset on otettava eurooppalaisissa ja kansallisissa rakenteissa paremmin huomioon. Erityisesti on huomioitava, että tällaisella viestinnällä ja ajatustenvaihdolla voidaan turvata ja säilyttää työpaikkoja. |
| --- | --- |

5.10

Maatalouden rakennemuutos vaikuttaa ratkaisevasti työpaikkojen laatuun ja tuloihin. Työntekijät ja ammattiliitot onkin siksi otettava mukaan tähän muutosprosessiin. Koska Euroopassa on monenlaisia yhteistoimintamalleja, maatalouden työntekijöiden osallistumisvaatimukset on otettava eurooppalaisissa ja kansallisissa rakenteissa paremmin huomioon. Erityisesti on huomioitava, että tällaisella viestinnällä ja ajatustenvaihdolla voidaan turvata ja säilyttää työpaikkoja.

| 5.11 | Vuonna 1999 perustettu maatalouden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevä komitea on edustuksellisena elimenä työllisyyttä ja maatalouden uusien tehtävien tulevaa kehitystä koskevissa kysymyksissä pätevä asiantuntija ja neuvonantaja. ETSK suosittaa, että komissio vahvistaisi sen roolia myös ilmastopolitiikan osalta. Jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolten asiantuntijaroolia maaseudun kehittämisen seurantakomiteoissa olisi vahvistettava ilmastoon liittyvissä maatalouskysymyksissä. |
| --- | --- |

5.11

Vuonna 1999 perustettu maatalouden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevä komitea on edustuksellisena elimenä työllisyyttä ja maatalouden uusien tehtävien tulevaa kehitystä koskevissa kysymyksissä pätevä asiantuntija ja neuvonantaja. ETSK suosittaa, että komissio vahvistaisi sen roolia myös ilmastopolitiikan osalta. Jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolten asiantuntijaroolia maaseudun kehittämisen seurantakomiteoissa olisi vahvistettava ilmastoon liittyvissä maatalouskysymyksissä.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Esim. Kreikassa vuonna 2007 riehuneet maastopalot tuhosivat oliiviviljelmiä.

1

(2)  KOM(2007) 414 lopullinen, 18.7.2007, ETSK:n lausunto EUVL C 224, 30.8.2008, s. 67, annettu 29. toukokuuta 2008.

2

(3)  KOM(2007) 722 lopullinen.

3

(4)  CO2e = hiilidioksidiekvivalentti.

4

2

(5)  Cool Farming: Climate Impacts of Agriculture and Mitigation Potential, Greenpeacen tutkimus, joulukuu 2007.

5

Cool Farming: Climate Impacts of Agriculture and Mitigation Potential

(6)  Lähde: Euroopan ympäristökeskus, EEA Report 5/2007.

6

(7)  IPCC WG III Chapter 8 (2007), Agriculture.

7

(8)  Rehuproblematiikka mukaan lukien.

8

(9)  Maaperään sitoutuu merien jälkeen toiseksi eniten hiiltä. Joitakin lukuja (vaikka ETSK onkin tietoinen, että poikkeamat ovat osittain suurempia): viljelymaa sisältää noin 60 tonnia hiiltä hehtaaria kohti, laidun ja metsä kaksinkertaisen määrän (metsien osalta on otettava huomioon myös puihin varastoitunut hiili) ja suohehtaariin on varastoitunut jopa 1 600 tonnia hiiltä.

9

(10)  Avainsanat: soijantuotanto eurooppalaisten tuotantoeläinten rehuksi, palmu- ja jatrophaöljyn valmistus energiakäyttöön (biopolttoaineet).

10

(11)  Öljy-, hiili- ja kaasuvarastot, maanpäällinen biomassa, maaperään varastoitunut hiili ja valtameret.

11

(12)  Esim. täydentävät ehdot (cross-compliance criteria).

12

cross-compliance criteria

(13)  N
  2
  O Release from Agro-biofuel Production Negates Global Warming Reduction by Replacing Fossil Fuels, in: Atmos. Chem. Phys. Discuss., 7, 11191–11205, 2007.

13

N

2

O Release from Agro-biofuel Production Negates Global Warming Reduction by Replacing Fossil Fuels

(14)  Noin 3,3 miljardia CO2e-tonnia vuodessa.

14

2

(15)  Nautakanta koko maailmassa: 1 297 miljoonaa eläintä (1990), 1 339 miljoonaa eläintä (2004); EU (25 jäsenvaltiota): 111,2 miljoonaa eläintä (1990), 86,4 miljoonaa eläintä (2004); Kiina: 79,5 miljoonaa eläintä (1990), 106,5 miljoonaa eläintä (2004).

15

(16)  Ks. esim. Schwerpunktheft ”Klimaschutz und Öko-Landbau” in: Ökologie & Landbau, Heft 1/ 2008.

16

(17)  Liittohallituksen vastaus vihreiden (BÜNDNIS 90/Die Grünen) kysymykseen maataloudesta ja ilmastonsuojelusta, Drucksache 16/5346, 13 kohta.

17

(18)  EUVL C 44, 16.2.2008, s. 34, sekä valmisteilla oleva lausunto TEN/338 aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä”, KOM(2008) 19.

18

(19)  Esim. Saksan maatalousministeriön neuvoa-antava tieteellinen komitea.

19

(20)  EUVL C 162, 25.6.2008, s. 72.

20

(21)  EUVL C 162, 25.6.2008, s. 52.

21

(22)  Empa on materiaalitieteiden ja -teknologian tutkimuslaitos, joka kuuluu Zürichin tekniseen korkeakouluun (ETH).

22

(23)  KOM(2006) 857 ”Työllistäminen maaseutualueilla: eroon työllisyyskuilusta”.

23

(24)  EUVL C 120, 16.5.2008, s. 25.

24

(25)  Lisätietoja www.seeg.at

25

(26)  www.ilo.org/public/german/region/eurpro/bonn/ilo_kernarbeitsnormen.htm

26

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi”

KOM(2008) 16 lopullinen — 2008/0013 COD

(2009/C 27/15)

Euroopan unionin neuvosto päätti 13. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Richard Adams.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 124 ääntä puolesta ja 2 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Päästökauppajärjestelmän arvoa mittaavat aikanaan sen vaikutus Euroopan kasvihuonekaasupäästöihin sekä sen merkitys ja esimerkki maailmanlaajuisen toiminnan vauhdittajana ja/tai sen kehittyminen kokonaisvaltaiseksi globaaliksi järjestelmäksi. Tässä yhteydessä voidaan todeta seuraavaa:






  — | Oikeuksien myöntäminen yhä useammin huutokauppaamalla on myönteistä, sillä se on saastuttaja maksaa -periaatteen mukaista, sen avulla vältetään ansiottomat voitot, kannustetaan ja rahoitetaan vähähiililisiä tuotantolaitoksia ja tuotteita sekä edistetään innovointia. |
| --- | --- | --- |

1.1

Päästökauppajärjestelmän arvoa mittaavat aikanaan sen vaikutus Euroopan kasvihuonekaasupäästöihin sekä sen merkitys ja esimerkki maailmanlaajuisen toiminnan vauhdittajana ja/tai sen kehittyminen kokonaisvaltaiseksi globaaliksi järjestelmäksi. Tässä yhteydessä voidaan todeta seuraavaa:

—

Oikeuksien myöntäminen yhä useammin huutokauppaamalla on myönteistä, sillä se on saastuttaja maksaa -periaatteen mukaista, sen avulla vältetään ansiottomat voitot, kannustetaan ja rahoitetaan vähähiililisiä tuotantolaitoksia ja tuotteita sekä edistetään innovointia.

| — | Mikäli ei saada aikaan tehokasta kansainvälistä ilmastonmuutossopimusta, joka asettaisi maailmanlaajuisesti päästövähennysvelvoitteet kaikille vastaaville teollisuudenaloille, nk. hiilivuodon välttämiseksi olisi harkittava toimenpiteitä, joilla suojellaan herkästi kansainväliseen kilpailuun reagoivia, erityisen runsaasti energiaa käyttäviä aloja ja niiden osa-alueita. EU:n päästökauppajärjestelmä ei saa vaikuttaa haitallisesti EU:n teollisuuden kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

—

Mikäli ei saada aikaan tehokasta kansainvälistä ilmastonmuutossopimusta, joka asettaisi maailmanlaajuisesti päästövähennysvelvoitteet kaikille vastaaville teollisuudenaloille, nk. hiilivuodon välttämiseksi olisi harkittava toimenpiteitä, joilla suojellaan herkästi kansainväliseen kilpailuun reagoivia, erityisen runsaasti energiaa käyttäviä aloja ja niiden osa-alueita. EU:n päästökauppajärjestelmä ei saa vaikuttaa haitallisesti EU:n teollisuuden kilpailukykyyn.

| — | Huutokauppaa koskeva asetus olisi turhan epävarmuuden välttämiseksi laadittava ja hyväksyttävä mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

—

Huutokauppaa koskeva asetus olisi turhan epävarmuuden välttämiseksi laadittava ja hyväksyttävä mahdollisimman nopeasti.

| — | Komission olisi tehtävä ehdotuksia siitä, miten päämääräksi asetettu sitoumus vähentää päästöjä 20 prosentin sijaan 30 prosenttia on tarkoitus saavuttaa, mikäli asiasta päästään kansainväliseen sopimukseen. |
| --- | --- |

—

Komission olisi tehtävä ehdotuksia siitä, miten päämääräksi asetettu sitoumus vähentää päästöjä 20 prosentin sijaan 30 prosenttia on tarkoitus saavuttaa, mikäli asiasta päästään kansainväliseen sopimukseen.

| — | Olisi pyrittävä kaikin tavoin vaikuttamaan Yhdysvalloissa kehitteillä olevaan kiintiö ja kauppa -lainsäädäntöön (cap & trade) sekä muodostamaan yhteinen rintama Yhdysvaltain ja muiden OECD-maiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Olisi pyrittävä kaikin tavoin vaikuttamaan Yhdysvalloissa kehitteillä olevaan kiintiö ja kauppa -lainsäädäntöön (cap & trade) sekä muodostamaan yhteinen rintama Yhdysvaltain ja muiden OECD-maiden kanssa.

| — | Päästökauppajärjestelmään olisi sisällytettävä merenkulku, ellei Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO tee asiassa pikaisesti tehokkaita ehdotuksia. |
| --- | --- |

—

Päästökauppajärjestelmään olisi sisällytettävä merenkulku, ellei Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO tee asiassa pikaisesti tehokkaita ehdotuksia.

| 1.2 | Päästökauppajärjestelmän on miellettävä vauhdittavan vähähiilistä taloutta ja kannustavan ilmastonsuojelua, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä.






  — | Jos myönnetään ilmaisia oikeuksia, sen olisi tapahduttava siten, että suoritetaan tiukkoja vertailuarvioita ja asetetaan suorituskykyyn perustuvia tavoitteita. |
| --- | --- | --- |

1.2

Päästökauppajärjestelmän on miellettävä vauhdittavan vähähiilistä taloutta ja kannustavan ilmastonsuojelua, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä.

—

Jos myönnetään ilmaisia oikeuksia, sen olisi tapahduttava siten, että suoritetaan tiukkoja vertailuarvioita ja asetetaan suorituskykyyn perustuvia tavoitteita.

| — | Vähintään 50 prosenttia päästöoikeuksien huutokauppatuloista olisi ohjattava tukemaan direktiivin 10 artiklan 3 kohdan a–f alakohdissa mainittuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

Vähintään 50 prosenttia päästöoikeuksien huutokauppatuloista olisi ohjattava tukemaan direktiivin 10 artiklan 3 kohdan a–f alakohdissa mainittuja toimenpiteitä.

| — | Olisi poistettava mahdolliset esteet, jotka saattavat rajoittaa lämmön ja sähkön yhteistuotannon osuutta ja kasvua ja tehokkaita kaukolämpöjärjestelmiä. |
| --- | --- |

—

Olisi poistettava mahdolliset esteet, jotka saattavat rajoittaa lämmön ja sähkön yhteistuotannon osuutta ja kasvua ja tehokkaita kaukolämpöjärjestelmiä.

| — | Metsien roolia hiilinieluina, metsien häviämistä ja maankäyttöä on painotettava ponnekkaammin kuin mihin komission paketti antaa mahdollisuuden. |
| --- | --- |

—

Metsien roolia hiilinieluina, metsien häviämistä ja maankäyttöä on painotettava ponnekkaammin kuin mihin komission paketti antaa mahdollisuuden.

| 1.3 | Päästökauppajärjestelmässä olisi pyrittävä minimoimaan byrokraattiset esteet ja asetettava päämääräksi selkeys ja avoimuus.






  — | On kiinnitettävä pikimmiten huomiota toimenpiteisiin, jotka nyt ehdotetaan toteutettaviksi komitologiamenettelyä noudattaen, sekä selkiytettävä niitä. |
| --- | --- | --- |

1.3

Päästökauppajärjestelmässä olisi pyrittävä minimoimaan byrokraattiset esteet ja asetettava päämääräksi selkeys ja avoimuus.

—

On kiinnitettävä pikimmiten huomiota toimenpiteisiin, jotka nyt ehdotetaan toteutettaviksi komitologiamenettelyä noudattaen, sekä selkiytettävä niitä.

| — | Komission olisi harkittava pienille tuotantolaitoksille asetetun ylärajan nostamista 10 000 tonnista 25 000 tonniin, ennen kuin toimenpiteitä sovelletaan niihin. Tämä edellyttää kuitenkin vastaavasti korvaavien toimenpiteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

—

Komission olisi harkittava pienille tuotantolaitoksille asetetun ylärajan nostamista 10 000 tonnista 25 000 tonniin, ennen kuin toimenpiteitä sovelletaan niihin. Tämä edellyttää kuitenkin vastaavasti korvaavien toimenpiteiden toteuttamista.

| 1.4 | Päästökauppajärjestelmä olisi nähtävä EU:ssa oikeudenmukaisena. Samalla on kuitenkin myönnettävä, että hiljattain teollistuneiden ja muita heikommin kehittyneiden maiden on päästävä asianmukaiseen kasvuvauhtiin ja lievitettävä köyhyyttä.






  — | On harkittava taakan jakamista uudelleen päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien ja sen ulkopuolisten tuotannonalojen kesken. |
| --- | --- | --- |

1.4

Päästökauppajärjestelmä olisi nähtävä EU:ssa oikeudenmukaisena. Samalla on kuitenkin myönnettävä, että hiljattain teollistuneiden ja muita heikommin kehittyneiden maiden on päästävä asianmukaiseen kasvuvauhtiin ja lievitettävä köyhyyttä.

—

On harkittava taakan jakamista uudelleen päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien ja sen ulkopuolisten tuotannonalojen kesken.

| — | Olisi tarkistettava, millä tavoin yhteistoteutushankkeille (JI-hankkeet) tai puhtaan kehityksen mekanismille (CDM) asetetut rajoitukset vaikuttavat, ellei asiasta päästä kansainväliseen sopimukseen. |
| --- | --- |

—

Olisi tarkistettava, millä tavoin yhteistoteutushankkeille (JI-hankkeet) tai puhtaan kehityksen mekanismille (CDM) asetetut rajoitukset vaikuttavat, ellei asiasta päästä kansainväliseen sopimukseen.

| — | On löydettävä ratkaisu niille itäeurooppalaisille jäsenvaltioille mahdollisesti koituviin hankaluuksiin, jotka saavat sähkönsä pikemminkin Venäjältä kuin EU:sta. |
| --- | --- |

—

On löydettävä ratkaisu niille itäeurooppalaisille jäsenvaltioille mahdollisesti koituviin hankaluuksiin, jotka saavat sähkönsä pikemminkin Venäjältä kuin EU:sta.

2.   Johdanto

| 2.1 | EU:n päästökauppajärjestelmä luotiin direktiivillä 2003/87/EY lokakuussa 2003. Järjestelmällä pyritään hallitsemaan ilmastonmuutokseen vaikuttavia tekijöitä, erityisesti ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, tarjoamalla taloudellisia kannusteita päästöjen vähentämiseen. Kyseessä on nk. kiintiö ja kauppa -periaatteeseen pohjautuva järjestelmä, jossa sallituille päästömäärille (pääasiassa hiilidioksidipäästöille) on asetettu enimmäisraja tai kiintiö. Päästökauppajärjestelmä on EU:n tärkein mekanismi kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi. Sitä pidetään ensisijaisena suoraan hiiliveroon tai sääntelyyn verrattuna. |
| --- | --- |

2.1

EU:n päästökauppajärjestelmä luotiin direktiivillä 2003/87/EY lokakuussa 2003. Järjestelmällä pyritään hallitsemaan ilmastonmuutokseen vaikuttavia tekijöitä, erityisesti ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, tarjoamalla taloudellisia kannusteita päästöjen vähentämiseen. Kyseessä on nk. kiintiö ja kauppa -periaatteeseen pohjautuva järjestelmä, jossa sallituille päästömäärille (pääasiassa hiilidioksidipäästöille) on asetettu enimmäisraja tai kiintiö. Päästökauppajärjestelmä on EU:n tärkein mekanismi kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi. Sitä pidetään ensisijaisena suoraan hiiliveroon tai sääntelyyn verrattuna.

3.   Yleisperiaatteet

| 3.1 | Nykyisen päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluu yli 10 000 teollisuus- ja energia-alan laitosta, joiden yhteenlaskettu osuus EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on 40 prosenttia. Tuotantolaitoksille myönnetään ennakkopäästölupia. Niillä on oltava vastaava määrä päästöoikeuksia (tai hyvityksiä), jotka antavat oikeuden tietynsuuruisiin, laitosten nykyisiä päästöjä vastaaviin päästöihin. Päästöoikeuksien tai hyvitysten kokonaismäärä ei voi ylittää päästöjen kokonaismäärälle asetettua ylärajaa. Yritysten, joiden kasvihuonekaasupäästöt ylittävät niille myönnettyjen oikeuksien määrän, on ostettava päästöoikeuksia vähemmän saastuttavilta tahoilta tai osallistuttava lisäoikeuksien huutokauppaan. |
| --- | --- |

3.1

Nykyisen päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluu yli 10 000 teollisuus- ja energia-alan laitosta, joiden yhteenlaskettu osuus EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on 40 prosenttia. Tuotantolaitoksille myönnetään ennakkopäästölupia. Niillä on oltava vastaava määrä päästöoikeuksia (tai hyvityksiä), jotka antavat oikeuden tietynsuuruisiin, laitosten nykyisiä päästöjä vastaaviin päästöihin. Päästöoikeuksien tai hyvitysten kokonaismäärä ei voi ylittää päästöjen kokonaismäärälle asetettua ylärajaa. Yritysten, joiden kasvihuonekaasupäästöt ylittävät niille myönnettyjen oikeuksien määrän, on ostettava päästöoikeuksia vähemmän saastuttavilta tahoilta tai osallistuttava lisäoikeuksien huutokauppaan.

| 3.2 | Päästöoikeuksien siirtämisestä käytetään termiä päästökauppa. Itse asiassa järjestelmään kuuluva päästöjen aiheuttaja maksaa päästöistään, ja samalla tuotantolaitoksia palkitaan siitä, että ne ovat onnistuneet vähentämään päästöjään vaadittua enemmän. Siten ainakin teoriassa päästöjä vähentävät ne toimijat, jotka voivat tehdä sen helposti ja kaikkein pienimmin kustannuksin, mikä mahdollistaa päästöjen vähentämisen yhteiskunnalle mahdollisimman alhaisin kustannuksin. Päästökauppajärjestelmässä yksi päästöoikeusyksikkö vastaa oikeutta yhden hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästöihin tiettynä ajanjaksona — muut kasvihuonekaasut muutetaan hiilidioksidiekvivalenttitonneiksi. |
| --- | --- |

3.2

Päästöoikeuksien siirtämisestä käytetään termiä päästökauppa. Itse asiassa järjestelmään kuuluva päästöjen aiheuttaja maksaa päästöistään, ja samalla tuotantolaitoksia palkitaan siitä, että ne ovat onnistuneet vähentämään päästöjään vaadittua enemmän. Siten ainakin teoriassa päästöjä vähentävät ne toimijat, jotka voivat tehdä sen helposti ja kaikkein pienimmin kustannuksin, mikä mahdollistaa päästöjen vähentämisen yhteiskunnalle mahdollisimman alhaisin kustannuksin. Päästökauppajärjestelmässä yksi päästöoikeusyksikkö vastaa oikeutta yhden hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästöihin tiettynä ajanjaksona — muut kasvihuonekaasut muutetaan hiilidioksidiekvivalenttitonneiksi.

| 3.3 | Jäsenvaltiot voivat myös antaa luvan käyttää EU:n ulkopuolisissa maissa toteutetuista päästöjä vähentävistä hankkeista saatuja hyvityksiä päästöoikeuksien tavoin. Kyseiset hankkeet on hyväksyttävä Kioton pöytäkirjan mukaisen yhteistoteutusmekanismin tai puhtaan kehityksen mekanismin puitteissa. |
| --- | --- |

3.3

Jäsenvaltiot voivat myös antaa luvan käyttää EU:n ulkopuolisissa maissa toteutetuista päästöjä vähentävistä hankkeista saatuja hyvityksiä päästöoikeuksien tavoin. Kyseiset hankkeet on hyväksyttävä Kioton pöytäkirjan mukaisen yhteistoteutusmekanismin tai puhtaan kehityksen mekanismin puitteissa.

4.   Päästökauppakaudet

4.1   Päästökaupan ensimmäinen kausi 1.1.2005–31.12.2007

| 4.1.1 | Ensimmäisessä, oppimisvaiheessa luotiin päästökaupan perusrakenteet. Järjestelmän tehokkuutta heikensi kuitenkin huomattavasti se, että jäsenvaltiot jakoivat liikaa päästöoikeuksia (jäsenvaltiot olivat laatineet ensimmäistä ja toista vaihetta varten kansalliset jakosuunnitelmat, joissa määritettiin päästöjen kokonaistaso ja yksittäisten tuotantolaitosten saamien päästöoikeuksien määrä). Päästöoikeuksien hinnat vaihtelivat kyseisenä ajanjaksona huomattavasti, ja hiilidioksidin hinta romahti ensimmäisen päästökauppakauden lopussa. |
| --- | --- |

4.1.1

Ensimmäisessä, oppimisvaiheessa luotiin päästökaupan perusrakenteet. Järjestelmän tehokkuutta heikensi kuitenkin huomattavasti se, että jäsenvaltiot jakoivat liikaa päästöoikeuksia (jäsenvaltiot olivat laatineet ensimmäistä ja toista vaihetta varten kansalliset jakosuunnitelmat, joissa määritettiin päästöjen kokonaistaso ja yksittäisten tuotantolaitosten saamien päästöoikeuksien määrä). Päästöoikeuksien hinnat vaihtelivat kyseisenä ajanjaksona huomattavasti, ja hiilidioksidin hinta romahti ensimmäisen päästökauppakauden lopussa.

| 4.1.2 | Päästökauppajärjestelmää arvosteltiin laajasti. Kritiikki kohdistui alkuperäisiin jakomenetelmiin ja saatujen tulojen käyttöön, päästökaton tasoon, hankalaan oikeudenmukaisuuden varmistamiseen, monimutkaisuuteen, valvontaan ja täytäntöönpanoon, vaaraan, että annetaan runsaasti päästöjä aiheuttavalle teollisuudelle syy siirtää tuotantoa maihin, joissa päästöjä ei säännellä, JI-/CDM-hankkeiden avulla saatavien hyvitysten arvoon, vakuuttavuuteen ja luotettavuuteen sekä siihen, että järjestelmä lisää tulevaisuudessa haitallisesti tuotantokustannuksia. Kävi selväksi, että näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä päästökauppajärjestelmän tarkistamisen yhteydessä, jotta sekä elinkeinoelämä että kansalaisjärjestöt voisivat luottaa järjestelmään. |
| --- | --- |

4.1.2

Päästökauppajärjestelmää arvosteltiin laajasti. Kritiikki kohdistui alkuperäisiin jakomenetelmiin ja saatujen tulojen käyttöön, päästökaton tasoon, hankalaan oikeudenmukaisuuden varmistamiseen, monimutkaisuuteen, valvontaan ja täytäntöönpanoon, vaaraan, että annetaan runsaasti päästöjä aiheuttavalle teollisuudelle syy siirtää tuotantoa maihin, joissa päästöjä ei säännellä, JI-/CDM-hankkeiden avulla saatavien hyvitysten arvoon, vakuuttavuuteen ja luotettavuuteen sekä siihen, että järjestelmä lisää tulevaisuudessa haitallisesti tuotantokustannuksia. Kävi selväksi, että näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä päästökauppajärjestelmän tarkistamisen yhteydessä, jotta sekä elinkeinoelämä että kansalaisjärjestöt voisivat luottaa järjestelmään.

4.2   Päästökauppajärjestelmän toinen kausi 1.1.2008–31.12.2012

| 4.2.1 | Toisessa vaiheessa päästökauppajärjestelmää sovelletaan kaikkiin 27 EU-valtioon, ja se ajoittuu samoihin vuosiin kuin Kioton pöytäkirjan ensimmäinen sitoumuskausi. Tänä ajanjaksona on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjen määrää. Toistaiseksi päästöoikeuksien hinta on noussut tasaisesti tasolle, joka kannustaa voimakkaasti ryhtymään toimenpiteisiin päästöjen vähentämiseksi. Päästöoikeuksien hinta on nykyisin (toukokuussa 2008) noin 25 € tonnilta. Komissio on laatinut kaudelle todennettuihin päästöihin perustuvan järjestelmällisen arvion jäsenvaltioiden ehdottamista kiintiöistä. Päästökiintiöiksi on asetettu päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla keskimäärin 6,5 prosentin supistus vuoden 2005 tasoon verrattuna. Päästökaupan toisessa vaiheessa järjestelmää on muutettu tai tarkistettu vain vähän, joskin päästöjen aiheuttajat reagoivat jatkuvasti aktiivisesti ja mukauttavat toimintojaan. Tietojen todentamista jatketaan, ja päästökaupasta kertyy uusia kokemuksia. Tiedot ja kokemukset ovat enimmäkseen vahvistaneet, että järjestelmän perusajatus on oikea. |
| --- | --- |

4.2.1

Toisessa vaiheessa päästökauppajärjestelmää sovelletaan kaikkiin 27 EU-valtioon, ja se ajoittuu samoihin vuosiin kuin Kioton pöytäkirjan ensimmäinen sitoumuskausi. Tänä ajanjaksona on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjen määrää. Toistaiseksi päästöoikeuksien hinta on noussut tasaisesti tasolle, joka kannustaa voimakkaasti ryhtymään toimenpiteisiin päästöjen vähentämiseksi. Päästöoikeuksien hinta on nykyisin (toukokuussa 2008) noin 25 € tonnilta. Komissio on laatinut kaudelle todennettuihin päästöihin perustuvan järjestelmällisen arvion jäsenvaltioiden ehdottamista kiintiöistä. Päästökiintiöiksi on asetettu päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla keskimäärin 6,5 prosentin supistus vuoden 2005 tasoon verrattuna. Päästökaupan toisessa vaiheessa järjestelmää on muutettu tai tarkistettu vain vähän, joskin päästöjen aiheuttajat reagoivat jatkuvasti aktiivisesti ja mukauttavat toimintojaan. Tietojen todentamista jatketaan, ja päästökaupasta kertyy uusia kokemuksia. Tiedot ja kokemukset ovat enimmäkseen vahvistaneet, että järjestelmän perusajatus on oikea.

4.3   Päästökaupan kolmas kausi 2013–2020

| 4.3.1 | Komissio ehdottaa nyt päästökauppajärjestelmään merkittäviä muutoksia. Ne tulisivat voimaan päästökaupan kolmannella kaudella. Sen vuoksi direktiiviä 2003/87/EY ehdotetaan muutettavaksi. |
| --- | --- |

4.3.1

Komissio ehdottaa nyt päästökauppajärjestelmään merkittäviä muutoksia. Ne tulisivat voimaan päästökaupan kolmannella kaudella. Sen vuoksi direktiiviä 2003/87/EY ehdotetaan muutettavaksi.

5.   Tiivistelmä ehdotetusta muutosdirektiivistä

| 5.1 | Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmällä on luotu maailman suurimmat yksittäiset hiilidioksidimarkkinat (1), puutteena on ollut, että kansallisissa jakosuunnitelmissa myönnettiin alun perin liikaa (ilmaisia) päästöoikeuksia. Tämä ei selvästikään edistä päästöjen tehokasta vähentämistä EU:ssa päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla. Tarkistettu päästökauppajärjestelmä on olennainen osa vankkaa sitoutumista vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, sillä se antaa pitkän aikavälin viitteen hiilen hinnalle, mahdollistaa investoinnit vähähiiliseen tuotantoon ja auttaa Eurooppaa siirtymään kohti taloutta, joka tuottaa vähän kasvihuonekaasupäästöjä. |
| --- | --- |

5.1

Vaikka EU:n päästökauppajärjestelmällä on luotu maailman suurimmat yksittäiset hiilidioksidimarkkinat (1), puutteena on ollut, että kansallisissa jakosuunnitelmissa myönnettiin alun perin liikaa (ilmaisia) päästöoikeuksia. Tämä ei selvästikään edistä päästöjen tehokasta vähentämistä EU:ssa päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla. Tarkistettu päästökauppajärjestelmä on olennainen osa vankkaa sitoutumista vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, sillä se antaa pitkän aikavälin viitteen hiilen hinnalle, mahdollistaa investoinnit vähähiiliseen tuotantoon ja auttaa Eurooppaa siirtymään kohti taloutta, joka tuottaa vähän kasvihuonekaasupäästöjä.

| 5.2 | Direktiiviin tehtävien muutosten tarkoituksena on






  — | ottaa käyttöön yhteinen, koko EU:n kattava päästöoikeuskiintiö sen sijaan, että kullakin 27 jäsenvaltiolla on omat kansalliset kiintiönsä; kansallisia jakosuunnitelmia ei enää laadita |
| --- | --- | --- |

5.2

Direktiiviin tehtävien muutosten tarkoituksena on

—

ottaa käyttöön yhteinen, koko EU:n kattava päästöoikeuskiintiö sen sijaan, että kullakin 27 jäsenvaltiolla on omat kansalliset kiintiönsä; kansallisia jakosuunnitelmia ei enää laadita

| — | lisätä tuntuvasti huutokaupattavien oikeuksien osuutta ja yhtenäistää ilmaisia oikeuksia koskevia sääntöjä tehokkaasti hiiltä hyödyntävien teknologioiden tukemiseksi |
| --- | --- |

—

lisätä tuntuvasti huutokaupattavien oikeuksien osuutta ja yhtenäistää ilmaisia oikeuksia koskevia sääntöjä tehokkaasti hiiltä hyödyntävien teknologioiden tukemiseksi

| — | määrätä osa huutokaupattavista oikeuksista asukaskohtaisen tulon perusteella |
| --- | --- |

—

määrätä osa huutokaupattavista oikeuksista asukaskohtaisen tulon perusteella

| — | virtaviivaistaa keskeiset määritelmät ja parantaa oikeudellista ja teknistä selkeyttä |
| --- | --- |

—

virtaviivaistaa keskeiset määritelmät ja parantaa oikeudellista ja teknistä selkeyttä

| — | sisällyttää järjestelmään uusia aloja (petrokemikaalit, ammoniakki ja alumiini) ja uusia kasvihuonekaasuja (typpioksidi ja perfluorihiilivedyt), mikä lisää kattavuutta 6 prosentilla |
| --- | --- |

—

sisällyttää järjestelmään uusia aloja (petrokemikaalit, ammoniakki ja alumiini) ja uusia kasvihuonekaasuja (typpioksidi ja perfluorihiilivedyt), mikä lisää kattavuutta 6 prosentilla

| — | sallia mahdollisuus jättää pienet tuotantolaitokset päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle sillä edellytyksellä, että ne toteuttavat korvaavia toimenpiteitä |
| --- | --- |

—

sallia mahdollisuus jättää pienet tuotantolaitokset päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle sillä edellytyksellä, että ne toteuttavat korvaavia toimenpiteitä

| — | laatia säännöt JI-/CDM-hankkeista peräisin olevien hyvitysten käytölle. |
| --- | --- |

—

laatia säännöt JI-/CDM-hankkeista peräisin olevien hyvitysten käytölle.

| 5.3 | Vuodesta 2013 alkaen oikeuksien määrä vähenee vuosittain (2) siten, että vuoteen 2020 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä on määrä supistaa EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla 21 prosenttia vuoden 2005 päästöarvoihin verrattuna. Päästöjä vähennetään edelleen saman verran neljännessä vaiheessa (2021–2028). Samaan aikaan huutokaupattavien päästöoikeuksien määrää lisätään, ja niiden määrä on vuonna 2013 aluksi 60 prosenttia. Ehdotuksen mukaan sähköntuotantoon ei myönnettäisi lainkaan ilmaisia päästöoikeuksia, ja alan olisi siis vuodesta 2013 alkaen ostettava kaikki päästöoikeutensa huutokaupasta tai käyttämättä jääneiden oikeuksien markkinoilta. Ilmaisista oikeuksista luovuttaisiin muilla tuotantosektoreilla vähitellen vuoteen 2020 mennessä. Poikkeuksen muodostavat alat, joilla hiilivuodon vaara on suuri eli jotka siirtävät tuotantoaan sellaisiin maihin, joissa ei ole unioniin verrattavia päästörajoituksia, ja kasvattavat näin globaaleja päästöjä. Tällaisilla tuotannonaloilla jopa kaikki päästöoikeudet voivat olla ilmaisia. Asiasta päätetään vuonna 2011. Huutokaupasta huolehtivat jäsenvaltiot, ja niitä kannustetaan — joskaan ei pakoteta — investoimaan näin saatavat tulot ilmastomyötäisiin toimiin. |
| --- | --- |

5.3

Vuodesta 2013 alkaen oikeuksien määrä vähenee vuosittain (2) siten, että vuoteen 2020 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä on määrä supistaa EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla 21 prosenttia vuoden 2005 päästöarvoihin verrattuna. Päästöjä vähennetään edelleen saman verran neljännessä vaiheessa (2021–2028). Samaan aikaan huutokaupattavien päästöoikeuksien määrää lisätään, ja niiden määrä on vuonna 2013 aluksi 60 prosenttia. Ehdotuksen mukaan sähköntuotantoon ei myönnettäisi lainkaan ilmaisia päästöoikeuksia, ja alan olisi siis vuodesta 2013 alkaen ostettava kaikki päästöoikeutensa huutokaupasta tai käyttämättä jääneiden oikeuksien markkinoilta. Ilmaisista oikeuksista luovuttaisiin muilla tuotantosektoreilla vähitellen vuoteen 2020 mennessä. Poikkeuksen muodostavat alat, joilla hiilivuodon vaara on suuri eli jotka siirtävät tuotantoaan sellaisiin maihin, joissa ei ole unioniin verrattavia päästörajoituksia, ja kasvattavat näin globaaleja päästöjä. Tällaisilla tuotannonaloilla jopa kaikki päästöoikeudet voivat olla ilmaisia. Asiasta päätetään vuonna 2011. Huutokaupasta huolehtivat jäsenvaltiot, ja niitä kannustetaan — joskaan ei pakoteta — investoimaan näin saatavat tulot ilmastomyötäisiin toimiin.

| 5.4 | Annetaan varmuus siitä, että (kolmansista maista peräisin olevia) JI-/CDM-hyvityksiä, joita EU:n toimijat nykyisin voivat ostaa, voidaan käyttää kaudella vuoteen 2020 asti. Tällä kaudella käytettävien hyvitysten kokonaismäärä on samansuuruinen kuin toisella päästökauppakaudella eli 1,4 miljardia, mikä vastaa kolmasosaa päästöjen kokonaissupistuksesta. Kun EU alkaa vähentää päästöjään entistä tuntuvammin kansainvälisen ilmastosopimuksen puitteissa, JI-/CDM-hyvityksin voidaan kattaa 50 prosenttia lisäponnistuksesta. |
| --- | --- |

5.4

Annetaan varmuus siitä, että (kolmansista maista peräisin olevia) JI-/CDM-hyvityksiä, joita EU:n toimijat nykyisin voivat ostaa, voidaan käyttää kaudella vuoteen 2020 asti. Tällä kaudella käytettävien hyvitysten kokonaismäärä on samansuuruinen kuin toisella päästökauppakaudella eli 1,4 miljardia, mikä vastaa kolmasosaa päästöjen kokonaissupistuksesta. Kun EU alkaa vähentää päästöjään entistä tuntuvammin kansainvälisen ilmastosopimuksen puitteissa, JI-/CDM-hyvityksin voidaan kattaa 50 prosenttia lisäponnistuksesta.

| 5.5 | Vaikka maankäytöstä (metsien kaltaisista hiilinieluista) ei myönnetä hyvitystä, jäsenvaltiot voisivat myöntää hyvitystä päästökauppajärjestelmään kuulumattomista päästöjen säästöjärjestelmistä. Tämä edellyttää kuitenkin, että järjestelmille laaditaan selkeät säännöt. |
| --- | --- |

5.5

Vaikka maankäytöstä (metsien kaltaisista hiilinieluista) ei myönnetä hyvitystä, jäsenvaltiot voisivat myöntää hyvitystä päästökauppajärjestelmään kuulumattomista päästöjen säästöjärjestelmistä. Tämä edellyttää kuitenkin, että järjestelmille laaditaan selkeät säännöt.

| 5.6 | EU:n päästökauppajärjestelmä suunnitellaan yhdistettäväksi muihin kauppajärjestelmiin, jotta kannustetaan kehittämään maailmanlaajuinen järjestelmä. |
| --- | --- |

5.6

EU:n päästökauppajärjestelmä suunnitellaan yhdistettäväksi muihin kauppajärjestelmiin, jotta kannustetaan kehittämään maailmanlaajuinen järjestelmä.

| 5.7 | Jos kansainvälinen sopimus saadaan aikaan, päästökauppajärjestelmään kuuluvien päästöoikeuksien määrää supistetaan kyseisen sopimuksen mukaisesti samalla kun laajennetaan mahdollisuutta hyödyntää CDM-menetelmiä. |
| --- | --- |

5.7

Jos kansainvälinen sopimus saadaan aikaan, päästökauppajärjestelmään kuuluvien päästöoikeuksien määrää supistetaan kyseisen sopimuksen mukaisesti samalla kun laajennetaan mahdollisuutta hyödyntää CDM-menetelmiä.

| 5.8 | Päästöoikeuksista 5 prosenttia varataan järjestelmään vuoden 2013 jälkeen liittyville uusille tuotantolaitoksille. On todennäköistä, että ilma-alusten päästöt liitetään päästökauppajärjestelmän piiriin toisen kauden lopuilla (3). Tästä tehdään kuitenkin erillinen ehdotus. |
| --- | --- |

5.8

Päästöoikeuksista 5 prosenttia varataan järjestelmään vuoden 2013 jälkeen liittyville uusille tuotantolaitoksille. On todennäköistä, että ilma-alusten päästöt liitetään päästökauppajärjestelmän piiriin toisen kauden lopuilla (3). Tästä tehdään kuitenkin erillinen ehdotus.

| 5.9 | Ei ole näköpiirissä, että merenkulku sisällytettäisiin päästökauppajärjestelmän piiriin. |
| --- | --- |

5.9

Ei ole näköpiirissä, että merenkulku sisällytettäisiin päästökauppajärjestelmän piiriin.

6.   Yleistä

| 6.1 | EU:n päästökauppajärjestelmä ei ole pelkkää teoriaa eikä eräänlainen saastevero. Se koostuu sekä vapaasta markkina-ajattelusta että sääntelystä ja yleisestä ohjauksesta, joita on pohdittu ja mukautettu poliittisessa prosessissa. Yksittäiset yritykset voivat vapaasti valita, millä tavoin ne vähentävät päästöjään vai vähentävätkö lainkaan, ja niiden olisi valittava mahdollisimman edullinen tapa noudattaa päästömääräyksiä. Päästökauppajärjestelmän tärkein tehtävä onkin luoda kannustimia, joilla alennetaan päästöjen supistamistavoitteiden saavuttamisesta aiheutuvia kustannuksia. ETSK kannattaa tällaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

6.1

EU:n päästökauppajärjestelmä ei ole pelkkää teoriaa eikä eräänlainen saastevero. Se koostuu sekä vapaasta markkina-ajattelusta että sääntelystä ja yleisestä ohjauksesta, joita on pohdittu ja mukautettu poliittisessa prosessissa. Yksittäiset yritykset voivat vapaasti valita, millä tavoin ne vähentävät päästöjään vai vähentävätkö lainkaan, ja niiden olisi valittava mahdollisimman edullinen tapa noudattaa päästömääräyksiä. Päästökauppajärjestelmän tärkein tehtävä onkin luoda kannustimia, joilla alennetaan päästöjen supistamistavoitteiden saavuttamisesta aiheutuvia kustannuksia. ETSK kannattaa tällaista lähestymistapaa.

| 6.2 | Arvioiden mukaan nykyinen päästöjen vähentämistavoite eli ilmakehään joutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vakiinnuttaminen 450–550 ppm:n tasolle vuoteen 2050 mennessä maksaa suunnilleen prosentin maailman BKT:sta. Jos asiassa ei toimita tehokkaasti, maailman BKT saattaisi supistua viidenneksellä (4). Yhä uudet tutkimustulokset osoittavat kuitenkin kasvihuonekaasujen tuotannon kiihtyvän ja Maan absorbointikyvyn heikkenevän, ja tutkimuksissa kyseenalaistetaan vakavasti päästöjen supistamistavoitteiden riittävyys (5). |
| --- | --- |

6.2

Arvioiden mukaan nykyinen päästöjen vähentämistavoite eli ilmakehään joutuvien kasvihuonekaasupäästöjen vakiinnuttaminen 450–550 ppm:n tasolle vuoteen 2050 mennessä maksaa suunnilleen prosentin maailman BKT:sta. Jos asiassa ei toimita tehokkaasti, maailman BKT saattaisi supistua viidenneksellä (4). Yhä uudet tutkimustulokset osoittavat kuitenkin kasvihuonekaasujen tuotannon kiihtyvän ja Maan absorbointikyvyn heikkenevän, ja tutkimuksissa kyseenalaistetaan vakavasti päästöjen supistamistavoitteiden riittävyys (5).

| 6.3 | Päästökauppajärjestelmällä pyritäänkin määräävään johtoasemaan, kun päästökaupasta aiotaan tehdä maailmanlaajuinen. Prosessi on globaali, sillä ilmakehä kuuluu koko maailman kattaviin yhteisiin varoihin. Siksi järjestelmää arvioitaessa ei voida jättää huomioimatta sen vuorovaikutusta eikä vaikutusta maapalloa saastuttaviin tekijöihin. |
| --- | --- |

6.3

Päästökauppajärjestelmällä pyritäänkin määräävään johtoasemaan, kun päästökaupasta aiotaan tehdä maailmanlaajuinen. Prosessi on globaali, sillä ilmakehä kuuluu koko maailman kattaviin yhteisiin varoihin. Siksi järjestelmää arvioitaessa ei voida jättää huomioimatta sen vuorovaikutusta eikä vaikutusta maapalloa saastuttaviin tekijöihin.

| 6.4 | Todettakoon, että Yhdysvalloissa tekeillä oleva lainsäädäntö, joka todennäköisesti tulee voimaan seuraavalla vaalikaudella, perustuu kiintiö ja kauppa -järjestelmään, jossa on samantapaisia piirteitä kuin EU:n päästökauppajärjestelmässä. Mahdollisuus kehittää Yhdysvaltain ja EU:n yhteinen ohjelma olisi erittäin merkittävä askel kohti globaalia järjestelmää, samoin kuin yhteydet muihin OECD-maissa ehdotettuihin järjestelmiin. |
| --- | --- |

6.4

Todettakoon, että Yhdysvalloissa tekeillä oleva lainsäädäntö, joka todennäköisesti tulee voimaan seuraavalla vaalikaudella, perustuu kiintiö ja kauppa -järjestelmään, jossa on samantapaisia piirteitä kuin EU:n päästökauppajärjestelmässä. Mahdollisuus kehittää Yhdysvaltain ja EU:n yhteinen ohjelma olisi erittäin merkittävä askel kohti globaalia järjestelmää, samoin kuin yhteydet muihin OECD-maissa ehdotettuihin järjestelmiin.

| 6.5 | ETSK onkin kiinnittänyt erityistä huomiota siihen, että päästökauppajärjestelmä vaikuttaa oikeudenmukaisesti ja kestävästi maapallon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Osoittaako se Euroopassa toteutettujen toimien olevan sekä vakuuttavia että tehokkaita? Tässä yhteydessä on todettava, että EU:n tavoitteekseen asettama kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1999 tasoon verrattuna (mikä on päästökauppajärjestelmää ja taakan jakamista koskevien ehdotusten lähtökohtana) on vähemmän kuin EU:n Balin ilmastonmuutoskonferenssissa joulukuussa 2007 kannattama teollisuusmaiden 25–40 prosentin supistamishaarukka. Komissio lähtee liikkeelle keväällä 2007 Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa sovituista tavoitteista eikä pohdi sitä, riittävätkö tämäntasoiset supistukset todella saavuttamaan maailmanlaajuiset tavoitteet vai ovatko ne vain hyväksyttävissä olevia enimmäissupistuksia, joissa on tasapainotettu lyhyellä aikavälillä jäsenvaltioiden poliittiset intressit ja talousajattelun ohjaamat intressit. ETSK katsoo kaiken kaikkiaan ilmastonmuutoksesta saatujen tieteellisten tulosten edellyttävän, että tavoitteet asetetaan uudelleen, jotta kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää nykyistä tuntuvammin. |
| --- | --- |

6.5

ETSK onkin kiinnittänyt erityistä huomiota siihen, että päästökauppajärjestelmä vaikuttaa oikeudenmukaisesti ja kestävästi maapallon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Osoittaako se Euroopassa toteutettujen toimien olevan sekä vakuuttavia että tehokkaita? Tässä yhteydessä on todettava, että EU:n tavoitteekseen asettama kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1999 tasoon verrattuna (mikä on päästökauppajärjestelmää ja taakan jakamista koskevien ehdotusten lähtökohtana) on vähemmän kuin EU:n Balin ilmastonmuutoskonferenssissa joulukuussa 2007 kannattama teollisuusmaiden 25–40 prosentin supistamishaarukka. Komissio lähtee liikkeelle keväällä 2007 Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa sovituista tavoitteista eikä pohdi sitä, riittävätkö tämäntasoiset supistukset todella saavuttamaan maailmanlaajuiset tavoitteet vai ovatko ne vain hyväksyttävissä olevia enimmäissupistuksia, joissa on tasapainotettu lyhyellä aikavälillä jäsenvaltioiden poliittiset intressit ja talousajattelun ohjaamat intressit. ETSK katsoo kaiken kaikkiaan ilmastonmuutoksesta saatujen tieteellisten tulosten edellyttävän, että tavoitteet asetetaan uudelleen, jotta kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää nykyistä tuntuvammin.

| 6.6 | ETSK kannattaa päästöoikeuksien huutokaupan lisäämistä. Huutokauppa on saastuttaja maksaa -periaatteen mukaista, sen avulla vältetään ansiottomat voitot, kannustetaan ja rahoitetaan investointeja vähähiililisiin tuotantolaitoksiin ja tuotteisiin eli edistetään innovointia. |
| --- | --- |

6.6

ETSK kannattaa päästöoikeuksien huutokaupan lisäämistä. Huutokauppa on saastuttaja maksaa -periaatteen mukaista, sen avulla vältetään ansiottomat voitot, kannustetaan ja rahoitetaan investointeja vähähiililisiin tuotantolaitoksiin ja tuotteisiin eli edistetään innovointia.

| 6.7 | Monet eurooppalaisia yrityksiä koskettavat seikat odottavat vielä ratkaisua. Ne liittyvät keskeisesti tarkistettuun päästökauppajärjestelmään, joka asettaa teollisuuden epäedulliseen kilpailuasemaan etenkin EU:n ulkopuolisiin hiljattain teollistuneisiin maihin verrattuna. Nämä maat väittävät osin perustellusti, että länsimaiden kahden vuosisadan mittainen teollisuustoiminta ja niiden osuus kasvihuonekaasupäästöistä on otettava huomioon, mutta samalla on huomioitava maiden ponnistelut pelastaa huomattavia väestönosia köyhyydestä. Tehtäessä maailmanlaajuista sopimusta näiden ongelmien ratkaisemiseksi on varmistettava, että OECD-maiden kuluttajat ja teollisuus antavat sille nykyistä suuremman tukensa ja ymmärtämyksensä. |
| --- | --- |

6.7

Monet eurooppalaisia yrityksiä koskettavat seikat odottavat vielä ratkaisua. Ne liittyvät keskeisesti tarkistettuun päästökauppajärjestelmään, joka asettaa teollisuuden epäedulliseen kilpailuasemaan etenkin EU:n ulkopuolisiin hiljattain teollistuneisiin maihin verrattuna. Nämä maat väittävät osin perustellusti, että länsimaiden kahden vuosisadan mittainen teollisuustoiminta ja niiden osuus kasvihuonekaasupäästöistä on otettava huomioon, mutta samalla on huomioitava maiden ponnistelut pelastaa huomattavia väestönosia köyhyydestä. Tehtäessä maailmanlaajuista sopimusta näiden ongelmien ratkaisemiseksi on varmistettava, että OECD-maiden kuluttajat ja teollisuus antavat sille nykyistä suuremman tukensa ja ymmärtämyksensä.

7.   Erityistä

| 7.1 | Mikäli EU:n päästökauppajärjestelmästä on määrä tulla hiilikaupan maailmanlaajuinen standardi, on olennaista, että järjestelmä on mahdollisimman vankka ja tehokas. ETSK suosittelee näin ollen seuraavaa: |
| --- | --- |

7.1

Mikäli EU:n päästökauppajärjestelmästä on määrä tulla hiilikaupan maailmanlaajuinen standardi, on olennaista, että järjestelmä on mahdollisimman vankka ja tehokas. ETSK suosittelee näin ollen seuraavaa:

| 7.1.1 | Herkästi kansainväliseen kilpailuun reagoiville suurille, runsaasti energiaa kuluttaville aloille ja niiden osa-alueille tulisi myöntää ilmaisia päästöoikeuksia vain siinä tapauksessa, ettei saada aikaan tehokasta kansainvälistä ilmastonmuutossopimusta, joka asettaisi maailmanlaajuisesti päästövähennysvelvoitteet kaikille vastaaville teollisuudenaloille. EU:n päästökauppajärjestelmä ei saa vaikuttaa haitallisesti EU:n teollisuuden kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

7.1.1

Herkästi kansainväliseen kilpailuun reagoiville suurille, runsaasti energiaa kuluttaville aloille ja niiden osa-alueille tulisi myöntää ilmaisia päästöoikeuksia vain siinä tapauksessa, ettei saada aikaan tehokasta kansainvälistä ilmastonmuutossopimusta, joka asettaisi maailmanlaajuisesti päästövähennysvelvoitteet kaikille vastaaville teollisuudenaloille. EU:n päästökauppajärjestelmä ei saa vaikuttaa haitallisesti EU:n teollisuuden kilpailukykyyn.

| 7.1.2 | Mikäli mahdollista, ensin olisi tehtävä päätös aloista, joille myönnetään ilmaisia päästöoikeuksia hiilivuotoriskin vuoksi. Alat on tarkoitus määritellä kesäkuuhun 2010 mennessä, mutta päätös tulisi tehdä aikaisemmin, jo direktiivien yhteydessä, jotta vältettäisiin epävarmuus investointi-olosuhteissa ja jotta alat voisivat tehdä tarpeellisia pitkän aikavälin suunnitelmia. |
| --- | --- |

7.1.2

Mikäli mahdollista, ensin olisi tehtävä päätös aloista, joille myönnetään ilmaisia päästöoikeuksia hiilivuotoriskin vuoksi. Alat on tarkoitus määritellä kesäkuuhun 2010 mennessä, mutta päätös tulisi tehdä aikaisemmin, jo direktiivien yhteydessä, jotta vältettäisiin epävarmuus investointi-olosuhteissa ja jotta alat voisivat tehdä tarpeellisia pitkän aikavälin suunnitelmia.

| 7.1.3 | Vaikka huutokauppaamisen on tarkoitus olla pääasiallinen oikeuksien myöntämismenetelmä, huutokauppojen järjestämisestä ei anneta oikeastaan lainkaan tietoja. Viittaus siihen, että huutokauppaa koskeva asetus on tarkoitus antaa vasta joulukuun 31 päivään 2010 mennessä, lisää kaikkien EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien epävarmuutta, kun ajatellaan niitä merkittäviä investointeja, joita energia-alalla on tehtävä. |
| --- | --- |

7.1.3

Vaikka huutokauppaamisen on tarkoitus olla pääasiallinen oikeuksien myöntämismenetelmä, huutokauppojen järjestämisestä ei anneta oikeastaan lainkaan tietoja. Viittaus siihen, että huutokauppaa koskeva asetus on tarkoitus antaa vasta joulukuun 31 päivään 2010 mennessä, lisää kaikkien EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien epävarmuutta, kun ajatellaan niitä merkittäviä investointeja, joita energia-alalla on tehtävä.

| 7.1.4 | On harkittava taakan jakamista uudelleen päästöoikeuskaupan piiriin kuuluvien ja sen ulkopuolisten tuotannonalojen kesken. ETSK aprikoi, onko vähentämisvelvoitteiden jakautuminen päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien alojen (-21 prosenttia vuoden 2005 tasoon verrattuna) ja muiden alojen (-10 prosenttia vuoden 2005 tasoon verrattuna) kesken perusteltua. Erään tutkimuksen (6) mukaan tietyillä päästökauppajärjestelmän ulkopuolisilla aloilla, erityisesti kahdella suurimmalla alalla, rakennusteollisuudessa ja liikenteessä, on potentiaalia vähentää päästöjä kustannuksitta tai jopa negatiivisin kustannuksin. Ne ovat sitä paitsi aloja, joilla hiilivuodon riski on suhteellisen pieni tai olematon. Rakennusalalla on lisäksi runsaasti potentiaalia luoda EU:hun työpaikkoja. |
| --- | --- |

7.1.4

On harkittava taakan jakamista uudelleen päästöoikeuskaupan piiriin kuuluvien ja sen ulkopuolisten tuotannonalojen kesken. ETSK aprikoi, onko vähentämisvelvoitteiden jakautuminen päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien alojen (-21 prosenttia vuoden 2005 tasoon verrattuna) ja muiden alojen (-10 prosenttia vuoden 2005 tasoon verrattuna) kesken perusteltua. Erään tutkimuksen (6) mukaan tietyillä päästökauppajärjestelmän ulkopuolisilla aloilla, erityisesti kahdella suurimmalla alalla, rakennusteollisuudessa ja liikenteessä, on potentiaalia vähentää päästöjä kustannuksitta tai jopa negatiivisin kustannuksin. Ne ovat sitä paitsi aloja, joilla hiilivuodon riski on suhteellisen pieni tai olematon. Rakennusalalla on lisäksi runsaasti potentiaalia luoda EU:hun työpaikkoja.

| 7.1.5 | Kaikki ilmailualalle myönnettävät päästöoikeudet sen liittyessä järjestelmään on huutokaupattava (7). |
| --- | --- |

7.1.5

Kaikki ilmailualalle myönnettävät päästöoikeudet sen liittyessä järjestelmään on huutokaupattava (7).

| 7.1.6 | Koska merenkulun kasvihuonekaasupäästöt lisääntyvät (maailmanlaajuisesti 1,12 miljardia tonnia eli kaksinkertaisesti ilmailualaan verrattuna) (8), komission olisi ehdotettava toimenpiteitä merenkulun sisällyttämiseksi päästökauppajärjestelmään, mikäli Kansainvälinen merenkulkujärjestö ei tee pikaisesti asiaa koskevia ehdotuksia. |
| --- | --- |

7.1.6

Koska merenkulun kasvihuonekaasupäästöt lisääntyvät (maailmanlaajuisesti 1,12 miljardia tonnia eli kaksinkertaisesti ilmailualaan verrattuna) (8), komission olisi ehdotettava toimenpiteitä merenkulun sisällyttämiseksi päästökauppajärjestelmään, mikäli Kansainvälinen merenkulkujärjestö ei tee pikaisesti asiaa koskevia ehdotuksia.

| 7.1.7 | Huutokaupasta saatavat tulot, joita nykyisten arvioiden mukaan kertyy vuoteen 2020 mennessä vuosittain 50 miljardia euroa, olisi suureksi osaksi suunnattava ilmastonsuojeluun, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen mukautumiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkässä asemassa oleviin, muita heikommin kehittyneisiin maihin sekä tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Ehdotuksessa mainittu 20 prosentin osuus (10 artiklan 3 kohta) on riittämätön, ja näin menetetään tilaisuus kaikin tavoin kannustaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen. ETSK suosittaa osuuden nostamista vähintään 50 prosenttiin huutokauppatuloista. Olisi kiinnitettävä huomiota metsänhoidon ja metsityksen roolin tukemiseen ja metsien häviämisen ehkäisemiseen EU:ssa ja muualla maailmassa, jossa metsien on todettu toimivan merkittävinä hiilinieluina. |
| --- | --- |

7.1.7

Huutokaupasta saatavat tulot, joita nykyisten arvioiden mukaan kertyy vuoteen 2020 mennessä vuosittain 50 miljardia euroa, olisi suureksi osaksi suunnattava ilmastonsuojeluun, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen mukautumiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkässä asemassa oleviin, muita heikommin kehittyneisiin maihin sekä tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Ehdotuksessa mainittu 20 prosentin osuus (10 artiklan 3 kohta) on riittämätön, ja näin menetetään tilaisuus kaikin tavoin kannustaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen. ETSK suosittaa osuuden nostamista vähintään 50 prosenttiin huutokauppatuloista. Olisi kiinnitettävä huomiota metsänhoidon ja metsityksen roolin tukemiseen ja metsien häviämisen ehkäisemiseen EU:ssa ja muualla maailmassa, jossa metsien on todettu toimivan merkittävinä hiilinieluina.

| 7.1.8 | Olisi selkiytettävä toimenpiteitä, jotka nyt ehdotetaan toteutettaviksi komitologiamenettelyä käyttäen, ja niiden tulisi olla avoimempia. |
| --- | --- |

7.1.8

Olisi selkiytettävä toimenpiteitä, jotka nyt ehdotetaan toteutettaviksi komitologiamenettelyä käyttäen, ja niiden tulisi olla avoimempia.

| 7.1.9 | Komission olisi harkittava pienille tuotantolaitoksille asetetun ylärajan nostamista 10 000 tonnista 25 000 tonniin, ennen kuin toimenpiteitä sovelletaan niihin. Tämä edellyttää kuitenkin vastaavasti korvaavien toimenpiteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

7.1.9

Komission olisi harkittava pienille tuotantolaitoksille asetetun ylärajan nostamista 10 000 tonnista 25 000 tonniin, ennen kuin toimenpiteitä sovelletaan niihin. Tämä edellyttää kuitenkin vastaavasti korvaavien toimenpiteiden toteuttamista.

| 7.1.10 | Ehdotuksessa olisi mainittava selkeämmin, millä tavoin EU aikoo täyttää sitoumuksensa vähentää hiilidioksidipäästöjä edelleen 20 prosentista 30 prosenttiin, kun asiasta päästään kansainväliseen sopimukseen. |
| --- | --- |

7.1.10

Ehdotuksessa olisi mainittava selkeämmin, millä tavoin EU aikoo täyttää sitoumuksensa vähentää hiilidioksidipäästöjä edelleen 20 prosentista 30 prosenttiin, kun asiasta päästään kansainväliseen sopimukseen.

| 7.1.11 | Jäsenvaltioita kehotetaan pikimmiten tarkistamaan syöttötariffinsa, jotta toimenpiteet eivät vaikuttaisi kielteisesti kasvuun eivätkä lämmön ja sähkön yhteistuotantojärjestelmien osuuteen. |
| --- | --- |

7.1.11

Jäsenvaltioita kehotetaan pikimmiten tarkistamaan syöttötariffinsa, jotta toimenpiteet eivät vaikuttaisi kielteisesti kasvuun eivätkä lämmön ja sähkön yhteistuotantojärjestelmien osuuteen.

| 7.1.12 | Olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta tehokkaiden kaukolämpöohjelmien toteuttamiselle ei aseteta esteitä. |
| --- | --- |

7.1.12

Olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta tehokkaiden kaukolämpöohjelmien toteuttamiselle ei aseteta esteitä.

| 7.1.13 | On löydettävä ratkaisu niille itäeurooppalaisille jäsenvaltioille mahdollisesti koituviin hankaluuksiin, jotka saavat sähkönsä pikemminkin Venäjältä kuin EU:sta. |
| --- | --- |

7.1.13

On löydettävä ratkaisu niille itäeurooppalaisille jäsenvaltioille mahdollisesti koituviin hankaluuksiin, jotka saavat sähkönsä pikemminkin Venäjältä kuin EU:sta.

| 7.1.14 | Nykyistä ehdotusta rajoittaa mahdollisuutta käyttää JI-/CDM-hankkeisiin liittyviä hyvityksiä ennen kuin on saatu aikaan kansainvälinen sopimus olisi tarkistettava ja otettava etenkin huomioon kyseisiä ohjelmia rahoittaville, kehittymässä oleville kansainvälisille pääomarahoitusmarkkinoille koituvat kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

7.1.14

Nykyistä ehdotusta rajoittaa mahdollisuutta käyttää JI-/CDM-hankkeisiin liittyviä hyvityksiä ennen kuin on saatu aikaan kansainvälinen sopimus olisi tarkistettava ja otettava etenkin huomioon kyseisiä ohjelmia rahoittaville, kehittymässä oleville kansainvälisille pääomarahoitusmarkkinoille koituvat kielteiset vaikutukset.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Maailmanpankki, State and Trends of the Carbon Market, toukokuu 2007.

1

State and Trends of the Carbon Market

(2)  1 974 miljoonasta hiilidioksiditonnista 1 720 miljoonaan tonniin.

2

(3)  ETSK:n lausunto, EUVL C 175, 27.7.2007, s. 47.

3

(4)  Stern Review, 2006.

4

(5)  Havaijilla sijaitsevan Mauna Loa -observatorion mukaan ilmakehässä on hiilidioksidia jo 387 ppm, mikä on korkein ainakin viimeisten 650 000 vuoden aikana mitattu taso.

5

(6)  Vattenfall — McKinsey, The Climate Map

6

The Climate Map

http://www.vattenfall.com/www/ccc/ccc/Gemeinsame_Inhalte/DOCUMENT/567263vattenfall/P0271636.pdf

(7)  Tämä vastaa komitean aiempaa suositusta, EUVL C 175, 27.7.2007, s. 47.

7

(8)  IMO:n raportti, helmikuu 2008.

8

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/71

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään osana yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämistä vuoteen 2020 mennessä”

KOM(2008) 17 lopullinen — 2008/0014 COD

(2009/C 27/16)

Neuvosto päätti 11. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään osana yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämistä vuoteen 2020 mennessä.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Gintaras Morkis.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 116 puolesta, 2 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä ETSK:n huomioista ja suosituksista

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena Euroopan komission aloitetta, jossa jäsenvaltioita pyydetään ilmastonmuutoksen torjumiseksi osallistumaan pyrkimyksiin täyttää yhteisön sitoumus vähentää vuosina 2013–2020 kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä (EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomat lähteet). |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena Euroopan komission aloitetta, jossa jäsenvaltioita pyydetään ilmastonmuutoksen torjumiseksi osallistumaan pyrkimyksiin täyttää yhteisön sitoumus vähentää vuosina 2013–2020 kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä (EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomat lähteet).

| 1.2 | Komitea tunnustaa ja hyväksyy EU:n johtavan roolin ympäristön- ja ilmastonsuojelusitoumuksista käytävissä kansainvälisissä neuvotteluissa. Omine sitoumuksineen EU on ottanut johtoaseman näyttämällä esimerkkiä, ja se voi kannustaa muita vastaavanlaisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.2

Komitea tunnustaa ja hyväksyy EU:n johtavan roolin ympäristön- ja ilmastonsuojelusitoumuksista käytävissä kansainvälisissä neuvotteluissa. Omine sitoumuksineen EU on ottanut johtoaseman näyttämällä esimerkkiä, ja se voi kannustaa muita vastaavanlaisiin toimenpiteisiin.

| 1.3 | Komitea katsoo, että kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli päätöksen täytäntöönpanossa sekä asianomaisten maiden tekemien sitoumusten täyttämisessä. Jäsenvaltioiden tulisi tehostaa toimiaan edistääkseen erilaisten yhteisöjen aloitteita, joilla osaltaan pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, ja kehittää tapoja kyseisenlaisten aloitteiden tukemiseksi:






  — | Kansalaisyhteiskunnalla kokonaisuudessaan voisi olla keskeinen rooli tarkasteltavana olevan päätöksen täytäntöönpanossa. Päätöksen vaatimuksia ja kussakin jäsenvaltiossa sovellettavia täytäntöönpanokeinoja on näin ollen tehtävä entistä laajemmin tunnetuksi. |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitea katsoo, että kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli päätöksen täytäntöönpanossa sekä asianomaisten maiden tekemien sitoumusten täyttämisessä. Jäsenvaltioiden tulisi tehostaa toimiaan edistääkseen erilaisten yhteisöjen aloitteita, joilla osaltaan pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, ja kehittää tapoja kyseisenlaisten aloitteiden tukemiseksi:

—

Kansalaisyhteiskunnalla kokonaisuudessaan voisi olla keskeinen rooli tarkasteltavana olevan päätöksen täytäntöönpanossa. Päätöksen vaatimuksia ja kussakin jäsenvaltiossa sovellettavia täytäntöönpanokeinoja on näin ollen tehtävä entistä laajemmin tunnetuksi.

| — | On myös pantava aiempaa suurempi paino valistuskampanjoille, jotta lisättäisiin yleistä tietoisuutta ja ymmärrystä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi toteutettavien toimien tarpeesta. |
| --- | --- |

—

On myös pantava aiempaa suurempi paino valistuskampanjoille, jotta lisättäisiin yleistä tietoisuutta ja ymmärrystä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi toteutettavien toimien tarpeesta.

| — | Lisäksi on erittäin tärkeää kouluttaa asiantuntijoita ja parantaa yleistä valveutuneisuutta energiansäästön, ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen aloilla. |
| --- | --- |

—

Lisäksi on erittäin tärkeää kouluttaa asiantuntijoita ja parantaa yleistä valveutuneisuutta energiansäästön, ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen aloilla.

| 1.4 | Komitea katsoo, että toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tulisi toteuttaa sillä tavoin, että Euroopan taloudellinen kilpailukyky turvataan ja sitä jopa lisätään pitkällä aikavälillä. Uusiutuvan energian kehittämiseen sekä energiatehokkaisiin tuotteisiin ja tuotantomenetelmiin kohdistuva kysyntä kasvaa maailmassa, ja EU on hyvässä asemassa hankkiakseen kilpailuedun ja saavuttaakseen johtavan aseman maailmassa monilla kyseisistä aloista. EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava tähän tähtäävää tutkimus- ja kehitystoimintaa. |
| --- | --- |

1.4

Komitea katsoo, että toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tulisi toteuttaa sillä tavoin, että Euroopan taloudellinen kilpailukyky turvataan ja sitä jopa lisätään pitkällä aikavälillä. Uusiutuvan energian kehittämiseen sekä energiatehokkaisiin tuotteisiin ja tuotantomenetelmiin kohdistuva kysyntä kasvaa maailmassa, ja EU on hyvässä asemassa hankkiakseen kilpailuedun ja saavuttaakseen johtavan aseman maailmassa monilla kyseisistä aloista. EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava tähän tähtäävää tutkimus- ja kehitystoimintaa.

| 1.5 | Ehdotetun päätöksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla jäsenvaltio voi siirtää seuraavalta vuodelta kasvihuonekaasumäärän, joka on enintään 2 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta päästörajasta tai, jos päästöt jäävät kohdassa 2 mainitun rajan alle, se voi siirtää vaaditun tason ylittävät päästövähennyksensä seuraavalle vuodelle. Kyseinen säännös on liian jäykkä, sillä yhden vuoden aikajänne ei tarjoa joustavuutta, jota suurten hankkeiden täytäntöönpano ja hyvien tulosten aikaansaaminen edellyttää. Tämä on erityisen tärkeää pienille jäsenvaltioille, jotka toteuttavat suuria hankkeita kasvihuonekaasujen hillitsemiseksi.
  Komissio ehdottaa, että kunkin jäsenvaltion tulisi valmistella suunnitelma oman kansallisten tavoitteensa saavuttamiseksi. Keskimääräisten vuosittaisten kasvihuonekaasupäästöjen ei kaudella 2013–2020 kuitenkaan tulisi ylittää keskimääräisiä vuosipäästöjä kaudella 2005–2020. Komitean mielestä on tärkeää, että kyseisten suunnitelmien täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti jäsenvaltio- ja unionitasolla, jotta mahdolliset poikkeamat havaittaisiin nopeasti ja voitaisiin ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.5

Ehdotetun päätöksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla jäsenvaltio voi siirtää seuraavalta vuodelta kasvihuonekaasumäärän, joka on enintään 2 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta päästörajasta tai, jos päästöt jäävät kohdassa 2 mainitun rajan alle, se voi siirtää vaaditun tason ylittävät päästövähennyksensä seuraavalle vuodelle. Kyseinen säännös on liian jäykkä, sillä yhden vuoden aikajänne ei tarjoa joustavuutta, jota suurten hankkeiden täytäntöönpano ja hyvien tulosten aikaansaaminen edellyttää. Tämä on erityisen tärkeää pienille jäsenvaltioille, jotka toteuttavat suuria hankkeita kasvihuonekaasujen hillitsemiseksi.

Komissio ehdottaa, että kunkin jäsenvaltion tulisi valmistella suunnitelma oman kansallisten tavoitteensa saavuttamiseksi. Keskimääräisten vuosittaisten kasvihuonekaasupäästöjen ei kaudella 2013–2020 kuitenkaan tulisi ylittää keskimääräisiä vuosipäästöjä kaudella 2005–2020. Komitean mielestä on tärkeää, että kyseisten suunnitelmien täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti jäsenvaltio- ja unionitasolla, jotta mahdolliset poikkeamat havaittaisiin nopeasti ja voitaisiin ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin.

| 1.6 | Yhteisön kokonaissitoumusta koskevan kokonaistaloudellisen tehokkuuden lisäämiseksi ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisimman vähäisin kustannuksin komitea katsoo, että päätöksessä tulisi mainita, että jäsenvaltiolla on kansainvälisten kahdenvälisten sopimusten pohjalta mahdollisuus siirtää osa sille myönnetyistä kasvihuonekaasupäästöoikeuksista toiselle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

1.6

Yhteisön kokonaissitoumusta koskevan kokonaistaloudellisen tehokkuuden lisäämiseksi ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisimman vähäisin kustannuksin komitea katsoo, että päätöksessä tulisi mainita, että jäsenvaltiolla on kansainvälisten kahdenvälisten sopimusten pohjalta mahdollisuus siirtää osa sille myönnetyistä kasvihuonekaasupäästöoikeuksista toiselle jäsenvaltiolle.

| 1.7 | Komitea katsoo, että käyttämällä joustavia välineitä hankkeissa, joilla pyritään varmistamaan puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) yhteistoteutus, on kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävät, EU:ssa toteutettavat toimet ja päästöjä vähentävien toimenpiteiden käynnistämistä kehitysmaissa koskeva yhteisvastuullisuus tasapainotettava asianmukaisesti. Joustavia välineitä olisi kuitenkin tarkoituksenmukaista käyttää ainoastaan silloin, kun ne todella vähentävät maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä. Niiden ei pitäisi edistää kasvihuonekaasupäästöjen siirtymistä EU:sta unionin ulkopuolisiin maihin. |
| --- | --- |

1.7

Komitea katsoo, että käyttämällä joustavia välineitä hankkeissa, joilla pyritään varmistamaan puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) yhteistoteutus, on kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävät, EU:ssa toteutettavat toimet ja päästöjä vähentävien toimenpiteiden käynnistämistä kehitysmaissa koskeva yhteisvastuullisuus tasapainotettava asianmukaisesti. Joustavia välineitä olisi kuitenkin tarkoituksenmukaista käyttää ainoastaan silloin, kun ne todella vähentävät maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä. Niiden ei pitäisi edistää kasvihuonekaasupäästöjen siirtymistä EU:sta unionin ulkopuolisiin maihin.

| 1.8 | Komitea kannattaa tehtyjä sitoumuksia ja suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden yhteisiin pyrkimyksiin. Se katsoo, että kansalaisille on tiedotettava nykyistä paremmin yhteisten pyrkimysten perustana olevista periaatteista. Yhteisten pyrkimysten organisoinnin yhteydessä on arvioitava kunkin yksittäisen maan erityisolosuhteita, päästöjen vähentämisestä aiheutuvia kustannuksia sekä vaikutuksia kyseisen maan kilpailukykyyn ja kehitykseen. Yhteisiä pyrkimyksiä koskevan päätöksen tulisi johtaa siihen, että päästöjen vähentämisestä aiheutuvat suhteelliset kustannukset suhteessa kunkin maan bruttokansantuotteeseen ovat yhtä suuret. |
| --- | --- |

1.8

Komitea kannattaa tehtyjä sitoumuksia ja suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden yhteisiin pyrkimyksiin. Se katsoo, että kansalaisille on tiedotettava nykyistä paremmin yhteisten pyrkimysten perustana olevista periaatteista. Yhteisten pyrkimysten organisoinnin yhteydessä on arvioitava kunkin yksittäisen maan erityisolosuhteita, päästöjen vähentämisestä aiheutuvia kustannuksia sekä vaikutuksia kyseisen maan kilpailukykyyn ja kehitykseen. Yhteisiä pyrkimyksiä koskevan päätöksen tulisi johtaa siihen, että päästöjen vähentämisestä aiheutuvat suhteelliset kustannukset suhteessa kunkin maan bruttokansantuotteeseen ovat yhtä suuret.

| 1.9 | Komitea kehottaa komissiota ottamaan käyttöön automaattisen vaatimusten noudattamista koskevan järjestelmän, jonka puitteissa esimerkiksi määrätään sakkorangaistuksesta jäsenvaltioille siinä tapauksessa, että asetetut päästömäärät ylittyvät. |
| --- | --- |

1.9

Komitea kehottaa komissiota ottamaan käyttöön automaattisen vaatimusten noudattamista koskevan järjestelmän, jonka puitteissa esimerkiksi määrätään sakkorangaistuksesta jäsenvaltioille siinä tapauksessa, että asetetut päästömäärät ylittyvät.

2.   Johdanto: komission asiakirja

| 2.1 | Tammikuun 23 päivänä 2008 Euroopan komissio esitteli joukon ehdotuksia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Tammikuun 23 päivänä 2008 Euroopan komissio esitteli joukon ehdotuksia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi.

| 2.2 | Komission ehdotuksen tarkoituksena on panna täytäntöön 8. ja 9. maaliskuuta 2007 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytty sopimus, jonka mukaan Euroopan unioni sitoutuu vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ottaa tavoitteekseen nostaa uusiutuvan energian osuus energiankulutuksestaan 20 prosenttiin niin ikään vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

2.2

Komission ehdotuksen tarkoituksena on panna täytäntöön 8. ja 9. maaliskuuta 2007 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytty sopimus, jonka mukaan Euroopan unioni sitoutuu vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ottaa tavoitteekseen nostaa uusiutuvan energian osuus energiankulutuksestaan 20 prosenttiin niin ikään vuoteen 2020 mennessä.

| 2.3 | Kasvihuonekaasujen kokonaisvähentämispyrkimykset jaetaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien ja siihen kuulumattomien alojen välillä. Komissio ehdottaa seuraavanlaista lähestymistapaa: 21 prosentin päästövähennys EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvilla aloilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 2005 tasosta ja noin 10 prosentin vähennys EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla vuoden 2005 tasosta. Kaiken kaikkiaan edellä mainitut vähennykset merkitsevät 14 prosentin kokonaisvähennystä vuoden 2005 tasosta, mikä vastaa 20 prosentin vähennystä vuoden 1990 tasosta. |
| --- | --- |

2.3

Kasvihuonekaasujen kokonaisvähentämispyrkimykset jaetaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien ja siihen kuulumattomien alojen välillä. Komissio ehdottaa seuraavanlaista lähestymistapaa: 21 prosentin päästövähennys EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvilla aloilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 2005 tasosta ja noin 10 prosentin vähennys EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla vuoden 2005 tasosta. Kaiken kaikkiaan edellä mainitut vähennykset merkitsevät 14 prosentin kokonaisvähennystä vuoden 2005 tasosta, mikä vastaa 20 prosentin vähennystä vuoden 1990 tasosta.

| 2.4 | Neuvosto esitteli vieläkin kunnianhimoisemmat tavoitteet edellyttäen, että maailmanlaajuinen ja kattava sopimus saadaan aikaan vuoden 2012 jälkeiselle ajalle ja että muut teollisuusmaat sitoutuvat vastaaviin päästövähennyksiin ja taloudellisesti edistyneemmät kehitysmaat sitoutuvat toteuttamaan asianmukaisia toimia vastuidensa ja valmiuksiensa mukaisesti. Edellä mainittujen muuttujien mukaisesti yhteisön tulisi pyrkiä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

2.4

Neuvosto esitteli vieläkin kunnianhimoisemmat tavoitteet edellyttäen, että maailmanlaajuinen ja kattava sopimus saadaan aikaan vuoden 2012 jälkeiselle ajalle ja että muut teollisuusmaat sitoutuvat vastaaviin päästövähennyksiin ja taloudellisesti edistyneemmät kehitysmaat sitoutuvat toteuttamaan asianmukaisia toimia vastuidensa ja valmiuksiensa mukaisesti. Edellä mainittujen muuttujien mukaisesti yhteisön tulisi pyrkiä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.

| 2.5 | Käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa päätökseksi määritellään, millainen panos jäsenvaltioiden on annettava, jotta yhteisö voi täyttää sitoumuksensa vähentää vuosina 2013–2020 kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä (EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomat lähteet). |
| --- | --- |

2.5

Käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa päätökseksi määritellään, millainen panos jäsenvaltioiden on annettava, jotta yhteisö voi täyttää sitoumuksensa vähentää vuosina 2013–2020 kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä (EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomat lähteet).

| 2.6 | Ehdotetussa päätöksessä vahvistetaan säännöt, joiden perusteella määritellään jäsenvaltioiden osuudet yhteisön sitoumukseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuosina 2013–2020. |
| --- | --- |

2.6

Ehdotetussa päätöksessä vahvistetaan säännöt, joiden perusteella määritellään jäsenvaltioiden osuudet yhteisön sitoumukseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuosina 2013–2020.

| 2.7 | Komissio katsoo myös, että kasvihuonekaasujen vähentämispyrkimykset tulisi jakaa jäsenvaltioiden kesken ottamalla huomioon taloudelliset erot ja kunkin maan asukaskohtainen BKT. Näin ollen jäsenvaltioille, joiden asukaskohtainen BKT on suhteellisen alhainen ja joiden BKT:n kasvuodotukset tulevaisuutta ajatellen ovat korkeat, tulisi sallia vuoden 2005 tasoa suuremmat kasvihuonekaasupäästöt vuonna 2020. |
| --- | --- |

2.7

Komissio katsoo myös, että kasvihuonekaasujen vähentämispyrkimykset tulisi jakaa jäsenvaltioiden kesken ottamalla huomioon taloudelliset erot ja kunkin maan asukaskohtainen BKT. Näin ollen jäsenvaltioille, joiden asukaskohtainen BKT on suhteellisen alhainen ja joiden BKT:n kasvuodotukset tulevaisuutta ajatellen ovat korkeat, tulisi sallia vuoden 2005 tasoa suuremmat kasvihuonekaasupäästöt vuonna 2020.

| 2.8 | Ehdotetun eriyttämisen osalta komissio suosittaa, että yksittäisille maille asetetaan tietyt rajat, vaikkakaan mitään jäsenvaltiota ei pitäisi vaatia vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä enempää kuin 20 prosenttia vuoden 2005 tasosta ja minkään jäsenvaltion ei tulisi sallia lisätä kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä yli 20 prosenttia vuoden 2005 tasosta. |
| --- | --- |

2.8

Ehdotetun eriyttämisen osalta komissio suosittaa, että yksittäisille maille asetetaan tietyt rajat, vaikkakaan mitään jäsenvaltiota ei pitäisi vaatia vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä enempää kuin 20 prosenttia vuoden 2005 tasosta ja minkään jäsenvaltion ei tulisi sallia lisätä kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2020 mennessä yli 20 prosenttia vuoden 2005 tasosta.

| 2.9 | Komissio edellyttää, että kunkin jäsenvaltion on rajoitettava vuoteen 2020 mennessä kasvihuonekaasupäästöjään, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä, kyseiselle jäsenvaltiolle päätöksen liitteessä asetetulla prosenttimäärällä suhteessa sen päästöihin vuonna 2005. |
| --- | --- |

2.9

Komissio edellyttää, että kunkin jäsenvaltion on rajoitettava vuoteen 2020 mennessä kasvihuonekaasupäästöjään, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä, kyseiselle jäsenvaltiolle päätöksen liitteessä asetetulla prosenttimäärällä suhteessa sen päästöihin vuonna 2005.

| 2.10 | Komissio katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä vuosittain vuosina 2013–2020. Tiettyä liikkumavaraa on kuitenkin siinä mielessä, että kunkin jäsenvaltion sallitaan siirtää seuraavalta vuodelta määrän, joka on enintään 2 prosenttia sille asetetusta kasvihuonekaasujen päästörajasta. Jäsenvaltioiden, joiden päästöt jäävät niille asetetun rajan alle, sallitaan lisäksi siirtää vaaditun tason ylittävät päästövähennyksensä seuraavalle vuodelle. |
| --- | --- |

2.10

Komissio katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä vuosittain vuosina 2013–2020. Tiettyä liikkumavaraa on kuitenkin siinä mielessä, että kunkin jäsenvaltion sallitaan siirtää seuraavalta vuodelta määrän, joka on enintään 2 prosenttia sille asetetusta kasvihuonekaasujen päästörajasta. Jäsenvaltioiden, joiden päästöt jäävät niille asetetun rajan alle, sallitaan lisäksi siirtää vaaditun tason ylittävät päästövähennyksensä seuraavalle vuodelle.

| 2.11 | Kunkin jäsenvaltion on vuosittain rajoitettava kyseisiä kasvihuonekaasupäästöjä lineaarisesti sen varmistamiseksi, etteivät kyseiset päästöt ylitä kyseiselle jäsenvaltiolle vuodeksi 2020 asetettua enimmäistasoa, joka esitetään päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

2.11

Kunkin jäsenvaltion on vuosittain rajoitettava kyseisiä kasvihuonekaasupäästöjä lineaarisesti sen varmistamiseksi, etteivät kyseiset päästöt ylitä kyseiselle jäsenvaltiolle vuodeksi 2020 asetettua enimmäistasoa, joka esitetään päätöksen liitteessä.

| 2.12 | Jotta jäsenvaltiot voivat täyttää sitoumuksensa entistä joustavammin ja jotta voidaan edistää kestävää kehitystä unionin ulkopuolisissa ja erityisesti kehitysmaissa sekä lisätä sijoittajien luottamusta, komissio ehdottaa, että jäsenvaltioiden tulisi jatkossakin voida käyttää puhtaan kehityksen mekanismin mukaisia hyvityksiä (CDM-hyvityksiä), sillä siten autetaan varmistamaan, että hyvityksille on markkinat myös vuoden 2012 jälkeen. |
| --- | --- |

2.12

Jotta jäsenvaltiot voivat täyttää sitoumuksensa entistä joustavammin ja jotta voidaan edistää kestävää kehitystä unionin ulkopuolisissa ja erityisesti kehitysmaissa sekä lisätä sijoittajien luottamusta, komissio ehdottaa, että jäsenvaltioiden tulisi jatkossakin voida käyttää puhtaan kehityksen mekanismin mukaisia hyvityksiä (CDM-hyvityksiä), sillä siten autetaan varmistamaan, että hyvityksille on markkinat myös vuoden 2012 jälkeen.

| 2.13 | Jotta kyseisiä markkinoita voidaan edistää ja jotta kasvihuonekaasupäästöjä vähentää edelleen EU:ssa ja siten edistää uusiutuvaan energiaan, energian toimitusvarmuuteen, innovointiin ja kilpailukykyyn liittyvien yhteisön tavoitteiden toteutumista, tarkoituksena on, että odoteltaessa kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen aikaansaamista kukin jäsenvaltio voi vuosittain käyttää kolmansissa maissa toteutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämishankkeista saatavia hyvityksiä määrän, joka on enintään kolme prosenttia kyseisen jäsenvaltion vuoden 2005 päästöistä, jotka ovat peräisin päästökauppajärjestelmään kuulumattomista lähteistä. Tämä enimmäismäärä vastaa noin kolmannesta kunkin jäsenvaltion vuotta 2020 koskevasta vähentämispyrkimyksestä. Jäsenvaltioiden olisi voitava siirtää tämän määrän käyttämätön osa toisille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

2.13

Jotta kyseisiä markkinoita voidaan edistää ja jotta kasvihuonekaasupäästöjä vähentää edelleen EU:ssa ja siten edistää uusiutuvaan energiaan, energian toimitusvarmuuteen, innovointiin ja kilpailukykyyn liittyvien yhteisön tavoitteiden toteutumista, tarkoituksena on, että odoteltaessa kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen aikaansaamista kukin jäsenvaltio voi vuosittain käyttää kolmansissa maissa toteutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämishankkeista saatavia hyvityksiä määrän, joka on enintään kolme prosenttia kyseisen jäsenvaltion vuoden 2005 päästöistä, jotka ovat peräisin päästökauppajärjestelmään kuulumattomista lähteistä. Tämä enimmäismäärä vastaa noin kolmannesta kunkin jäsenvaltion vuotta 2020 koskevasta vähentämispyrkimyksestä. Jäsenvaltioiden olisi voitava siirtää tämän määrän käyttämätön osa toisille jäsenvaltioille.

| 2.14 | Komissio katsoo, että heti kun kansainvälinen ilmastonmuutossopimus on saatu aikaan, jäsenvaltioiden olisi tunnustettava vain sellaiset sertifioidut päästövähennykset, jotka ovat peräisin kyseisen sopimuksen ratifioineista maista ja jotka ovat yhteisen lähestymistavan mukaiset. |
| --- | --- |

2.14

Komissio katsoo, että heti kun kansainvälinen ilmastonmuutossopimus on saatu aikaan, jäsenvaltioiden olisi tunnustettava vain sellaiset sertifioidut päästövähennykset, jotka ovat peräisin kyseisen sopimuksen ratifioineista maista ja jotka ovat yhteisen lähestymistavan mukaiset.

| 2.15 | Komissio on lisäksi sitä mieltä, että heti kun yhteisö on tehnyt kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen, jäsenvaltioiden päästörajat olisi mukautettava yhteisön uuteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumukseen, joka yhteisölle kyseisessä sopimuksessa asetetaan. |
| --- | --- |

2.15

Komissio on lisäksi sitä mieltä, että heti kun yhteisö on tehnyt kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen, jäsenvaltioiden päästörajat olisi mukautettava yhteisön uuteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumukseen, joka yhteisölle kyseisessä sopimuksessa asetetaan.

| 2.16 | Jäsenvaltioiden on päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan mukaisissa vuosiraporteissaan raportoitava vuosittaiset päästönsä, jotka johtuvat tämän päätöksen 3 artiklan täytäntöönpanosta, ja hyvitysten käytöstä tämän päätöksen 4 artiklan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden on ennen 1. heinäkuuta 2016 toimitettava ajantasainen selvitys ennakoidusta edistymisestään. |
| --- | --- |

2.16

Jäsenvaltioiden on päätöksen N:o 280/2004/EY 3 artiklan mukaisissa vuosiraporteissaan raportoitava vuosittaiset päästönsä, jotka johtuvat tämän päätöksen 3 artiklan täytäntöönpanosta, ja hyvitysten käytöstä tämän päätöksen 4 artiklan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden on ennen 1. heinäkuuta 2016 toimitettava ajantasainen selvitys ennakoidusta edistymisestään.

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan komission aloite, jossa jäsenvaltioita pyydetään ilmastonmuutoksen torjumiseksi osallistumaan pyrkimyksiin täyttää yhteisön sitoumus vähentää vuosina 2013–2020 kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä (EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomat lähteet), on merkittävä osa ilmastonmuutoksen torjumiseksi tehtyjen päätösten ketjua. |
| --- | --- |

3.1

Euroopan komission aloite, jossa jäsenvaltioita pyydetään ilmastonmuutoksen torjumiseksi osallistumaan pyrkimyksiin täyttää yhteisön sitoumus vähentää vuosina 2013–2020 kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä (EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomat lähteet), on merkittävä osa ilmastonmuutoksen torjumiseksi tehtyjen päätösten ketjua.

| 3.2 | Komitea on vakuuttunut siitä, että kyseinen päätös auttaa yhteisöä toteuttamaan ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutokseen liittyvät tehtävänsä. Yhteisön politiikalla tällä alalla on varmistettava kasvihuonekaasupäästöjen huomattava väheneminen määräämällä jäsenvaltioille pakollisia vaatimuksia ja valvomalla tiukasti niiden noudattamista. |
| --- | --- |

3.2

Komitea on vakuuttunut siitä, että kyseinen päätös auttaa yhteisöä toteuttamaan ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutokseen liittyvät tehtävänsä. Yhteisön politiikalla tällä alalla on varmistettava kasvihuonekaasupäästöjen huomattava väheneminen määräämällä jäsenvaltioille pakollisia vaatimuksia ja valvomalla tiukasti niiden noudattamista.

| 3.3 | Komitea kiinnittää samalla huomiota siihen, että yhteisiä pyrkimyksiä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi koskevan parlamentin ja neuvoston päätöksen teho riippuu oleellisesti energia- ja ilmastonmuutospaketin kahdesta muusta osatekijästä: uusiutuvista energialähteistä annetusta direktiivistä ja EU:n päästökauppajärjestelmädirektiivistä. Tämä merkitsee, että kyseisten säädösten on toimittava välittömän synergisesti; mikä tahansa muutos yhteen vaikuttaa muihin. |
| --- | --- |

3.3

Komitea kiinnittää samalla huomiota siihen, että yhteisiä pyrkimyksiä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi koskevan parlamentin ja neuvoston päätöksen teho riippuu oleellisesti energia- ja ilmastonmuutospaketin kahdesta muusta osatekijästä: uusiutuvista energialähteistä annetusta direktiivistä ja EU:n päästökauppajärjestelmädirektiivistä. Tämä merkitsee, että kyseisten säädösten on toimittava välittömän synergisesti; mikä tahansa muutos yhteen vaikuttaa muihin.

| 3.4 | Yhteisön sitoumuksia on mukautettava, mikäli kansainvälinen sopimus saadaan aikaan. Suuria odotuksia on asetettu Balissa Indonesiassa joulukuussa 2007 käynnistyneille neuvotteluille, joilla saattaa mahdollisesti olla ratkaiseva merkitys maailmanlaajuiselle toiminnalle vuoteen 2020 saakka. Hyödyllisintä olisi saattaa kyseiset neuvottelut päätökseen ja varmistaa ilmastonsuojelusopimus Kööpenhaminassa vuonna 2009 pidettävässä ilmastonmuutoskonferenssissa. Edistymistä tällä saralla odotetaan niin ikään toisessa ilmastohuippukokouksessa, joka on määrä pitää sitä ennen Poznańissa Puolassa. |
| --- | --- |

3.4

Yhteisön sitoumuksia on mukautettava, mikäli kansainvälinen sopimus saadaan aikaan. Suuria odotuksia on asetettu Balissa Indonesiassa joulukuussa 2007 käynnistyneille neuvotteluille, joilla saattaa mahdollisesti olla ratkaiseva merkitys maailmanlaajuiselle toiminnalle vuoteen 2020 saakka. Hyödyllisintä olisi saattaa kyseiset neuvottelut päätökseen ja varmistaa ilmastonsuojelusopimus Kööpenhaminassa vuonna 2009 pidettävässä ilmastonmuutoskonferenssissa. Edistymistä tällä saralla odotetaan niin ikään toisessa ilmastohuippukokouksessa, joka on määrä pitää sitä ennen Poznańissa Puolassa.

| 3.5 | On hyvä, että EU ottaa johtoaseman kyseisissä neuvotteluissa. Omine sitoumuksineen EU on ottanut johtoaseman näyttämällä esimerkkiä, ja se voi kannustaa muita maita vastaavanlaisiin toimenpiteisiin. Vaikka Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaiset nopeasti kehittyvät maat eivät ymmärrettävästi ole valmiita vähentämään päästöjään, niillä on edellytykset rajoittaa talouskasvuun liittyvä päästöjen kasvu. ETSK kannustaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin (Kioton sopimuksen jälkeisen) kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi sitouttamalla kehittyneet maat leikkaamaan kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta. Tämä olisi sopusoinnussa kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) laatiman neljännen raportin ennusteiden kanssa, joissa arvioidaan, että päästöjä on vähennettävä 25–40 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta maapallon lämpenemisen rajoittamiseksi kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneesta tasosta. Jos kansainvälinen sopimus saadaan aikaan, tätä ehdotusta ja muitakin komission energia- ja ilmastopaketissa ehdotettuja toimia on syytä tarkistaa, jotta niiden tavoitteet voidaan mukauttaa tiukempaa vaatimusta vastaaviksi. Näin ollen kaikkien sidosryhmien on tärkeää tiedostaa ja ottaa suunnitelmiensa lähtökohdaksi se, että nykyiset vuodeksi 2020 ehdotetut tavoitteet ovat vasta ensimmäinen askel ja että myöhemmin, mahdollisesti jo vuonna 2020 ja aivan varmasti sen jälkeen, tarvitaan tiukempia tavoitteita. |
| --- | --- |

3.5

On hyvä, että EU ottaa johtoaseman kyseisissä neuvotteluissa. Omine sitoumuksineen EU on ottanut johtoaseman näyttämällä esimerkkiä, ja se voi kannustaa muita maita vastaavanlaisiin toimenpiteisiin. Vaikka Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaiset nopeasti kehittyvät maat eivät ymmärrettävästi ole valmiita vähentämään päästöjään, niillä on edellytykset rajoittaa talouskasvuun liittyvä päästöjen kasvu. ETSK kannustaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin (Kioton sopimuksen jälkeisen) kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi sitouttamalla kehittyneet maat leikkaamaan kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta. Tämä olisi sopusoinnussa kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) laatiman neljännen raportin ennusteiden kanssa, joissa arvioidaan, että päästöjä on vähennettävä 25–40 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta maapallon lämpenemisen rajoittamiseksi kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneesta tasosta. Jos kansainvälinen sopimus saadaan aikaan, tätä ehdotusta ja muitakin komission energia- ja ilmastopaketissa ehdotettuja toimia on syytä tarkistaa, jotta niiden tavoitteet voidaan mukauttaa tiukempaa vaatimusta vastaaviksi. Näin ollen kaikkien sidosryhmien on tärkeää tiedostaa ja ottaa suunnitelmiensa lähtökohdaksi se, että nykyiset vuodeksi 2020 ehdotetut tavoitteet ovat vasta ensimmäinen askel ja että myöhemmin, mahdollisesti jo vuonna 2020 ja aivan varmasti sen jälkeen, tarvitaan tiukempia tavoitteita.

| 3.6 | Komitea katsoo, että toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tulisi toteuttaa siten, että niillä turvataan Euroopan pitkän aikavälin taloudellinen kilpailukyky tai jopa parannetaan sitä. Uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle sekä energiatehokkaille tuotteille ja tuotantotavoille on yhä enemmän kysyntää maailmanmarkkinoilla, ja Euroopalla on hyvät mahdollisuudet saada kilpailuetuja ottamalla johtoasema useilla näillä aloilla. EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava tähän liittyvää tutkimus- ja kehittämistoimintaa, sillä muussa tapauksessa tavoitteita on vaikea saavuttaa. Lisäksi on erittäin tärkeää kouluttaa asiantuntijoita ja parantaa yleistä valveutuneisuutta energiansäästön, ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen aloilla. |
| --- | --- |

3.6

Komitea katsoo, että toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tulisi toteuttaa siten, että niillä turvataan Euroopan pitkän aikavälin taloudellinen kilpailukyky tai jopa parannetaan sitä. Uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle sekä energiatehokkaille tuotteille ja tuotantotavoille on yhä enemmän kysyntää maailmanmarkkinoilla, ja Euroopalla on hyvät mahdollisuudet saada kilpailuetuja ottamalla johtoasema useilla näillä aloilla. EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava tähän liittyvää tutkimus- ja kehittämistoimintaa, sillä muussa tapauksessa tavoitteita on vaikea saavuttaa. Lisäksi on erittäin tärkeää kouluttaa asiantuntijoita ja parantaa yleistä valveutuneisuutta energiansäästön, ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen aloilla.

| 3.7 | Kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli päätöksen täytäntöönpanossa sekä asianomaisten maiden tekemien sitoumusten täyttämisessä. Jäsenvaltioiden tulisi edistää nykyistä tehokkaammin yhteisön aloitteita, joilla osaltaan pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, ja kehittää tapoja kyseisenlaisten aloitteiden tukemiseksi:






  — | Kansalaisyhteiskunnalla kokonaisuudessaan voisi olla keskeinen rooli tarkasteltavana olevan päätöksen täytäntöönpanossa. Päätöksen vaatimuksia ja keinoja sen panemiseksi täytäntöön kussakin jäsenvaltiossa on näin ollen tehtävä entistä laajemmin tunnetuksi. |
| --- | --- | --- |

3.7

Kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli päätöksen täytäntöönpanossa sekä asianomaisten maiden tekemien sitoumusten täyttämisessä. Jäsenvaltioiden tulisi edistää nykyistä tehokkaammin yhteisön aloitteita, joilla osaltaan pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, ja kehittää tapoja kyseisenlaisten aloitteiden tukemiseksi:

—

Kansalaisyhteiskunnalla kokonaisuudessaan voisi olla keskeinen rooli tarkasteltavana olevan päätöksen täytäntöönpanossa. Päätöksen vaatimuksia ja keinoja sen panemiseksi täytäntöön kussakin jäsenvaltiossa on näin ollen tehtävä entistä laajemmin tunnetuksi.

| — | On myös pantava aiempaa suurempi paino valistuskampanjoille, jotta lisättäisiin yleistä tietoisuutta ja ymmärrystä tarvittavista toimista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

On myös pantava aiempaa suurempi paino valistuskampanjoille, jotta lisättäisiin yleistä tietoisuutta ja ymmärrystä tarvittavista toimista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.

| — | Lisäksi on erittäin tärkeää kouluttaa asiantuntijoita ja parantaa yleistä valveutuneisuutta energiansäästön, ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen aloilla. |
| --- | --- |

—

Lisäksi on erittäin tärkeää kouluttaa asiantuntijoita ja parantaa yleistä valveutuneisuutta energiansäästön, ympäristönsuojelun ja ilmastonmuutoksen aloilla.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komitea katsoo, että käyttämällä joustavia välineitä hankkeissa, joilla pyritään varmistamaan puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) yhteistoteutus, on kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävät, EU:ssa toteutettavat toimet ja päästöjä vähentävien toimenpiteiden käynnistämistä kehitysmaissa koskeva yhteisvastuullisuus tasapainotettava asianmukaisesti. Joustavia välineitä olisi kuitenkin tarkoituksenmukaista käyttää ainoastaan silloin, kun ne todella vähentävät maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä. Niiden ei pitäisi edistää kasvihuonekaasupäästöjen siirtymistä EU:sta unionin ulkopuolisiin maihin. |
| --- | --- |

4.1

Komitea katsoo, että käyttämällä joustavia välineitä hankkeissa, joilla pyritään varmistamaan puhtaan kehityksen mekanismin (Clean Development Mechanism, CDM) yhteistoteutus, on kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävät, EU:ssa toteutettavat toimet ja päästöjä vähentävien toimenpiteiden käynnistämistä kehitysmaissa koskeva yhteisvastuullisuus tasapainotettava asianmukaisesti. Joustavia välineitä olisi kuitenkin tarkoituksenmukaista käyttää ainoastaan silloin, kun ne todella vähentävät maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä. Niiden ei pitäisi edistää kasvihuonekaasupäästöjen siirtymistä EU:sta unionin ulkopuolisiin maihin.

| 4.2 | Komissio ehdottaa, että jäsenvaltioiden tulisi voida jatkossakin käyttää CDM-hyvityksiä, sillä siten autetaan varmistamaan hyvityksiä koskevien markkinoiden toteutuminen myös vuoden 2012 jälkeen. Komitea suhtautuu epäillen puhtaan kehityksen mekanismin tuloksena saatujen sertifioitujen päästövähennysten laatuun ja ehdottaa, että jos (ennen vuotta 2013 alkaneisiin hankkeisiin) investoivien jäsenvaltioiden on tarkoitus jatkossakin hyötyä sertifioiduista päästövähennyksistä, perustasoa olisi tarkistettava ja se olisi varmistettava, jotta voitaisiin määritellä, onko hanke edelleen täydentävä. Sellaisten uusien CDM-hankkeiden osalta, joiden tarkoituksena on saada jäsenvaltiot osallistumaan yhteisiin pyrkimyksiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, tulisi ottaa huomioon ainoastaan hankkeet, joissa vertailutasona käytetään parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (best available techniques, BAT). |
| --- | --- |

4.2

Komissio ehdottaa, että jäsenvaltioiden tulisi voida jatkossakin käyttää CDM-hyvityksiä, sillä siten autetaan varmistamaan hyvityksiä koskevien markkinoiden toteutuminen myös vuoden 2012 jälkeen. Komitea suhtautuu epäillen puhtaan kehityksen mekanismin tuloksena saatujen sertifioitujen päästövähennysten laatuun ja ehdottaa, että jos (ennen vuotta 2013 alkaneisiin hankkeisiin) investoivien jäsenvaltioiden on tarkoitus jatkossakin hyötyä sertifioiduista päästövähennyksistä, perustasoa olisi tarkistettava ja se olisi varmistettava, jotta voitaisiin määritellä, onko hanke edelleen täydentävä. Sellaisten uusien CDM-hankkeiden osalta, joiden tarkoituksena on saada jäsenvaltiot osallistumaan yhteisiin pyrkimyksiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, tulisi ottaa huomioon ainoastaan hankkeet, joissa vertailutasona käytetään parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (best available techniques, BAT).

| 4.3 | Komissio tuo esiin yksinomaan yleisperiaatteen, jonka mukaan maiden, joiden asukaskohtainen BKT on korkea, on hyväksyttävä tiukemmat vähentämissitoumukset kuin maiden, joiden asukaskohtainen BKT on alhaisempi. On kuitenkin hyvin mahdollista, että vaikka eri maiden asukaskohtainen BKT on suhteellisesti ottaen samalla tasolla, maiden on toteutettava erilaisia toimia samanlaisten tulosten saavuttamiseksi päästöjen leikkaamisessa. Yhteisten pyrkimysten organisoinnin yhteydessä on arvioitava kunkin yksittäisen maan erityisolosuhteita, päästöjen vähentämisestä aiheutuvia kustannuksia sekä vaikutusta kyseisen maan kilpailukykyyn ja kehitykseen. Yhteisiä pyrkimyksiä koskevan päätöksen tulisi johtaa siihen, että päästöjen vähentämisestä aiheutuvat suhteelliset kustannukset suhteessa kunkin maan bruttokansantuotteeseen ovat yhtä suuret. |
| --- | --- |

4.3

Komissio tuo esiin yksinomaan yleisperiaatteen, jonka mukaan maiden, joiden asukaskohtainen BKT on korkea, on hyväksyttävä tiukemmat vähentämissitoumukset kuin maiden, joiden asukaskohtainen BKT on alhaisempi. On kuitenkin hyvin mahdollista, että vaikka eri maiden asukaskohtainen BKT on suhteellisesti ottaen samalla tasolla, maiden on toteutettava erilaisia toimia samanlaisten tulosten saavuttamiseksi päästöjen leikkaamisessa. Yhteisten pyrkimysten organisoinnin yhteydessä on arvioitava kunkin yksittäisen maan erityisolosuhteita, päästöjen vähentämisestä aiheutuvia kustannuksia sekä vaikutusta kyseisen maan kilpailukykyyn ja kehitykseen. Yhteisiä pyrkimyksiä koskevan päätöksen tulisi johtaa siihen, että päästöjen vähentämisestä aiheutuvat suhteelliset kustannukset suhteessa kunkin maan bruttokansantuotteeseen ovat yhtä suuret.

| 4.4 | Komitea kiinnittää lisäksi huomiota silmäänpistävään epäjohdonmukaisuuteen päätöksen tekstissä. Komissio ehdottaa, että vuotta 2005 käytettäisiin vertailuvuotena arvioitaessa jäsenvaltioiden toimia kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämiseksi ja että vuosi 2020 olisi takaraja. Ehdotetun päätöksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on vuosittain rajoitettava kyseisiä kasvihuonekaasupäästöjä lineaarisesti. Samalla saman kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on varmistettava, etteivät sen vuoden 2013 kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä, ylitä sen vuosien 2008, 2009 ja 2010 keskimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin tällaisista lähteistä ja jotka on ilmoitettu ja todennettu direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesti. Tämä merkitsee, että vuosia 2008, 2009 ja 2010 käytetään vertailuvuosina tilanteen arvioimiseksi vuonna 2013. |
| --- | --- |

4.4

Komitea kiinnittää lisäksi huomiota silmäänpistävään epäjohdonmukaisuuteen päätöksen tekstissä. Komissio ehdottaa, että vuotta 2005 käytettäisiin vertailuvuotena arvioitaessa jäsenvaltioiden toimia kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämiseksi ja että vuosi 2020 olisi takaraja. Ehdotetun päätöksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on vuosittain rajoitettava kyseisiä kasvihuonekaasupäästöjä lineaarisesti. Samalla saman kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on varmistettava, etteivät sen vuoden 2013 kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä, ylitä sen vuosien 2008, 2009 ja 2010 keskimääräisiä kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin tällaisista lähteistä ja jotka on ilmoitettu ja todennettu direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesti. Tämä merkitsee, että vuosia 2008, 2009 ja 2010 käytetään vertailuvuosina tilanteen arvioimiseksi vuonna 2013.

| 4.5 | Ehdotetun päätöksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla jäsenvaltio voi siirtää seuraavalta vuodelta kasvihuonekaasumäärän, joka on enintään 2 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta päästörajasta tai, jos päästöt jäävät kohdassa 2 mainitun rajan alle, se voi siirtää vaaditun tason ylittävät päästövähennyksensä seuraavalle vuodelle. Kyseinen säännös on liian jäykkä, sillä vuoden aikajänteeltä puuttuu joustavuus, jota suurten hankkeiden täytäntöönpano ja hyvien tulosten aikaansaaminen edellyttää. Tämä on erityisen tärkeää pienille jäsenvaltioille, jotka toteuttavat suuria hankkeita kasvihuonekaasujen hillitsemiseksi.
  Komissio ehdottaa, että kukin jäsenvaltio laatisi suunnitelman kansallisen tavoitteensa saavuttamiseksi. Keskimääräisten vuosittaisten kasvihuonekaasupäästöjen ei kaudella 2013–2020 kuitenkaan tulisi ylittää keskimääräisiä vuosipäästöjä kaudella 2005–2020. Komitean mielestä on tärkeää, että suunnitelmien toteuttamista seurataan säännöllisesti sekä jäsenvaltio- että yhteisötasolla, jotta mahdolliset poikkeamat voidaan havaita nopeasti ja ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

4.5

Ehdotetun päätöksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla jäsenvaltio voi siirtää seuraavalta vuodelta kasvihuonekaasumäärän, joka on enintään 2 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle asetetusta päästörajasta tai, jos päästöt jäävät kohdassa 2 mainitun rajan alle, se voi siirtää vaaditun tason ylittävät päästövähennyksensä seuraavalle vuodelle. Kyseinen säännös on liian jäykkä, sillä vuoden aikajänteeltä puuttuu joustavuus, jota suurten hankkeiden täytäntöönpano ja hyvien tulosten aikaansaaminen edellyttää. Tämä on erityisen tärkeää pienille jäsenvaltioille, jotka toteuttavat suuria hankkeita kasvihuonekaasujen hillitsemiseksi.

Komissio ehdottaa, että kukin jäsenvaltio laatisi suunnitelman kansallisen tavoitteensa saavuttamiseksi. Keskimääräisten vuosittaisten kasvihuonekaasupäästöjen ei kaudella 2013–2020 kuitenkaan tulisi ylittää keskimääräisiä vuosipäästöjä kaudella 2005–2020. Komitean mielestä on tärkeää, että suunnitelmien toteuttamista seurataan säännöllisesti sekä jäsenvaltio- että yhteisötasolla, jotta mahdolliset poikkeamat voidaan havaita nopeasti ja ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin.

| 4.6 | Yhteisön kokonaissitoumusta koskevan kokonaistaloudellisen tehokkuuden lisäämiseksi ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisimman vähäisin kustannuksin komitea katsoo, että päätöksessä tulisi mainita, että jäsenvaltiolla on kansainvälisten kahdenvälisten sopimusten pohjalta mahdollisuus siirtää osa sille myönnetyistä kasvihuonekaasupäästöoikeuksista toiselle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

4.6

Yhteisön kokonaissitoumusta koskevan kokonaistaloudellisen tehokkuuden lisäämiseksi ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisimman vähäisin kustannuksin komitea katsoo, että päätöksessä tulisi mainita, että jäsenvaltiolla on kansainvälisten kahdenvälisten sopimusten pohjalta mahdollisuus siirtää osa sille myönnetyistä kasvihuonekaasupäästöoikeuksista toiselle jäsenvaltiolle.

| 4.7 | Komitea kehottaa komissiota ottamaan käyttöön automaattisen vaatimusten noudattamista koskevan järjestelmän, jonka puitteissa esimerkiksi määrätään sakkorangaistuksesta jäsenvaltioille siinä tapauksessa, että asetetut päästömäärät ylittyvät. |
| --- | --- |

4.7

Komitea kehottaa komissiota ottamaan käyttöön automaattisen vaatimusten noudattamista koskevan järjestelmän, jonka puitteissa esimerkiksi määrätään sakkorangaistuksesta jäsenvaltioille siinä tapauksessa, että asetetut päästömäärät ylittyvät.

| 4.8 | Myös hankkeiden oikeudenmukaisen maantieteellisen jakautumisen osalta päätöksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohta ei ole riittävän täsmällinen, kun on kyse hyvitysten ostamiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

4.8

Myös hankkeiden oikeudenmukaisen maantieteellisen jakautumisen osalta päätöksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohta ei ole riittävän täsmällinen, kun on kyse hyvitysten ostamiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamisesta.

| 4.9 | Tarkasteltavana olevan päätöksen täytäntöönpanemiseksi komission tulisi tarjota jäsenvaltioille toimintaa koskevia ohjeita, välineitä ja muita toimenpiteitä. Ensimmäinen askel oikeaan suuntaan voisi olla se, että julkaistaan opas, joka sisältää esimerkkejä EU:ssa jo saavutetuista tuloksista. |
| --- | --- |

4.9

Tarkasteltavana olevan päätöksen täytäntöönpanemiseksi komission tulisi tarjota jäsenvaltioille toimintaa koskevia ohjeita, välineitä ja muita toimenpiteitä. Ensimmäinen askel oikeaan suuntaan voisi olla se, että julkaistaan opas, joka sisältää esimerkkejä EU:ssa jo saavutetuista tuloksista.

| 4.10 | Jotta tarkasteltavana olevassa päätöksessä asetettu tavoite saavutettaisiin, komitea suosittaa jäsenvaltioita hyödyntämään rakennerahastoja ja koheesiorahastoa hankkeissa, jotka eivät aiheuta tai jopa vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä. |
| --- | --- |

4.10

Jotta tarkasteltavana olevassa päätöksessä asetettu tavoite saavutettaisiin, komitea suosittaa jäsenvaltioita hyödyntämään rakennerahastoja ja koheesiorahastoa hankkeissa, jotka eivät aiheuta tai jopa vähentävät kasvihuonekaasupäästöjä.

| 4.11 | Koska seuraavalla päästökauppakaudella 2013–2020 päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville laitoksille on suunnitteilla päästöoikeuksien huutokauppa, hankitaan tällä tavoin varoja, joita tarvitaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomista aloista peräisin olevien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Tällä tavoin hankituista varoista tulisi osa suunnata niille taloudenaloille, jotka pyrkivät vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Toinen osa tulisi kanavoida kehitysmaille tarkoitettuun solidaarisuusrahastoon ja osoittaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviin hankkeisiin kyseisissä maissa. |
| --- | --- |

4.11

Koska seuraavalla päästökauppakaudella 2013–2020 päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville laitoksille on suunnitteilla päästöoikeuksien huutokauppa, hankitaan tällä tavoin varoja, joita tarvitaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomista aloista peräisin olevien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Tällä tavoin hankituista varoista tulisi osa suunnata niille taloudenaloille, jotka pyrkivät vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Toinen osa tulisi kanavoida kehitysmaille tarkoitettuun solidaarisuusrahastoon ja osoittaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviin hankkeisiin kyseisissä maissa.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/75

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY, direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY ja 2006/12/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta”

KOM(2008) 18 lopullinen — 2008/0015 COD

(2009/C 27/17)

Neuvosto päätti 8. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivien 85/337/ETY ja 96/61/EY, direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY ja 2006/12/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Gerd Wolf.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. ja 10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 138 ääntä puolesta ja 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

Sisällys

| 1. | Tiivistelmä ja päätelmät |
| --- | --- |

1.

| 2. | Johdanto |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komission ehdotus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Yleistä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Erityistä |
| --- | --- |

5.

1.   Tiivistelmä ja päätelmät

| 1.1 | Fossiilisia energialähteitä käytettäessä (poltettaessa) syntyvän hiilidioksidin (CO2) erottaminen ja pitkäaikainen varastointi (carbon dioxide capture and storage, CCS) edistäisi merkittävästi ilmastonsuojelua. Sen vuoksi tulee pyrkiä nopeuttamaan tämän menettelyn kehittämistä ja ottamaan se mahdollisimman pikaisesti käyttöön. |
| --- | --- |

1.1

Fossiilisia energialähteitä käytettäessä (poltettaessa) syntyvän hiilidioksidin (CO2) erottaminen ja pitkäaikainen varastointi (carbon dioxide capture and storage, CCS) edistäisi merkittävästi ilmastonsuojelua. Sen vuoksi tulee pyrkiä nopeuttamaan tämän menettelyn kehittämistä ja ottamaan se mahdollisimman pikaisesti käyttöön.

| 1.2 | Komitea on tyytyväinen komission ehdottamaan direktiiviin, sillä se on CCS:n kehittämisen ja käyttämisen välttämätön edellytys, ja kannattaa pääosin direktiivin sisältöä. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on tyytyväinen komission ehdottamaan direktiiviin, sillä se on CCS:n kehittämisen ja käyttämisen välttämätön edellytys, ja kannattaa pääosin direktiivin sisältöä.

| 1.3 | Direktiivissä käsitellään keskeisiä näkökohtia ja ehdotetaan niitä koskevia säännöksiä. Tämä pätee erityisesti ihmisten ja ympäristön turvallisuuteen ja siihen liittyviin vastuukysymyksiin. Näin direktiivillä edistetään myös hyväksyntää kansalaisten keskuudessa, ja siinä otetaan huomioon heidän turvallisuudentarpeensa. |
| --- | --- |

1.3

Direktiivissä käsitellään keskeisiä näkökohtia ja ehdotetaan niitä koskevia säännöksiä. Tämä pätee erityisesti ihmisten ja ympäristön turvallisuuteen ja siihen liittyviin vastuukysymyksiin. Näin direktiivillä edistetään myös hyväksyntää kansalaisten keskuudessa, ja siinä otetaan huomioon heidän turvallisuudentarpeensa.

| 1.4 | CCS:n koko arvoketjun — johon kuuluu hiilidioksidin erottaminen, kuljetus ja varastointi — kehittäminen, on vasta alullaan, osittain vielä tutkimusvaiheessa. Tämä täytyy ottaa direktiivissä huomioon, ja sen vuoksi sitä on vielä mukautettava joiltakin kohdin. |
| --- | --- |

1.4

CCS:n koko arvoketjun — johon kuuluu hiilidioksidin erottaminen, kuljetus ja varastointi — kehittäminen, on vasta alullaan, osittain vielä tutkimusvaiheessa. Tämä täytyy ottaa direktiivissä huomioon, ja sen vuoksi sitä on vielä mukautettava joiltakin kohdin.

| 1.5 | Jotta ensimmäisten hankkeiden pikainen toteuttaminen olisi mahdollista, direktiivin eräitä kohtia tulisi muuttaa siten, että sekä asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten että investoimisesta kiinnostuneiden yritysten on helpompi noudattaa niitä, ja että ne tarjoavat tällaisille yrityksille suunnitteluvarmuutta ja kannustimia investointeihin. Tämä koskee esimerkiksi vastuukysymysten selvittämistä ja rahavakuuksien tyyppiä ja laajuutta. |
| --- | --- |

1.5

Jotta ensimmäisten hankkeiden pikainen toteuttaminen olisi mahdollista, direktiivin eräitä kohtia tulisi muuttaa siten, että sekä asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten että investoimisesta kiinnostuneiden yritysten on helpompi noudattaa niitä, ja että ne tarjoavat tällaisille yrityksille suunnitteluvarmuutta ja kannustimia investointeihin. Tämä koskee esimerkiksi vastuukysymysten selvittämistä ja rahavakuuksien tyyppiä ja laajuutta.

2.   Johdanto

| 2.1 | Ilmastonsuojelua ja energian toimitusvarmuutta koskien, vuoden 2007 maaliskuussa annettujen neuvoston päätösten perusteella komissio on ehdottanut — erillisten asiakirjojen muodossa — toimenpidepakettia, jonka avulla neuvoston päätöksessä asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa. Toimien pääpaino on energiatehokkuudessa, uusiutuvien energiavarojen käytön tehostamisessa sekä innovatiivisten teknologioiden kehittämisessä ja käyttämisessä. Komitea on laatinut aiheesta yksittäisiä kysymyksiä koskevia lausuntoja (1). |
| --- | --- |

2.1

Ilmastonsuojelua ja energian toimitusvarmuutta koskien, vuoden 2007 maaliskuussa annettujen neuvoston päätösten perusteella komissio on ehdottanut — erillisten asiakirjojen muodossa — toimenpidepakettia, jonka avulla neuvoston päätöksessä asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa. Toimien pääpaino on energiatehokkuudessa, uusiutuvien energiavarojen käytön tehostamisessa sekä innovatiivisten teknologioiden kehittämisessä ja käyttämisessä. Komitea on laatinut aiheesta yksittäisiä kysymyksiä koskevia lausuntoja (1).

| 2.2 | Tässä yhteydessä on suuri merkitys myös niillä menettelyillä, joiden avulla pyritään vähentämään kestävästi fossiilisten energialähteiden käytössä syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä. Tässä lausunnossa käsitellään näitä menettelyjä. Lausunnon aihe on siis komission ehdotus direktiiviksi hiilidioksidin (CO2) geologisesta varastoinnista. |
| --- | --- |

2.2

Tässä yhteydessä on suuri merkitys myös niillä menettelyillä, joiden avulla pyritään vähentämään kestävästi fossiilisten energialähteiden käytössä syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä. Tässä lausunnossa käsitellään näitä menettelyjä. Lausunnon aihe on siis komission ehdotus direktiiviksi hiilidioksidin (CO2) geologisesta varastoinnista.

| 2.3 | Tätä lausuntoa täydennetään samaa tekniikkaa käsittelevällä komitean lausunnolla, joka koskee komission tiedonantoa (2) aiheesta ”Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen”. |
| --- | --- |

2.3

Tätä lausuntoa täydennetään samaa tekniikkaa käsittelevällä komitean lausunnolla, joka koskee komission tiedonantoa (2) aiheesta ”Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen”.

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | On otettava huomioon, että i) kansainvälisellä tasolla kasvava energiankysyntä katetaan todennäköisesti valtaosin fossiilisilla polttoaineilla ja ii) koska tavoitteena on vähentää vuoteen 2050 mennessä hiilidioksidipäästöjä maailmanlaajuisesti 50 prosenttia ja teollisuusmaissa 60–80 prosenttia, komissio pitää välttämättömänä, että hyödynnetään kaikki käytettävissä olevat keinot päästöjen vähentämiseksi. Tällöin hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla eli CCS:llä (3) on suuri merkitys. |
| --- | --- |

3.1

On otettava huomioon, että i) kansainvälisellä tasolla kasvava energiankysyntä katetaan todennäköisesti valtaosin fossiilisilla polttoaineilla ja ii) koska tavoitteena on vähentää vuoteen 2050 mennessä hiilidioksidipäästöjä maailmanlaajuisesti 50 prosenttia ja teollisuusmaissa 60–80 prosenttia, komissio pitää välttämättömänä, että hyödynnetään kaikki käytettävissä olevat keinot päästöjen vähentämiseksi. Tällöin hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla eli CCS:llä (3) on suuri merkitys.

| 3.2 | Vuoden 2007 maaliskuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti luomaan tarvittavat tekniset, taloudelliset ja lainsäädännölliset puitteet, jotta CCS saadaan ympäristöystävällisesti käyttökelpoiseksi; komission ehdotus edistää osaltaan tavoitetta. Ehdotus koskee ennen kaikkea lainsäädännöllisiä puitteita, joiden oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta. Ehdotuksella on määrä yksinkertaistaan lainsäädäntöä sekä EU:n ja kansallisten viranomaisten hallinnollisia menettelyjä. |
| --- | --- |

3.2

Vuoden 2007 maaliskuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti luomaan tarvittavat tekniset, taloudelliset ja lainsäädännölliset puitteet, jotta CCS saadaan ympäristöystävällisesti käyttökelpoiseksi; komission ehdotus edistää osaltaan tavoitetta. Ehdotus koskee ennen kaikkea lainsäädännöllisiä puitteita, joiden oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta. Ehdotuksella on määrä yksinkertaistaan lainsäädäntöä sekä EU:n ja kansallisten viranomaisten hallinnollisia menettelyjä.

| 3.3 | Voimassa olevat säädökset, kuten direktiivit 96/61/EY, 85/337/ETY, 2004/35/EY ja 2003/87/EY, otetaan huomioon ja niitä mukautetaan tarvittaessa. |
| --- | --- |

3.3

Voimassa olevat säädökset, kuten direktiivit 96/61/EY, 85/337/ETY, 2004/35/EY ja 2003/87/EY, otetaan huomioon ja niitä mukautetaan tarvittaessa.

| 3.4 | Komission ehdotuksen konkreettinen sisältö on seuraava: |
| --- | --- |

3.4

Komission ehdotuksen konkreettinen sisältö on seuraava:

| 3.4.1 | Ehdotuksen 1 luvussa määritellään direktiivin kohde, tavoite ja soveltamisala. Lisäksi siinä annetaan määritelmät. |
| --- | --- |

3.4.1

Ehdotuksen 1 luvussa määritellään direktiivin kohde, tavoite ja soveltamisala. Lisäksi siinä annetaan määritelmät.

| 3.4.2 | Ehdotuksen 2 luvussa käsitellään varastointipaikan valintaa ja tutkimuslupia. Jäsenvaltiot määräävät, mitä alueita varastointiin voi käyttää ja mitä sääntöjä sovelletaan tutkimuslupien myöntämiseen. |
| --- | --- |

3.4.2

Ehdotuksen 2 luvussa käsitellään varastointipaikan valintaa ja tutkimuslupia. Jäsenvaltiot määräävät, mitä alueita varastointiin voi käyttää ja mitä sääntöjä sovelletaan tutkimuslupien myöntämiseen.

| 3.4.3 | Ehdotuksen 3 luvussa käsitellään varastointilupia ja niiden edellytyksiä sekä Euroopan komission toimivaltuuksia. Tärkeä seikka on ympäristöarviointi, johon sisältyy vaikutusten arviointi ja yleisön kuuleminen. |
| --- | --- |

3.4.3

Ehdotuksen 3 luvussa käsitellään varastointilupia ja niiden edellytyksiä sekä Euroopan komission toimivaltuuksia. Tärkeä seikka on ympäristöarviointi, johon sisältyy vaikutusten arviointi ja yleisön kuuleminen.

| 3.4.4 | Ehdotuksen 4 luvussa käsitellään käyttöön ja sulkemiseen liittyviä sekä sulkemisen jälkeen noudatettavia velvollisuuksia. Niihin kuuluvat arviointiperusteet hiilidioksidivirtojen hyväksymiselle, seuranta- ja raportointivelvollisuudet, tarkastukset, häiriöiden ja/tai vuotojen tapahtuessa toteutettavat toimenpiteet, sulkemiseen liittyvät ja sen jälkeen noudatettavat velvollisuudet sekä rahavakuuden esittäminen. |
| --- | --- |

3.4.4

Ehdotuksen 4 luvussa käsitellään käyttöön ja sulkemiseen liittyviä sekä sulkemisen jälkeen noudatettavia velvollisuuksia. Niihin kuuluvat arviointiperusteet hiilidioksidivirtojen hyväksymiselle, seuranta- ja raportointivelvollisuudet, tarkastukset, häiriöiden ja/tai vuotojen tapahtuessa toteutettavat toimenpiteet, sulkemiseen liittyvät ja sen jälkeen noudatettavat velvollisuudet sekä rahavakuuden esittäminen.

| 3.4.5 | Ehdotuksen 5 luvussa käsitellään siirto- ja varastoverkon käyttöoikeutta. |
| --- | --- |

3.4.5

Ehdotuksen 5 luvussa käsitellään siirto- ja varastoverkon käyttöoikeutta.

| 3.4.6 | 6 luvussa annetaan toimivaltaista viranomaista, rajat ylittävää yhteistyötä, seuraamuksia, Euroopan komissiolle tehtävää raportointia sekä säädöksen muuttamista ja asiaa koskevia komiteamenettelyjä koskevat yleiset säännökset. |
| --- | --- |

3.4.6

6 luvussa annetaan toimivaltaista viranomaista, rajat ylittävää yhteistyötä, seuraamuksia, Euroopan komissiolle tehtävää raportointia sekä säädöksen muuttamista ja asiaa koskevia komiteamenettelyjä koskevat yleiset säännökset.

| 3.4.7 | 7 luvussa esitetään muuhun lainsäädäntöön tehtävät muutokset, myös vesi- ja jätelainsäädäntöön tehtävät mukautukset. Lisäksi määritellään myös uusien voimalaitosten hyväksymisen täydentävät edellytykset. |
| --- | --- |

3.4.7

7 luvussa esitetään muuhun lainsäädäntöön tehtävät muutokset, myös vesi- ja jätelainsäädäntöön tehtävät mukautukset. Lisäksi määritellään myös uusien voimalaitosten hyväksymisen täydentävät edellytykset.

| 3.4.8 | Liitteessä I esitetään yksityiskohtaiset perusteet varastointipaikan karakterisoinnille ja riskinarvioinnille. Liitteessä II esitetään yksityiskohtaiset perusteet seurannalle. Euroopan komissio voi muuttaa liitteitä, mutta siinä tapauksessa asiasta päätetään yhdessä Euroopan parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

3.4.8

Liitteessä I esitetään yksityiskohtaiset perusteet varastointipaikan karakterisoinnille ja riskinarvioinnille. Liitteessä II esitetään yksityiskohtaiset perusteet seurannalle. Euroopan komissio voi muuttaa liitteitä, mutta siinä tapauksessa asiasta päätetään yhdessä Euroopan parlamentin kanssa.

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea on useaan otteeseen todennut (4), että edullinen energia on nykyaikaisten sosiaalisten kansantalouksien elämäneliksiiri ja kaikkien peruspalveluiden edellytys. Näin ollen on erityisen tärkeää tehostaa uudenlaisten teknologioiden kehittämistä (5). |
| --- | --- |

4.1

Komitea on useaan otteeseen todennut (4), että edullinen energia on nykyaikaisten sosiaalisten kansantalouksien elämäneliksiiri ja kaikkien peruspalveluiden edellytys. Näin ollen on erityisen tärkeää tehostaa uudenlaisten teknologioiden kehittämistä (5).

| 4.2 | Komitea onkin tyytyväinen komission ehdottamaan direktiiviin, sillä se on tärkeä edellytys yhden edellä mainittua tavoitetta palvelevan menetelmän, CCS:n, kehittämiselle ja soveltamiselle, ja kannattaa pääosin direktiivin sisältöä. |
| --- | --- |

4.2

Komitea onkin tyytyväinen komission ehdottamaan direktiiviin, sillä se on tärkeä edellytys yhden edellä mainittua tavoitetta palvelevan menetelmän, CCS:n, kehittämiselle ja soveltamiselle, ja kannattaa pääosin direktiivin sisältöä.

| 4.3 | Komitea on energiakysymysten osalta todennut (6), että fossiiliset polttoaineet hiili, öljy ja maakaasu ovat nykyään sekä Euroopan että koko maailman energiahuollon tukiranka (7) eikä niiden merkitys ehkä vähene tulevinakaan vuosikymmeninä. |
| --- | --- |

4.3

Komitea on energiakysymysten osalta todennut (6), että fossiiliset polttoaineet hiili, öljy ja maakaasu ovat nykyään sekä Euroopan että koko maailman energiahuollon tukiranka (7) eikä niiden merkitys ehkä vähene tulevinakaan vuosikymmeninä.

| 4.4 | Tämä ei ole ristiriidassa sen kanssa, että tavoitteeksi on asetettu uusiutuvien energialähteiden osuuden tuntuva lisääminen. Vaikka EU pyrkii kasvattamaan uusiutuvien energialähteiden osuuden vähintään 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä (8), myös muista lähteistä tuotettavaa energiaa tarvitaan huomattavasti vielä useita vuosikymmeniä, jotta loput 80 prosenttia, tai vuoden 2050 jälkeen edelleen noin 50 prosenttia, energiankulutuksesta saadaan katettua. |
| --- | --- |

4.4

Tämä ei ole ristiriidassa sen kanssa, että tavoitteeksi on asetettu uusiutuvien energialähteiden osuuden tuntuva lisääminen. Vaikka EU pyrkii kasvattamaan uusiutuvien energialähteiden osuuden vähintään 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä (8), myös muista lähteistä tuotettavaa energiaa tarvitaan huomattavasti vielä useita vuosikymmeniä, jotta loput 80 prosenttia, tai vuoden 2050 jälkeen edelleen noin 50 prosenttia, energiankulutuksesta saadaan katettua.

| 4.5 | Uusiutuvista energialähteistä vain vesivoimaa ja biomassaa (9) on tähän asti voitu käyttää sähköntuotantoon kysyntälähtöisesti. Tuuli- ja aurinkoenergiaa taas on saatavissa rajoitetusti, sillä niiden saatavuus riippuu sääoloista. Näiden energialähteiden kehittämistä ja soveltamista on kuitenkin jatkettava erittäin ponnekkaasti, ja lisäksi on kehitettävä asianmukaisia ja edullisia varastointimahdollisuuksia. Näitä kysymyksiä käsitellään kuitenkin erillisissä komitean lausunnoissa. |
| --- | --- |

4.5

Uusiutuvista energialähteistä vain vesivoimaa ja biomassaa (9) on tähän asti voitu käyttää sähköntuotantoon kysyntälähtöisesti. Tuuli- ja aurinkoenergiaa taas on saatavissa rajoitetusti, sillä niiden saatavuus riippuu sääoloista. Näiden energialähteiden kehittämistä ja soveltamista on kuitenkin jatkettava erittäin ponnekkaasti, ja lisäksi on kehitettävä asianmukaisia ja edullisia varastointimahdollisuuksia. Näitä kysymyksiä käsitellään kuitenkin erillisissä komitean lausunnoissa.

| 4.6 | Edellä esitetyistä syistä perussähköhuollon turvaamiseksi tarvitaan — ydinvoiman lisäksi tai sen sijaan (10) — edelleen monia fossiilista polttoainetta hyödyntäviä voimalaitoksia. Lisäksi tuulivoiman syötön vaihteluiden kompensoiminen edellyttää yhä useampia riittävän nopeasti säädeltäviä voimalaitoksia, jotta (alas- ja ylössäätöön tarvittavaa) säätövoimaa on saatavilla riittävästi. |
| --- | --- |

4.6

Edellä esitetyistä syistä perussähköhuollon turvaamiseksi tarvitaan — ydinvoiman lisäksi tai sen sijaan (10) — edelleen monia fossiilista polttoainetta hyödyntäviä voimalaitoksia. Lisäksi tuulivoiman syötön vaihteluiden kompensoiminen edellyttää yhä useampia riittävän nopeasti säädeltäviä voimalaitoksia, jotta (alas- ja ylössäätöön tarvittavaa) säätövoimaa on saatavilla riittävästi.

| 4.7 | Kulutushuippuja varten tarvittavan varavoiman ja säätövoiman takaamiseen soveltuvat ennen kaikkea kaasu- ja pumppuvoimalaitokset. Mahdollisuudet pumppuvoimalaitosten lisäämiseen ovat kuitenkin vähäiset, koska tarkoitukseen soveltuvat maastoalueet ovat paljolti jo käytössä. |
| --- | --- |

4.7

Kulutushuippuja varten tarvittavan varavoiman ja säätövoiman takaamiseen soveltuvat ennen kaikkea kaasu- ja pumppuvoimalaitokset. Mahdollisuudet pumppuvoimalaitosten lisäämiseen ovat kuitenkin vähäiset, koska tarkoitukseen soveltuvat maastoalueet ovat paljolti jo käytössä.

| 4.8 | Perus- ja keskikuorman kattamiseen käytetään ydinvoimalaitosten lisäksi lähinnä hiilivoimalaitoksia. Jos jäsenvaltiot luopuvat oman ydinvoiman käytöstä, hiilen merkitys niiden sähköntuotannossa kasvaa entisestään. |
| --- | --- |

4.8

Perus- ja keskikuorman kattamiseen käytetään ydinvoimalaitosten lisäksi lähinnä hiilivoimalaitoksia. Jos jäsenvaltiot luopuvat oman ydinvoiman käytöstä, hiilen merkitys niiden sähköntuotannossa kasvaa entisestään.

| 4.9 | Myös hiiltä käytettäessä hiilidioksidipäästöt on pidettävä mahdollisimman vähäisinä. Tähän pyritään kahden kehityssuuntauksen avulla, jotka ovat tekniseltä kehitystasoltaan ja vaikutuksiltaan erilaisia: yhtäältä pyritään lisäämään voimalaitosten tehokkuutta entisestään ja toisaalta kehitetään voimalaitoksia, joissa sovelletaan CCS-menetelmää (11). Menetelmää soveltavissa voimalaitoksissa jopa valtaosa hiilidioksidista ei enää pääse ilmakehään, mutta energiatehokkuus heikkenee väistämättä tuntuvasti, koska menetelmä lisää energiantarvetta. Lisäksi on edelleen kehitettävä menetelmiä teollisuuden tuotantoprosesseissa syntyvän hiilidioksidin erottamiseksi. |
| --- | --- |

4.9

Myös hiiltä käytettäessä hiilidioksidipäästöt on pidettävä mahdollisimman vähäisinä. Tähän pyritään kahden kehityssuuntauksen avulla, jotka ovat tekniseltä kehitystasoltaan ja vaikutuksiltaan erilaisia: yhtäältä pyritään lisäämään voimalaitosten tehokkuutta entisestään ja toisaalta kehitetään voimalaitoksia, joissa sovelletaan CCS-menetelmää (11). Menetelmää soveltavissa voimalaitoksissa jopa valtaosa hiilidioksidista ei enää pääse ilmakehään, mutta energiatehokkuus heikkenee väistämättä tuntuvasti, koska menetelmä lisää energiantarvetta. Lisäksi on edelleen kehitettävä menetelmiä teollisuuden tuotantoprosesseissa syntyvän hiilidioksidin erottamiseksi.

| 4.10 | CCS-järjestelmän (hiilidioksidin erotus, kuljetus ja varastointi) kehittäminen on vasta alullaan, osittain vielä tutkimusvaiheessa. Sen sijaan tavanomaisen voimalaitostekniikan hyötysuhteen parantamisessa kyllä edistytään askel askeleelta, mutta vähitellen aletaan myös lähestyä fysikaalisten mahdollisuuksien rajoja. Koska korvaavaa voimalaitoskapasiteettia tarvitaan seuraavalla vuosikymmenellä kipeästi, komitea suosittaa käytännönläheistä toimintatapaa, jossa molempia teknologioita kehitetään rinnakkain. Voimalaitosten hyötysuhteiden parantaminen voi tapahtua pitkälti markkinalähtöisesti, mutta CCS-teknologian — sekä voimalaitosten että infrastruktuurin — kehittäminen edellyttää lisätukea demonstrointi- ja kaupallistamisvaiheessa. |
| --- | --- |

4.10

CCS-järjestelmän (hiilidioksidin erotus, kuljetus ja varastointi) kehittäminen on vasta alullaan, osittain vielä tutkimusvaiheessa. Sen sijaan tavanomaisen voimalaitostekniikan hyötysuhteen parantamisessa kyllä edistytään askel askeleelta, mutta vähitellen aletaan myös lähestyä fysikaalisten mahdollisuuksien rajoja. Koska korvaavaa voimalaitoskapasiteettia tarvitaan seuraavalla vuosikymmenellä kipeästi, komitea suosittaa käytännönläheistä toimintatapaa, jossa molempia teknologioita kehitetään rinnakkain. Voimalaitosten hyötysuhteiden parantaminen voi tapahtua pitkälti markkinalähtöisesti, mutta CCS-teknologian — sekä voimalaitosten että infrastruktuurin — kehittäminen edellyttää lisätukea demonstrointi- ja kaupallistamisvaiheessa.

| 4.11 | CCS-teknologian kehittämisessä on useita suuntauksia: Integroidussa voimalaitosteknologiassa hiilidioksidi erotetaan ennen polttoprosessia kaasuttamalla hiiltä tai soveltamalla happipolttomenetelmää, jossa hiilidioksidi rikastetaan ennen erotusta. Jälkipolttoteknologiana tunnetussa menetelmässä hiilidioksidi taas pestään savukaasusta polton jälkeen (hiilidioksidin pesu). Asianmukaisesti kehitettynä viimeksi mainittu teknologia soveltuu lisättäväksi jo nyt rakenteilla oleviin ja erittäin tehokkaisiin uusiin voimalaitoksiin, mikäli ne rakennetaan tätä mahdollisuutta silmällä pitäen (”talteenottovalmius”). Näille kehityssuuntauksille on yhteistä se, että erotettu hiilidioksidi on siirrettävä voimalaitoksen sijaintipaikasta sopivaan varastointipaikkaan. |
| --- | --- |

4.11

CCS-teknologian kehittämisessä on useita suuntauksia: Integroidussa voimalaitosteknologiassa hiilidioksidi erotetaan ennen polttoprosessia kaasuttamalla hiiltä tai soveltamalla happipolttomenetelmää, jossa hiilidioksidi rikastetaan ennen erotusta. Jälkipolttoteknologiana tunnetussa menetelmässä hiilidioksidi taas pestään savukaasusta polton jälkeen (hiilidioksidin pesu). Asianmukaisesti kehitettynä viimeksi mainittu teknologia soveltuu lisättäväksi jo nyt rakenteilla oleviin ja erittäin tehokkaisiin uusiin voimalaitoksiin, mikäli ne rakennetaan tätä mahdollisuutta silmällä pitäen (”talteenottovalmius”). Näille kehityssuuntauksille on yhteistä se, että erotettu hiilidioksidi on siirrettävä voimalaitoksen sijaintipaikasta sopivaan varastointipaikkaan.

| 4.12 | Hiilidioksidia voidaan varastoida ainoastaan tähän tarkoitukseen soveltuviin turvallisiin geologisiin muodostumiin. Tämänhetkisen tutkimustiedon mukaan kysymykseen tulevat lähinnä syvällä sijaitsevat suolavesiesiintymät sekä ehtyneet öljy- ja kaasulähteet. Sen sijaan suljetut hiilikaivokset eivät vaikuta kovin sopivilta. Vuotojen välttämiseksi on tärkeää, että varastointipaikan peittävät kivi- ja maakerrostumat ovat mahdollisimman ehjiä (mahdollisimman vähän yhteyksiä maanpinnalle). |
| --- | --- |

4.12

Hiilidioksidia voidaan varastoida ainoastaan tähän tarkoitukseen soveltuviin turvallisiin geologisiin muodostumiin. Tämänhetkisen tutkimustiedon mukaan kysymykseen tulevat lähinnä syvällä sijaitsevat suolavesiesiintymät sekä ehtyneet öljy- ja kaasulähteet. Sen sijaan suljetut hiilikaivokset eivät vaikuta kovin sopivilta. Vuotojen välttämiseksi on tärkeää, että varastointipaikan peittävät kivi- ja maakerrostumat ovat mahdollisimman ehjiä (mahdollisimman vähän yhteyksiä maanpinnalle).

| 4.13 | Kun varastointipaikka valitaan ehdotetun direktiivin säännösten mukaisesti ja varastointi toteutetaan ammattimaisesti, varastoinnista aiheutuvat vaarat vaikuttavat erittäin vähäisiltä. Esimerkiksi äkilliset suuret hiilidioksidivuodot ovat varastointiin sopivissa geologisissa muodostumissa lähes mahdottomia (12). Myös varastoinnin aiheuttamien maanjäristysten vaara voidaan pitkälti sulkea pois, koska varaston enimmäispaine on valittava siten, etteivät varastointikerrostumat ja niitä peittävät kivi- ja maakerrostumat murru (13) vaan säilyvät ehjinä varastointia varten. |
| --- | --- |

4.13

Kun varastointipaikka valitaan ehdotetun direktiivin säännösten mukaisesti ja varastointi toteutetaan ammattimaisesti, varastoinnista aiheutuvat vaarat vaikuttavat erittäin vähäisiltä. Esimerkiksi äkilliset suuret hiilidioksidivuodot ovat varastointiin sopivissa geologisissa muodostumissa lähes mahdottomia (12). Myös varastoinnin aiheuttamien maanjäristysten vaara voidaan pitkälti sulkea pois, koska varaston enimmäispaine on valittava siten, etteivät varastointikerrostumat ja niitä peittävät kivi- ja maakerrostumat murru (13) vaan säilyvät ehjinä varastointia varten.

| 4.14 | Yhteiskunnallisen ja poliittisen hyväksynnän kannalta kysymys hiilidioksidin varastoinnin turvallisuudesta ja pitkäaikaisuudesta on ratkaisevan tärkeä. |
| --- | --- |

4.14

Yhteiskunnallisen ja poliittisen hyväksynnän kannalta kysymys hiilidioksidin varastoinnin turvallisuudesta ja pitkäaikaisuudesta on ratkaisevan tärkeä.

| 4.15 | Komitean mielestä onkin erittäin tärkeää, että komissio ja erityisesti jäsenvaltiot ja mahdolliset toiminnanharjoittajat tiedottavat kansalaisille kattavasti uuden tekniikan kaikista näkökohdista ja että kansalaiset otetaan kulloinkin mukaan päätöksentekoon käymällä heidän kanssaan avointa vuoropuhelua. Tätä varten olisi kehitettävä tarkoituksenmukainen menettely. |
| --- | --- |

4.15

Komitean mielestä onkin erittäin tärkeää, että komissio ja erityisesti jäsenvaltiot ja mahdolliset toiminnanharjoittajat tiedottavat kansalaisille kattavasti uuden tekniikan kaikista näkökohdista ja että kansalaiset otetaan kulloinkin mukaan päätöksentekoon käymällä heidän kanssaan avointa vuoropuhelua. Tätä varten olisi kehitettävä tarkoituksenmukainen menettely.

| 4.16 | Kohdan 4 lopuksi komitea ehdottaa vielä täydentävää varotoimenpidettä. Se koskee hiilidioksidin mahdollista tarvetta myöhemmin tulevaisuudessa, olipa kyse sitten hiilidioksidin käytöstä kemiallisena perusaineena tavalla, joka ei ole nyt ennakoitavissa, tai hiilidioksidista ilmaston ”luonnolliseen” pitkän aikavälin kehityskiertoon (14) vaikuttavana tekijänä. Täydentävänä varotoimenpiteenä kestävän kehityksen takaamiseksi pitkällä aikavälillä komitea suosittaa, että hiilidioksidin varastointi toteutetaan turvallisella tavalla mutta että sulkemissuunnitelmassa otetaan huomioon mahdollisuus hyödyntää varastoitu hiilidioksidi ainakin osittainen uudelleen tai tiettyjen varastointikompleksien tarjoamat hyödyntämismahdollisuudet dokumentoidaan. Etusijalle on luonnollisestikin asetettava se, että varasto on ehdottomasti turvallinen ja tiivis. |
| --- | --- |

4.16

Kohdan 4 lopuksi komitea ehdottaa vielä täydentävää varotoimenpidettä. Se koskee hiilidioksidin mahdollista tarvetta myöhemmin tulevaisuudessa, olipa kyse sitten hiilidioksidin käytöstä kemiallisena perusaineena tavalla, joka ei ole nyt ennakoitavissa, tai hiilidioksidista ilmaston ”luonnolliseen” pitkän aikavälin kehityskiertoon (14) vaikuttavana tekijänä. Täydentävänä varotoimenpiteenä kestävän kehityksen takaamiseksi pitkällä aikavälillä komitea suosittaa, että hiilidioksidin varastointi toteutetaan turvallisella tavalla mutta että sulkemissuunnitelmassa otetaan huomioon mahdollisuus hyödyntää varastoitu hiilidioksidi ainakin osittainen uudelleen tai tiettyjen varastointikompleksien tarjoamat hyödyntämismahdollisuudet dokumentoidaan. Etusijalle on luonnollisestikin asetettava se, että varasto on ehdottomasti turvallinen ja tiivis.

| 4.17 | Komitea on kaiken kaikkiaan tyytyväinen komission ehdottamaan direktiiviin ja ottaa seuraavassa kohdassa kantaa muutamiin yksityiskohtiin. |
| --- | --- |

4.17

Komitea on kaiken kaikkiaan tyytyväinen komission ehdottamaan direktiiviin ja ottaa seuraavassa kohdassa kantaa muutamiin yksityiskohtiin.

5.   Erityistä

| 5.1 | Ehdotettu direktiivi sisältää kaikki olennaiset säännökset tarvittavien sääntelypuitteiden luomiseksi hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin tarkoitettujen laitosten toiminnanharjoittajia varten. Muutamissa kohdin mennään kuitenkin pidemmälle kuin on välttämätöntä. |
| --- | --- |

5.1

Ehdotettu direktiivi sisältää kaikki olennaiset säännökset tarvittavien sääntelypuitteiden luomiseksi hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin tarkoitettujen laitosten toiminnanharjoittajia varten. Muutamissa kohdin mennään kuitenkin pidemmälle kuin on välttämätöntä.

| 5.2 | Lisäksi muutamia kohtia on vielä syytä selkiyttää täytäntöönpanon mahdollistamiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

5.2

Lisäksi muutamia kohtia on vielä syytä selkiyttää täytäntöönpanon mahdollistamiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi.

| 5.3 | Komission ehdotuksen mukaan talteen otettu ja turvallisesti varastoitu hiilidioksidi on tarkoitus luokitella päästökauppajärjestelmässä sellaiseksi, ”josta ei ole muodostunut päästöjä”, joten sitä varten ei tarvitse varata päästöoikeuksia (ehdotetun direktiivin 23 perustelukappale, jossa viitataan direktiiviin 2003/87/EY). Tämä on hyödyllinen, tosin demonstrointivaiheessa vielä riittämätön, markkinalähtöinen kannustin investointien suuntaamiseksi hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin tarkoitettuihin laitoksiin ja laitteistoihin. |
| --- | --- |

5.3

Komission ehdotuksen mukaan talteen otettu ja turvallisesti varastoitu hiilidioksidi on tarkoitus luokitella päästökauppajärjestelmässä sellaiseksi, ”josta ei ole muodostunut päästöjä”, joten sitä varten ei tarvitse varata päästöoikeuksia (ehdotetun direktiivin 23 perustelukappale, jossa viitataan direktiiviin 2003/87/EY). Tämä on hyödyllinen, tosin demonstrointivaiheessa vielä riittämätön, markkinalähtöinen kannustin investointien suuntaamiseksi hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin tarkoitettuihin laitoksiin ja laitteistoihin.

| 5.3.1 | Komitea onkin tyytyväinen ehdotukseen yhdistää hiilidioksidin talteenotto ja varastointi päästökauppajärjestelmään. Markkinalähtöinen lähestymistapa on nimittäin pakollista hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia selvästi parempi vaihtoehto, etenkin kun talteenotto- ja varastointivelvoitteen asettaminen olisi CCS-teknologian nykyisessä kehitysvaiheessa aivan liian aikaista. |
| --- | --- |

5.3.1

Komitea onkin tyytyväinen ehdotukseen yhdistää hiilidioksidin talteenotto ja varastointi päästökauppajärjestelmään. Markkinalähtöinen lähestymistapa on nimittäin pakollista hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia selvästi parempi vaihtoehto, etenkin kun talteenotto- ja varastointivelvoitteen asettaminen olisi CCS-teknologian nykyisessä kehitysvaiheessa aivan liian aikaista.

| 5.3.2 | Sen sijaan on aivan oikein velvoittaa varaamaan uusissa voimalaitoksissa riittävästi tilaa hiilidioksidin talteenotto- ja paineistuslaitteistoille (ehdotetun direktiivin 32 artikla, jolla lisätään 9 a artikla direktiiviin 2001/80/EY). Myös näiden lähtökohtaisesti lisäkustannuksia aiheuttavien toimenpiteiden toteuttamista olisi kuitenkin edistettävä asianmukaisin markkinalähtöisin kannustimin (15) (esimerkiksi edulliset päästöoikeudet tai päästökauppajärjestelmän mukaisista huutokaupoista saatavan tuoton käyttäminen osittain hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin). |
| --- | --- |

5.3.2

Sen sijaan on aivan oikein velvoittaa varaamaan uusissa voimalaitoksissa riittävästi tilaa hiilidioksidin talteenotto- ja paineistuslaitteistoille (ehdotetun direktiivin 32 artikla, jolla lisätään 9 a artikla direktiiviin 2001/80/EY). Myös näiden lähtökohtaisesti lisäkustannuksia aiheuttavien toimenpiteiden toteuttamista olisi kuitenkin edistettävä asianmukaisin markkinalähtöisin kannustimin (15) (esimerkiksi edulliset päästöoikeudet tai päästökauppajärjestelmän mukaisista huutokaupoista saatavan tuoton käyttäminen osittain hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin).

| 5.4 | Varastointimahdollisuuksien tarpeettoman rajoittamisen välttämiseksi komission ehdottaman direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn kiellon ei tulisi viitata ”geologisiin muodostumiin” vaan ”varastointipaikkoihin”. Direktiivin 3 artiklan 4 kohdassa esitetyn määritelmän mukaiset geologiset muodostumat voivat nimittäin helpostikin ulottua 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen alueiden ulkopuolelle, mutta varastointipaikkojen kohdalla tämä on selvästi epätodennäköisempää. Varastointimahdollisuuksia voitaisiin lisätä poikkeuslausekkeella, joka mahdollistaisi luotettavat sopimukset EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

5.4

Varastointimahdollisuuksien tarpeettoman rajoittamisen välttämiseksi komission ehdottaman direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn kiellon ei tulisi viitata ”geologisiin muodostumiin” vaan ”varastointipaikkoihin”. Direktiivin 3 artiklan 4 kohdassa esitetyn määritelmän mukaiset geologiset muodostumat voivat nimittäin helpostikin ulottua 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen alueiden ulkopuolelle, mutta varastointipaikkojen kohdalla tämä on selvästi epätodennäköisempää. Varastointimahdollisuuksia voitaisiin lisätä poikkeuslausekkeella, joka mahdollistaisi luotettavat sopimukset EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

| 5.5 | Ehdotuksen 3 artiklan 3 kohdassa esitetyllä ”varastointipaikan” määritelmällä tulisi viitata vain siihen ”erityisen geologisen muodostuman osaan”, ”jota käytetään hiilidioksidin varastointiin”. (Geologinen muodostuma saattaa olla kooltaan — pintaprojektiona — jopa miljoonia neliökilometrejä, joten vain osaa siitä voidaan tässä kutsua ”varastointipaikaksi”). On täysin mahdollista ja jopa todennäköistä, että geologisessa muodostumassa voi olla ja luultavasti tuleekin olemaan useita varastointipaikkoja. |
| --- | --- |

5.5

Ehdotuksen 3 artiklan 3 kohdassa esitetyllä ”varastointipaikan” määritelmällä tulisi viitata vain siihen ”erityisen geologisen muodostuman osaan”, ”jota käytetään hiilidioksidin varastointiin”. (Geologinen muodostuma saattaa olla kooltaan — pintaprojektiona — jopa miljoonia neliökilometrejä, joten vain osaa siitä voidaan tässä kutsua ”varastointipaikaksi”). On täysin mahdollista ja jopa todennäköistä, että geologisessa muodostumassa voi olla ja luultavasti tuleekin olemaan useita varastointipaikkoja.

| 5.6 | Komission ehdotuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on oikeus osoittaa soveltuvat varastointipaikat. Tässä yhteydessä tulisi selventää, että jäsenvaltiot todellakin osoittavat hiilidioksidin varastointiin periaatteessa soveltuvat alueet, mikäli tätä vastaan ei ole merkittäviä perusteita. |
| --- | --- |

5.6

Komission ehdotuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on oikeus osoittaa soveltuvat varastointipaikat. Tässä yhteydessä tulisi selventää, että jäsenvaltiot todellakin osoittavat hiilidioksidin varastointiin periaatteessa soveltuvat alueet, mikäli tätä vastaan ei ole merkittäviä perusteita.

| 5.7 | Komitea on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa direktiivissä vaaditaan mahdollisimman korkeaa turvallisuutta. Se on välttämätöntä niin ihmisten, ympäristön ja ilmaston suojelun (16) kuin päästökaupan yhtenäisyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

5.7

Komitea on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa direktiivissä vaaditaan mahdollisimman korkeaa turvallisuutta. Se on välttämätöntä niin ihmisten, ympäristön ja ilmaston suojelun (16) kuin päästökaupan yhtenäisyyden varmistamiseksi.

| 5.7.1 | Kyseinen tavoite on varmistettava soveltuvien ja kulloistakin teknistä tasoa vastaavien asianmukaisten valvontajärjestelmien avulla. Jäsenvaltioiden on otettava tämä huomioon asianomaisia lupia myöntäessään (17). |
| --- | --- |

5.7.1

Kyseinen tavoite on varmistettava soveltuvien ja kulloistakin teknistä tasoa vastaavien asianmukaisten valvontajärjestelmien avulla. Jäsenvaltioiden on otettava tämä huomioon asianomaisia lupia myöntäessään (17).

| 5.7.2 | Valvontajärjestelmät edellyttävät ja niiden on myös varmistettava, että prosessit itse varastointipaikassa voidaan ymmärtää ja mallintaa mahdollisimman hyvin. (Maanpinnalla tai lähellä maanpintaa toteutetut mittaukset eivät sinällään ole tätä varten riittäviä.) Tämän vuoksi käytetyt mallit tulisi mahdollisuuksien mukaan tutkia tai sertifioida kahdella itsenäisellä simulointi- ja mallintamisjärjestelmällä. |
| --- | --- |

5.7.2

Valvontajärjestelmät edellyttävät ja niiden on myös varmistettava, että prosessit itse varastointipaikassa voidaan ymmärtää ja mallintaa mahdollisimman hyvin. (Maanpinnalla tai lähellä maanpintaa toteutetut mittaukset eivät sinällään ole tätä varten riittäviä.) Tämän vuoksi käytetyt mallit tulisi mahdollisuuksien mukaan tutkia tai sertifioida kahdella itsenäisellä simulointi- ja mallintamisjärjestelmällä.

| 5.7.3 | Vuoto tulisi määritellä seuraavasti: ”Kaikenlainen hiilidioksidin vapautuminen varastointikompleksista, jota valvotaan parhaan teknisen tason mukaisilla valvontajärjestelmillä”. Täydellistä (eli sataprosenttista) tiiviyttä ei nimittäin ole olemassa, eikä sitä voitaisi osoittaa, sillä maaperästä vapautuu luontaisesti hiilidioksidia. Täydellinen tiiviys ei myöskään ole turvateknisistä syistä tai ilmastonsuojelun kannalta (18) välttämätöntä. Kyseinen määritelmä, jonka mukaan on aina suuntauduttava parhaan teknisen tason mukaan, johtaisi siihen, että valvontajärjestelmiä parannettaisiin jatkuvasti — myös hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin jatkuvan kehittämisen ansiosta — mikä edistäisi osaltaan dynaamisesti turvallisuuden jatkuvaa kasvua. |
| --- | --- |

5.7.3

Vuoto tulisi määritellä seuraavasti: ”Kaikenlainen hiilidioksidin vapautuminen varastointikompleksista, jota valvotaan parhaan teknisen tason mukaisilla valvontajärjestelmillä”. Täydellistä (eli sataprosenttista) tiiviyttä ei nimittäin ole olemassa, eikä sitä voitaisi osoittaa, sillä maaperästä vapautuu luontaisesti hiilidioksidia. Täydellinen tiiviys ei myöskään ole turvateknisistä syistä tai ilmastonsuojelun kannalta (18) välttämätöntä. Kyseinen määritelmä, jonka mukaan on aina suuntauduttava parhaan teknisen tason mukaan, johtaisi siihen, että valvontajärjestelmiä parannettaisiin jatkuvasti — myös hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin jatkuvan kehittämisen ansiosta — mikä edistäisi osaltaan dynaamisesti turvallisuuden jatkuvaa kasvua.

| 5.7.4 | Mikäli myöhemmässä rutiinikäytössä pyrittäisiin määrittelemään sallittuja vuotojen raja-arvoja, voitaisiin valita arvo, jonka yhteydessä ei esiinny turvallisuutta vaarantavia tai ilmaston kannalta oleellisia vaikutuksia ja jolla ei näin ollen ole vaikutuksia päästöoikeuksiin. Tällaisen vuodon määrä olisi siis esimerkiksi 0,1 prosenttia 100 aarilla. |
| --- | --- |

5.7.4

Mikäli myöhemmässä rutiinikäytössä pyrittäisiin määrittelemään sallittuja vuotojen raja-arvoja, voitaisiin valita arvo, jonka yhteydessä ei esiinny turvallisuutta vaarantavia tai ilmaston kannalta oleellisia vaikutuksia ja jolla ei näin ollen ole vaikutuksia päästöoikeuksiin. Tällaisen vuodon määrä olisi siis esimerkiksi 0,1 prosenttia 100 aarilla.

| 5.8 | Komission ehdotuksen 5 artiklan 3 kohdassa ehdotettu tutkimuslupien pituus on liian lyhyt. Kokemukset osoittavat, että vaikka tutkimus etenisi parhaalla mahdollisella tavalla, tutkimusohjelman toteuttaminen kestää vähintään neljä vuotta. Missään tapauksessa ei saa käydä niin, että tutkimus on keskeytettävä siksi, että asetettu määräaika ja sen pidennys ovat umpeutuneet, vaikka vain pieni määrä tietoja enää puuttuu. Tämän vuoksi tulisi laatia joustava säännös, jossa otetaan huomioon kulloisetkin paikalliset olosuhteet mutta vaaditaan samalla toiminnanharjoittajalta tutkimusohjelman yhteydessä tavoitteellista toimintaa, jotta ehkäistään viivästyneistä tutkimuksista johtuva mahdollisten varastointipaikkojen käytön estyminen. |
| --- | --- |

5.8

Komission ehdotuksen 5 artiklan 3 kohdassa ehdotettu tutkimuslupien pituus on liian lyhyt. Kokemukset osoittavat, että vaikka tutkimus etenisi parhaalla mahdollisella tavalla, tutkimusohjelman toteuttaminen kestää vähintään neljä vuotta. Missään tapauksessa ei saa käydä niin, että tutkimus on keskeytettävä siksi, että asetettu määräaika ja sen pidennys ovat umpeutuneet, vaikka vain pieni määrä tietoja enää puuttuu. Tämän vuoksi tulisi laatia joustava säännös, jossa otetaan huomioon kulloisetkin paikalliset olosuhteet mutta vaaditaan samalla toiminnanharjoittajalta tutkimusohjelman yhteydessä tavoitteellista toimintaa, jotta ehkäistään viivästyneistä tutkimuksista johtuva mahdollisten varastointipaikkojen käytön estyminen.

| 5.9 | Mahdollisten varastointipaikkojen tutkimus edellyttää taitotietoa, pätevää henkilöstöä sekä aikaa ja rahaa, eikä onnistuminen ole lainkaan varmaa. Jollei yritysten tutkimustoimintaan nivottaisi etuoikeutta käyttää varastointipaikkaa, ei tutkimustoimintaan olisi ratkaisevia kannustimia. Komission ehdotuksen 5 artiklan 4 kohdassa ehdotettua säännöstä tulisi näin ollen täydentää varastointipaikan käyttöä koskevalla etuoikeudella esimerkiksi siten, että lisätään kohtaan seuraava virke (joka on jo tullut esiin keskusteluissa): ”Tutkimusten päätyttyä hiilidioksidin varastointipaikan tutkimuslupa joko muutetaan hiilidioksidin varastointiluvaksi tai se lakkautetaan koko tutkitun alueen osalta.” |
| --- | --- |

5.9

Mahdollisten varastointipaikkojen tutkimus edellyttää taitotietoa, pätevää henkilöstöä sekä aikaa ja rahaa, eikä onnistuminen ole lainkaan varmaa. Jollei yritysten tutkimustoimintaan nivottaisi etuoikeutta käyttää varastointipaikkaa, ei tutkimustoimintaan olisi ratkaisevia kannustimia. Komission ehdotuksen 5 artiklan 4 kohdassa ehdotettua säännöstä tulisi näin ollen täydentää varastointipaikan käyttöä koskevalla etuoikeudella esimerkiksi siten, että lisätään kohtaan seuraava virke (joka on jo tullut esiin keskusteluissa): ”Tutkimusten päätyttyä hiilidioksidin varastointipaikan tutkimuslupa joko muutetaan hiilidioksidin varastointiluvaksi tai se lakkautetaan koko tutkitun alueen osalta.”

| 5.10 | On oikein, että on laadittava korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma. Korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa (9 artikla, 6 artikla ja 16 artiklan 1 kohta) tulisi kuitenkin soveltaa vain muutettavaksi esitetyn vuodon määritelmän (3 artiklan 5 kohdassa) mukaisesti. |
| --- | --- |

5.10

On oikein, että on laadittava korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma. Korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa (9 artikla, 6 artikla ja 16 artiklan 1 kohta) tulisi kuitenkin soveltaa vain muutettavaksi esitetyn vuodon määritelmän (3 artiklan 5 kohdassa) mukaisesti.

| 5.11 | Komission ehdottamissa 6–9 artikloissa säädetään varastointilupahakemuksista sekä varastointilupien ehdoista ja sisällöstä. Artikloista ilmenee, että yhdellä geologisella muodostumalla voi toimia useita toiminnanharjoittajia. |
| --- | --- |

5.11

Komission ehdottamissa 6–9 artikloissa säädetään varastointilupahakemuksista sekä varastointilupien ehdoista ja sisällöstä. Artikloista ilmenee, että yhdellä geologisella muodostumalla voi toimia useita toiminnanharjoittajia.

| 5.11.1 | Komitea suhtautuu periaatteessa myönteisesti syrjimättömän pääsyn periaatteeseen. Vuotoihin liittyvä vastuu sekä vastuun siirtyminen valtiolle saattavat kuitenkin johtaa vaikeisiin rajoittamista koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

5.11.1

Komitea suhtautuu periaatteessa myönteisesti syrjimättömän pääsyn periaatteeseen. Vuotoihin liittyvä vastuu sekä vastuun siirtyminen valtiolle saattavat kuitenkin johtaa vaikeisiin rajoittamista koskeviin kysymyksiin.

| 5.11.2 | Tästä syystä tulisi noudattaa sääntöä, jonka mukaan vain yksi toiminnanharjoittaja voi saada luvan yhdessä varastointikompleksissa. Näin varmistettaisiin selkeä vastuunjako. Lisäksi 20 artiklan myötä varmistettaisiin syrjimätön pääsy varastointipaikkaan. |
| --- | --- |

5.11.2

Tästä syystä tulisi noudattaa sääntöä, jonka mukaan vain yksi toiminnanharjoittaja voi saada luvan yhdessä varastointikompleksissa. Näin varmistettaisiin selkeä vastuunjako. Lisäksi 20 artiklan myötä varmistettaisiin syrjimätön pääsy varastointipaikkaan.

| 5.12 | Komission ehdotuksen mukaan jäsenvaltion viranomaisen on ennen varastointiluvan lopullista myöntämistä (10 artikla ja 18 artikla) ilmoitettava asiasta komissiolle ja odotettava sen jälkeen komission lausuntoa jopa kuusi pitkää kuukautta. Kyseinen komission lausunto on otettava huomioon luvan yhteydessä, tai jos lausunnosta poiketaan, perusteltava asia komissiolle. |
| --- | --- |

5.12

Komission ehdotuksen mukaan jäsenvaltion viranomaisen on ennen varastointiluvan lopullista myöntämistä (10 artikla ja 18 artikla) ilmoitettava asiasta komissiolle ja odotettava sen jälkeen komission lausuntoa jopa kuusi pitkää kuukautta. Kyseinen komission lausunto on otettava huomioon luvan yhteydessä, tai jos lausunnosta poiketaan, perusteltava asia komissiolle.

| 5.12.1 | Ehdotettu säännös aiheuttaisi viivästymisiä sekä lisäisi hallinnollista taakkaa. Se ei myöskään ole toissijaisuusperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

5.12.1

Ehdotettu säännös aiheuttaisi viivästymisiä sekä lisäisi hallinnollista taakkaa. Se ei myöskään ole toissijaisuusperiaatteen mukainen.

| 5.12.2 | Komitea suositteleekin, että kyseisiä ehdotetun direktiivin säännöksiä muutetaan siten, että yhtäältä varmistetaan jäsenvaltioiden toimintatapojen riittävä yhtenäisyys ja toisaalta vältetään turhia viivästymisiä ja noudatetaan riittävässä määrin toissijaisuusperiaatetta. Yhtenä mahdollisuutena lupamenettely voitaisiin rajoittaa jäsenvaltioiden viranomaisten velvoitteeseen raportoida asiasta komissiolle. Rikkomustapauksissa komissiolla olisi käytettävissään hyväksi osoittautunut, EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukainen sopimuksen rikkomiseen sovellettava menettely. Näin ollen ehdotuksen 10 artikla voitaisiin muuttaa kuuluvaksi seuraavasti: ”Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava komissiolle tarkastusta varten varastointia koskeva lupapäätös.” |
| --- | --- |

5.12.2

Komitea suositteleekin, että kyseisiä ehdotetun direktiivin säännöksiä muutetaan siten, että yhtäältä varmistetaan jäsenvaltioiden toimintatapojen riittävä yhtenäisyys ja toisaalta vältetään turhia viivästymisiä ja noudatetaan riittävässä määrin toissijaisuusperiaatetta. Yhtenä mahdollisuutena lupamenettely voitaisiin rajoittaa jäsenvaltioiden viranomaisten velvoitteeseen raportoida asiasta komissiolle. Rikkomustapauksissa komissiolla olisi käytettävissään hyväksi osoittautunut, EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukainen sopimuksen rikkomiseen sovellettava menettely. Näin ollen ehdotuksen 10 artikla voitaisiin muuttaa kuuluvaksi seuraavasti: ”Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava komissiolle tarkastusta varten varastointia koskeva lupapäätös.”

| 5.13 | Komitean mielestä jäsenvaltioiden viranomaisilla on oltava tehokkaita välineitä, ja niiden on voitava myös suorittaa säännöllistä valvontaa, jotta voidaan varmistaa varastointipaikkojen turvallisuus kaikkina aikoina. Komitea suhtautuu kuitenkin epäillen siihen, parannetaanko komission ehdotuksen mukaisella viiden vuoden välein suoritettavalla varastointilupien lisätarkistuksella varastointipaikkojen turvallisuutta. Lisätarkistuksella ei parannettaisi turvallisuutta vaan lisättäisiin kaikkien osapuolten hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

5.13

Komitean mielestä jäsenvaltioiden viranomaisilla on oltava tehokkaita välineitä, ja niiden on voitava myös suorittaa säännöllistä valvontaa, jotta voidaan varmistaa varastointipaikkojen turvallisuus kaikkina aikoina. Komitea suhtautuu kuitenkin epäillen siihen, parannetaanko komission ehdotuksen mukaisella viiden vuoden välein suoritettavalla varastointilupien lisätarkistuksella varastointipaikkojen turvallisuutta. Lisätarkistuksella ei parannettaisi turvallisuutta vaan lisättäisiin kaikkien osapuolten hallinnollista taakkaa.

| 5.14 | Komission ehdotuksen 18 artiklassa asetetaan korkeat vaatimukset varastointipaikkaa koskevan vastuun siirtämisessä kulloisellekin jäsenvaltiolle. Tämä on aivan oikea menettely, ja komitea on siihen tyytyväinen. |
| --- | --- |

5.14

Komission ehdotuksen 18 artiklassa asetetaan korkeat vaatimukset varastointipaikkaa koskevan vastuun siirtämisessä kulloisellekin jäsenvaltiolle. Tämä on aivan oikea menettely, ja komitea on siihen tyytyväinen.

| 5.14.1 | Ehdotetun direktiivin 18 artiklan 1 kohdassa edellytetään kuitenkin, että kaikki saatavilla oleva näyttö viittaa siihen, että varastoitu hiilidioksidi pysyy ”täysin” eristettynä määräämättömään tulevaisuuteen. Täydellistä tiiviyttä ei kuitenkaan ole olemassa, eikä sitä näin ollen tulisi vaatia. Komitea viittaa myös kohdissa 5.7.3 ja 5.7.4 esittämiinsä huomioihin. |
| --- | --- |

5.14.1

Ehdotetun direktiivin 18 artiklan 1 kohdassa edellytetään kuitenkin, että kaikki saatavilla oleva näyttö viittaa siihen, että varastoitu hiilidioksidi pysyy ”täysin” eristettynä määräämättömään tulevaisuuteen. Täydellistä tiiviyttä ei kuitenkaan ole olemassa, eikä sitä näin ollen tulisi vaatia. Komitea viittaa myös kohdissa 5.7.3 ja 5.7.4 esittämiinsä huomioihin.

| 5.14.2 | Jotta tässä yhteydessä ei luotaisi ylipääsemättömiä esteitä vastuun siirrolle, tulisi kohta muuttaa kuulumaan seuraavasti: että vuotoja ei ole odotettavissa lähiaikoina (19). (Edellyttäen, että kohdassa 5.7.3 ehdotettu määritelmä hyväksytään). |
| --- | --- |

5.14.2

Jotta tässä yhteydessä ei luotaisi ylipääsemättömiä esteitä vastuun siirrolle, tulisi kohta muuttaa kuulumaan seuraavasti: että vuotoja ei ole odotettavissa lähiaikoina (19). (Edellyttäen, että kohdassa 5.7.3 ehdotettu määritelmä hyväksytään).

| 5.15 | Komission ehdotuksen mukaan yritysten on varastointipaikkoja avatessaan ja varastointitoimintaa aloittaessaan hankittava rahavakuudet (19 artikla). Komitea kannattaa tätä ja suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot päättävät vakuuksien muodosta. |
| --- | --- |

5.15

Komission ehdotuksen mukaan yritysten on varastointipaikkoja avatessaan ja varastointitoimintaa aloittaessaan hankittava rahavakuudet (19 artikla). Komitea kannattaa tätä ja suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot päättävät vakuuksien muodosta.

| 5.15.1 | Komitean mielestä ei kuitenkaan ole asianmukaista, että vakuudet on hankittava kokonaisuudessaan jo ennen varastointilupahakemuksen jättämistä. Rahoitusvakuudet tulisi lähtökohtaisesti mitoittaa kulloisenkin turvallisuustarpeen mukaisesti hankkeen edistymisestä riippuen. Muutoin vähennetään kyseiseen uuteen tekniikkaan investoiville yrityksille tähän mennessä tarjottuja muutoinkin riittämättömiä taloudellisia kannustimia. |
| --- | --- |

5.15.1

Komitean mielestä ei kuitenkaan ole asianmukaista, että vakuudet on hankittava kokonaisuudessaan jo ennen varastointilupahakemuksen jättämistä. Rahoitusvakuudet tulisi lähtökohtaisesti mitoittaa kulloisenkin turvallisuustarpeen mukaisesti hankkeen edistymisestä riippuen. Muutoin vähennetään kyseiseen uuteen tekniikkaan investoiville yrityksille tähän mennessä tarjottuja muutoinkin riittämättömiä taloudellisia kannustimia.

| 5.15.2 | Ilmastoon vaikuttavien vuotojen esiintyminen edellyttää päästöoikeuksien hankkimista jälkikäteen. Tällaiset vuodot eivät varastointiluvan saamiseen tarvittavien laajojen tutkimusten jälkeen ole todennäköisiä. Kyseisessä tapauksessa riittävät rahavakuudet tulisi voida osoittaa todistuksella omaisuudesta, joka voidaan realisoida toiminnanharjoittajan maksukyvyttömyyden johdosta. Kun ajatellaan vuotojen alhaista todennäköisyyttä, tätä pidemmälle menevät vaatimukset rasittaisivat suhteettomasti yritysten investointikykyä. |
| --- | --- |

5.15.2

Ilmastoon vaikuttavien vuotojen esiintyminen edellyttää päästöoikeuksien hankkimista jälkikäteen. Tällaiset vuodot eivät varastointiluvan saamiseen tarvittavien laajojen tutkimusten jälkeen ole todennäköisiä. Kyseisessä tapauksessa riittävät rahavakuudet tulisi voida osoittaa todistuksella omaisuudesta, joka voidaan realisoida toiminnanharjoittajan maksukyvyttömyyden johdosta. Kun ajatellaan vuotojen alhaista todennäköisyyttä, tätä pidemmälle menevät vaatimukset rasittaisivat suhteettomasti yritysten investointikykyä.

| 5.16 | Varastointipaikkojen karakterisointiin ja arviointiin liitteen I mukaisesti edellytettävät työt kuuluvat vielä osittain tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Jotta kyseiset työt voidaan toteuttaa käytännössä, lupahakemuksissa tulisi viitata parhaaseen käytettävissä olevaan tekniseen tasoon. |
| --- | --- |

5.16

Varastointipaikkojen karakterisointiin ja arviointiin liitteen I mukaisesti edellytettävät työt kuuluvat vielä osittain tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Jotta kyseiset työt voidaan toteuttaa käytännössä, lupahakemuksissa tulisi viitata parhaaseen käytettävissä olevaan tekniseen tasoon.

| 5.17 | Liitteessä I sekä mahdollisten varastointipaikkojen riskinarvioinnissa tulisi tarkentaa biosfäärin käsitettä. Biosfääri, jota on suojeltava kielteisiltä vaikutuksilta, tulisi määritellä siten, että se ulottuu maanpinnan biosfääristä aina juomavettä (makeaa vettä) johtavien kerrosten biosfääriin. |
| --- | --- |

5.17

Liitteessä I sekä mahdollisten varastointipaikkojen riskinarvioinnissa tulisi tarkentaa biosfäärin käsitettä. Biosfääri, jota on suojeltava kielteisiltä vaikutuksilta, tulisi määritellä siten, että se ulottuu maanpinnan biosfääristä aina juomavettä (makeaa vettä) johtavien kerrosten biosfääriin.

| 5.18 | Lisäksi tulisi selventää liitteen jatkuvasta tarkistuksesta vastaavan asiantuntijaryhmän kokoonpanoa ja työskentelytapaa. |
| --- | --- |

5.18

Lisäksi tulisi selventää liitteen jatkuvasta tarkistuksesta vastaavan asiantuntijaryhmän kokoonpanoa ja työskentelytapaa.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  CESE 1201/2008, CESE 1202/2008, CESE 1203/2008 tehty 9. heinäkuuta 2008, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  KOM(2008) 13 lopullinen.

2

(3)  CCS:
  C

  arbon

  C

  apture and

  S

  torage eli hiilen (tarkoittaa hiilidioksidin) talteenotto ja varastointi. Lausunnossa TEN/340 — CESE 562/2008 ehdotetaan, että käytettäisiin lyhenteen CCS sijasta lyhennettä CCTS:
  C

  arbon

  C

  apture,

  T

  ransport and

  S

  torage (kuljetus ja talteenotto). Tässä lausunnossa käytetään edelleen lyhennettä CCS.

3

CCS

C

arbon

C

apture and

S

torage

CCTS

C

arbon

C

apture,

T

ransport and

S

torage

CCS

(4)  Ks. esimerkiksi EUVL C 162, 25.6.2008, s. 72.

4

(5)  Ks. CESE 1199/2008 tehty 9. heinäkuuta 2008, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

5

(6)  Ks. esimerkiksi CESE 6437/2005 sekä äskettäin annettu CESE 1246/2007, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

6

(7)  CCS-menetelmää on tarkoitus käyttää aluksi lähinnä fossiilisiin polttoaineisiin pohjautuvassa sähköntuotannossa. Tällä hetkellä noin 30 prosenttia EU:ssa tuotettavasta sähköstä tuotetaan ydinvoimalla, jolloin hiilidioksidipäästöjä ei synny käytännössä lainkaan.

7

(8)  Eurooppa-neuvoston päätös, maaliskuu 2007.

8

(9)  Biomassan käyttö vähentää hiilidioksidin kokonaispäästöjä (vain) siinä tapauksessa, ettei tuotanto-, kuljetus- ja käsittelyprosessien energiankulutus ole tuotetun energian määrää suurempi. CCS-teknologialla varustettuja biomassavoimalaitoksia voidaan tukea päästökauppadirektiivin 24 a artiklan nojalla.

9

(10)  Niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat päättäneet olla tuottamatta ydinenergiaa tai luopua sen tuotannosta.

10

(11)  Katso myös CESE 1246/2007, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

11

(12)  Ainoastaan suuret vuodot aiheuttaisivat varaa myös varastointipaikan välittömässä läheisyydessä asuville ihmisille. Toisin kuin hiilimonoksidi hiilidioksidi ei ole myrkyllistä. Hengitysilman hiilidioksidipitoisuus on hengenvaarallinen vasta, jos se on yli 8 prosenttia. (Tällä hetkellä ilman keskimääräinen hiilidioksidipitoisuus on noin 380 ppm (ppm = miljoonasosa).

12

(13)  Toisin kuin geotermistä energiaa hyödynnettäessä.

13

(14)  Jääkairausnäytteiden perusteella on saatu tietoja siitä, miten maailmapallon ilmasto on kehittynyt viimeisten 600 000 vuoden aikana. Ne osoittavat, että lämpö- ja jääkaudet ovat vaihdelleet säännöllisesti yleensä 100 000 vuoden välein ja että lämpötilan kehitys ja sen kanssa korreloiva ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kehitys on ollut sahaavaa. Koska lämmin kausi on nyt jatkunut jo pitkään, eli olemme lähellä sahanhampaan mallisen käyrän lakipistettä, ja edellisen lämpökauden päättymisestä on kulunut jo yli 100 000 vuotta, olisi siis mahdollista, että maapallon lämpötila ja ilman hiilidioksidipitoisuus taas laskisivat vähitellen lähitulevaisuudessa. Tämä edellyttäisi kuitenkin sitä, etteivät nykyiset ihmisen toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt saisi aikaan juuri päinvastaista vaikutusta.

14

(15)  Ks. myös lausunnon EUVL C 162, 25.6.2008, s. 72, 3.3 kohdassa esitetyt yleiset suositukset.

15

(16)  Usein vaatimuksena on myös terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelu (Health, Security, Environment, HSE).

16

Health, Security, Environment

(17)  Ks. myös ehdotetun asetuksen 13 artiklan 2 kohta sekä liite II.

17

(18)  Muutoin on esitettävä todistus päästöoikeuksista: EU:n päästökauppajärjestelmä.

18

(19)  Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että komission ehdotuksessa käytetty käsite ”määräämätön” on ilmeisen harhaanjohtava ja ristiriitainen.

19

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/81

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta paristojen ja akkujen markkinoille saattamista koskevan 6 artiklan 2 kohdan osalta”

KOM(2008) 211 lopullinen — 2008/0081 COD

(2009/C 27/18)

Neuvosto päätti 22. toukokuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan 1 kohdan ja 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta paristojen ja akkujen markkinoille saattamista koskevan 6 artiklan 2 kohdan osalta.

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 28. huhtikuuta 2004 antamassaan lausunnossa 655/2004 — 2003/0282 COD (1), se päätti 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata mainitussa lausunnossa ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 138 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista”, EUVL C 117, 30.4.2004.

1

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Muuta kuin energiantuotantoa palveleva kaivosteollisuus Euroopassa”

(2009/C 27/19)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 17. tammikuuta 2008 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta.

Muuta kuin energiantuotantoa palveleva kaivosteollisuus Euroopassa.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 24. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Dumitru Fornea ja apulaisesittelijä Ion Pop.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 135 ääntä puolesta ja 1 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Raaka-aineiden saanti perustuu Euroopassa tulevaisuudessa seuraaviin tekijöihin: EU:n sisäinen tarjonta, kansainvälinen tarjonta, kapasiteetin kehittäminen ja resurssien tehokas käyttö.






  — | Raaka-aineiden unionin sisäistä tarjontaa koskevassa politiikassa on otettava huomioon teollisuus, ympäristöpolitiikka ja maankäytön suunnittelu ja noudatettava yhdennettyä lähestymistapaa. Alan parhaita käytänteitä on laajennettava uusille mahdollisille aloille. Jäsenvaltioita olisi kannustettava hyödyntämään omia resurssejaan tasapainottamalla tarkoituksenmukaisesti ympäristöpoliittiset ja teollisuuden kehittämiseen liittyvät toimet sekä tarjoamalla kehittämiseen ja suojeluun yhdenmukaistettuja kannustimia laajennettaessa nykyisiä louhoksia ja avattaessa uusia sinne, missä ne ovat toisaalta taloudellisesti ja sosiaalisesti kannattavia ja toivottuja sekä toisaalta ympäristön kannalta kestäviä. |
| --- | --- | --- |

1.1

Raaka-aineiden saanti perustuu Euroopassa tulevaisuudessa seuraaviin tekijöihin: EU:n sisäinen tarjonta, kansainvälinen tarjonta, kapasiteetin kehittäminen ja resurssien tehokas käyttö.

—

Raaka-aineiden unionin sisäistä tarjontaa koskevassa politiikassa on otettava huomioon teollisuus, ympäristöpolitiikka ja maankäytön suunnittelu ja noudatettava yhdennettyä lähestymistapaa. Alan parhaita käytänteitä on laajennettava uusille mahdollisille aloille. Jäsenvaltioita olisi kannustettava hyödyntämään omia resurssejaan tasapainottamalla tarkoituksenmukaisesti ympäristöpoliittiset ja teollisuuden kehittämiseen liittyvät toimet sekä tarjoamalla kehittämiseen ja suojeluun yhdenmukaistettuja kannustimia laajennettaessa nykyisiä louhoksia ja avattaessa uusia sinne, missä ne ovat toisaalta taloudellisesti ja sosiaalisesti kannattavia ja toivottuja sekä toisaalta ympäristön kannalta kestäviä.

| — | EU:n ja sen jäsenvaltioiden on arvioitava asianmukaisesti globalisaation vaikutuksia mineraalien kansainväliseen tarjontaan aina, kun raaka-aineiden tuonti unionin ulkopuolelta on suurempaa kuin unionin sisäinen tarjonta. EU:n ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön vaatimukset on huomioitava, kun tarkastellaan investointipolitiikkaa ja teollisuuden uudelleensijoittumista. Eurooppalaisille käyttäjille on taattava raaka-aineiden saatavuus ja EU:n strategista riippuvuutta on vähennettävä. |
| --- | --- |

—

EU:n ja sen jäsenvaltioiden on arvioitava asianmukaisesti globalisaation vaikutuksia mineraalien kansainväliseen tarjontaan aina, kun raaka-aineiden tuonti unionin ulkopuolelta on suurempaa kuin unionin sisäinen tarjonta. EU:n ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön vaatimukset on huomioitava, kun tarkastellaan investointipolitiikkaa ja teollisuuden uudelleensijoittumista. Eurooppalaisille käyttäjille on taattava raaka-aineiden saatavuus ja EU:n strategista riippuvuutta on vähennettävä.

| — | Muuta kuin energiantuotantoa palvelevan eurooppalaisen kaivannaisteollisuuden kapasiteetin kehittämiseen liittyy monenlaisia haasteita, kuten hallinnolliset esteet, tarve parantaa alan julkisuuskuvaa, ammattitaitoisen työvoiman tarve, johtamistavat sekä koulutus. |
| --- | --- |

—

Muuta kuin energiantuotantoa palvelevan eurooppalaisen kaivannaisteollisuuden kapasiteetin kehittämiseen liittyy monenlaisia haasteita, kuten hallinnolliset esteet, tarve parantaa alan julkisuuskuvaa, ammattitaitoisen työvoiman tarve, johtamistavat sekä koulutus.

| — | Resurssien louhintaprosessin tehostaminen riippuu kaivannaisteollisuudessa ja muillakin aloilla aktiivisesti vaikuttavien muiden sektorien kehityksestä ja edellyttää Euroopan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Resurssien louhintaprosessin tehostaminen riippuu kaivannaisteollisuudessa ja muillakin aloilla aktiivisesti vaikuttavien muiden sektorien kehityksestä ja edellyttää Euroopan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyötä.

| 1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan työnsä pohjaksi seuraavat suositukset (ks. kohta 3.2, jossa suositukset on esitetty yksityiskohtaisesti):






  — | sääntelyn parantaminen aiempaa paremman oikeudellisen kehyksen ja lupajärjestelmän avulla; toiminnan suunnitteluun liittyvien parhaiden toimintatapojen vaihto; liiallisen hallintotaakan keventäminen lupia myönnettäessä; louhinnan helpottaminen; kestävän kehityksen edistäminen louhoksia laajennettaessa ja mineraaliesiintymien turvaaminen (1) |
| --- | --- | --- |

1.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan työnsä pohjaksi seuraavat suositukset (ks. kohta 3.2, jossa suositukset on esitetty yksityiskohtaisesti):

—

sääntelyn parantaminen aiempaa paremman oikeudellisen kehyksen ja lupajärjestelmän avulla; toiminnan suunnitteluun liittyvien parhaiden toimintatapojen vaihto; liiallisen hallintotaakan keventäminen lupia myönnettäessä; louhinnan helpottaminen; kestävän kehityksen edistäminen louhoksia laajennettaessa ja mineraaliesiintymien turvaaminen (1)

| — | louhinnan ja ympäristönsuojelun yhteensopivuuden vahvistaminen laajentamalla Natura 2000:een liittyviä hyviä toimintatapoja; läheisyysperiaatteen suosiminen kuljetuksessa saasteiden vähentämiseksi ja kustannusten pienentämiseksi; resurssien saatavuuden parantaminen (2) |
| --- | --- |

—

louhinnan ja ympäristönsuojelun yhteensopivuuden vahvistaminen laajentamalla Natura 2000:een liittyviä hyviä toimintatapoja; läheisyysperiaatteen suosiminen kuljetuksessa saasteiden vähentämiseksi ja kustannusten pienentämiseksi; resurssien saatavuuden parantaminen (2)

| — | mineraalivaroja koskevan tietämyksen parantaminen EU:n tasolla laatimalla jäsenvaltioiden kansallisten geologisten tutkimuskeskusten avustuksella eurooppalainen geologinen kapasiteettikartoitus ja perustamalla eurooppalainen mineraalivarojen tietojärjestelmä. |
| --- | --- |

—

mineraalivaroja koskevan tietämyksen parantaminen EU:n tasolla laatimalla jäsenvaltioiden kansallisten geologisten tutkimuskeskusten avustuksella eurooppalainen geologinen kapasiteettikartoitus ja perustamalla eurooppalainen mineraalivarojen tietojärjestelmä.

2.   Yleiskatsaus alaan

| 2.1 | Mineraalit ovat olennaisen tärkeitä kehitykselle ja siten elämänlaadulle ja kestävien yhteisöjen luomiselle. Muut kuin energiantuotantoon liittyvät mineraalit (3) ovat jokapäiväisen elämämme perusaineksia: rakennuksessa saattaa olla jopa 150 tonnia mineraaleja mineraalipitoisena sementtinä, savena, kipsinä, kalsiumkarbonaattina, komposiittimateriaaleina, lasina, maalina, keramiikkana, kaakeleina ja tonneittain käytettyinä metalleina; autossa saattaa puolestaan olla jopa 150 kiloa mineraaleja: kumia, muovia, lasia ja yli tonni metallia; 50 prosenttia maaleista ja paperista on tehty mineraaleista; jopa 100 prosenttia lasista ja keramiikasta voi olla mineraaleja (4). Mineraalisuunnittelulla varmistetaan, että yhteiskunnalliset ja taloudelliset tarpeet sekä louhinnan ja käsittelyn vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön hallitaan yhdennetyllä tavalla ottamalla huomioon kaivoksen/louhoksen koko elinkaari aivan louhintaprosessin alusta lähtien ja että sen sulkeminen ja jälkihoito sisältyvät suunnitteluprosessiin. Globalisaation ja raaka-ainemarkkinoiden kiristyvän kilpailun valossa tarkasteltuna kaivosalan strateginen arvo lisääntyy lisääntymistään. Euroopasta on tullut maailman johtava kaivosteknologian asiantuntija, mutta johtoasema olisi vakiinnutettava huolehtimalla alan tulevasta kehittämisestä. |
| --- | --- |

2.1

Mineraalit ovat olennaisen tärkeitä kehitykselle ja siten elämänlaadulle ja kestävien yhteisöjen luomiselle. Muut kuin energiantuotantoon liittyvät mineraalit (3) ovat jokapäiväisen elämämme perusaineksia: rakennuksessa saattaa olla jopa 150 tonnia mineraaleja mineraalipitoisena sementtinä, savena, kipsinä, kalsiumkarbonaattina, komposiittimateriaaleina, lasina, maalina, keramiikkana, kaakeleina ja tonneittain käytettyinä metalleina; autossa saattaa puolestaan olla jopa 150 kiloa mineraaleja: kumia, muovia, lasia ja yli tonni metallia; 50 prosenttia maaleista ja paperista on tehty mineraaleista; jopa 100 prosenttia lasista ja keramiikasta voi olla mineraaleja (4). Mineraalisuunnittelulla varmistetaan, että yhteiskunnalliset ja taloudelliset tarpeet sekä louhinnan ja käsittelyn vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön hallitaan yhdennetyllä tavalla ottamalla huomioon kaivoksen/louhoksen koko elinkaari aivan louhintaprosessin alusta lähtien ja että sen sulkeminen ja jälkihoito sisältyvät suunnitteluprosessiin. Globalisaation ja raaka-ainemarkkinoiden kiristyvän kilpailun valossa tarkasteltuna kaivosalan strateginen arvo lisääntyy lisääntymistään. Euroopasta on tullut maailman johtava kaivosteknologian asiantuntija, mutta johtoasema olisi vakiinnutettava huolehtimalla alan tulevasta kehittämisestä.

| 2.2 | Nykyään 70 prosenttia Euroopan tuotantoteollisuudesta on riippuvainen louhituista aineksista. Samaan aikaan 27 jäsenvaltion muodostaman EU:n alueella on meneillään kaivosteollisuuden laajamittainen rakenneuudistus, ja metallien hinnat nousevat maailmanmarkkinoilla jatkuvasti. Jotta tähän kehityssuuntaan voidaan puuttua, EU:n teollisuuspolitiikassa on otettava huomioon se, että raaka-aineiden saanti ja kysyntä on asetettava etusijalle vapaisiin markkinavoimiin nähden. |
| --- | --- |

2.2

Nykyään 70 prosenttia Euroopan tuotantoteollisuudesta on riippuvainen louhituista aineksista. Samaan aikaan 27 jäsenvaltion muodostaman EU:n alueella on meneillään kaivosteollisuuden laajamittainen rakenneuudistus, ja metallien hinnat nousevat maailmanmarkkinoilla jatkuvasti. Jotta tähän kehityssuuntaan voidaan puuttua, EU:n teollisuuspolitiikassa on otettava huomioon se, että raaka-aineiden saanti ja kysyntä on asetettava etusijalle vapaisiin markkinavoimiin nähden.

| 2.3 | Muun kuin energiantuotantoon suuntautuvan kaivannaisteollisuuden palveluksessa on Euroopassa 295 000 työntekijää noin 18 300 yrityksessä, joiden yhteenlaskettu liikevaihto on 45,9 miljardia euroa ja joiden joukossa on useita pk-yrityksiä (5). Ala edistää ympäristövastuuta ja kestävää kehitystä jäsenjärjestöjensä kautta ja on sitoutunut yritysten sosiaaliseen vastuuseen. |
| --- | --- |

2.3

Muun kuin energiantuotantoon suuntautuvan kaivannaisteollisuuden palveluksessa on Euroopassa 295 000 työntekijää noin 18 300 yrityksessä, joiden yhteenlaskettu liikevaihto on 45,9 miljardia euroa ja joiden joukossa on useita pk-yrityksiä (5). Ala edistää ympäristövastuuta ja kestävää kehitystä jäsenjärjestöjensä kautta ja on sitoutunut yritysten sosiaaliseen vastuuseen.

| 2.4 | Monet eurooppalaiset eivät tiedosta kaivostoiminnan merkitystä, mutta tulevaisuudessa kestävä kasvu riippuu Euroopassa suuresti paikallisesti louhituista aineksista. Kiinan ja Intian kaltaisista maista peräisin oleva mineraalien suuri kysyntä voi tosiasiallisesti vaikuttaa toimitusvarmuuteen EU:n kannalta (6). Maailmanlaajuisesti tarkasteltuna näillä alueilla on taipumus saada leijonanosa raaka-aineista ja rahoitusvaroista, mikä johtaa teollisuuden rakenneuudistukseen ja investointien uudelleen sijoittumiseen kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

2.4

Monet eurooppalaiset eivät tiedosta kaivostoiminnan merkitystä, mutta tulevaisuudessa kestävä kasvu riippuu Euroopassa suuresti paikallisesti louhituista aineksista. Kiinan ja Intian kaltaisista maista peräisin oleva mineraalien suuri kysyntä voi tosiasiallisesti vaikuttaa toimitusvarmuuteen EU:n kannalta (6). Maailmanlaajuisesti tarkasteltuna näillä alueilla on taipumus saada leijonanosa raaka-aineista ja rahoitusvaroista, mikä johtaa teollisuuden rakenneuudistukseen ja investointien uudelleen sijoittumiseen kansainvälisellä tasolla.

| 2.5 | Globalisaatiota ja ilmastonmuutosta käsiteltäessä keskeisiä strategisia elementtejä ovat EU:n energiapolitiikka ja yhdennetty kaivospolitiikka. Tämä tunnustettiin jo Euroopan rakennustyön alkuvaiheessa (7). Koska jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tukemaan EU:n pyrkimyksiä uusiutuvien energialähteiden ja tehokkaan energiankäytön edistämiseksi, on tärkeää ymmärtää, että tähän voidaan päästä vain, jos Euroopan teollisuudelle turvataan muiden kuin energiantuotantoon liittyvien mineraalien — lähinnä perus- ja huipputeknologiaa palvelevien metallien ja mineraalien — saatavuus, sillä ne ovat ympäristömyötäisen taloudenpidon kannalta elintärkeitä. Muuttuvat toimintamallit, energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet ovat tuoneet muassaan lisää teknologiaa ja lisää t&k-toimia. On tunnustettu tosiseikka, että teknisiin laitteisiin sisältyy runsaasti metalleja, joista suuri osa koostuu harvinaisista ja arvokkaista metalleista, joita hädin tuskin esiintyy Euroopassa (8). |
| --- | --- |

2.5

Globalisaatiota ja ilmastonmuutosta käsiteltäessä keskeisiä strategisia elementtejä ovat EU:n energiapolitiikka ja yhdennetty kaivospolitiikka. Tämä tunnustettiin jo Euroopan rakennustyön alkuvaiheessa (7). Koska jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tukemaan EU:n pyrkimyksiä uusiutuvien energialähteiden ja tehokkaan energiankäytön edistämiseksi, on tärkeää ymmärtää, että tähän voidaan päästä vain, jos Euroopan teollisuudelle turvataan muiden kuin energiantuotantoon liittyvien mineraalien — lähinnä perus- ja huipputeknologiaa palvelevien metallien ja mineraalien — saatavuus, sillä ne ovat ympäristömyötäisen taloudenpidon kannalta elintärkeitä. Muuttuvat toimintamallit, energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet ovat tuoneet muassaan lisää teknologiaa ja lisää t&k-toimia. On tunnustettu tosiseikka, että teknisiin laitteisiin sisältyy runsaasti metalleja, joista suuri osa koostuu harvinaisista ja arvokkaista metalleista, joita hädin tuskin esiintyy Euroopassa (8).

| 2.6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen julkaista vuonna 2008 tiedonanto raaka-aineiden kestäväpohjaisen saatavuuden parantamisesta. Tiedonannossa olisi annettava suosituksia toteuttamiskelpoisista, realistisista ja hyödyllisistä toimista, joiden avulla teollisuus voi parantaa resurssien kestäväpohjaista saatavuutta. Tämä on erityisen merkittävää siksi, että teollisuudella on edessään huomattavia saatavuuteen liittyviä haasteita:






  — | Louhintaan sopivia, helppopääsyisiä mineraaliesiintymiä on tarjolla aiempaa vähemmän, mikä johtuu puutteellisesta tai lyhytnäköisestä maankäytön suunnittelusta tai riittämättömästä geologisen tietämyksen hyödyntämisestä. |
| --- | --- | --- |

2.6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen julkaista vuonna 2008 tiedonanto raaka-aineiden kestäväpohjaisen saatavuuden parantamisesta. Tiedonannossa olisi annettava suosituksia toteuttamiskelpoisista, realistisista ja hyödyllisistä toimista, joiden avulla teollisuus voi parantaa resurssien kestäväpohjaista saatavuutta. Tämä on erityisen merkittävää siksi, että teollisuudella on edessään huomattavia saatavuuteen liittyviä haasteita:

—

Louhintaan sopivia, helppopääsyisiä mineraaliesiintymiä on tarjolla aiempaa vähemmän, mikä johtuu puutteellisesta tai lyhytnäköisestä maankäytön suunnittelusta tai riittämättömästä geologisen tietämyksen hyödyntämisestä.

| — | Louhintalupien hankkiminen on hallinnollisesti raskasta ja kallista, mikä johtuu lisäsäännöksistä ja aikaa vievistä esitutkimuksista. |
| --- | --- |

—

Louhintalupien hankkiminen on hallinnollisesti raskasta ja kallista, mikä johtuu lisäsäännöksistä ja aikaa vievistä esitutkimuksista.

| — | Louhintalupien saanti on hankalaa sekä uusille louhoksille ja kaivostoiminnalle että nykyisiä louhoksia laajennettaessa. |
| --- | --- |

—

Louhintalupien saanti on hankalaa sekä uusille louhoksille ja kaivostoiminnalle että nykyisiä louhoksia laajennettaessa.

| 2.7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea arvostaa komission asiantuntijoiden panosta komission työasiakirjassa (9), jossa analysoidaan muun kuin energiantuotantoon suuntautuvan kaivannaisteollisuuden kilpailukykyä EU:n alueella, ja korostaa, että Euroopan mahdollisuudet tuottaa itse tarvitsemansa metallimineraalit kotimaisen louhinnan avulla ovat edelleen rajallisia EU:n laajentumisesta huolimatta. |
| --- | --- |

2.7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea arvostaa komission asiantuntijoiden panosta komission työasiakirjassa (9), jossa analysoidaan muun kuin energiantuotantoon suuntautuvan kaivannaisteollisuuden kilpailukykyä EU:n alueella, ja korostaa, että Euroopan mahdollisuudet tuottaa itse tarvitsemansa metallimineraalit kotimaisen louhinnan avulla ovat edelleen rajallisia EU:n laajentumisesta huolimatta.

| 2.7.1 | Euroopan teollisuuden edellyttämää toimitusvarmuutta on mahdollista parantaa investoimalla huomattavasti enemmän geologista potentiaalia omaavien uusien jäsenvaltioiden kaivosalaan EU:n nykyisiä tukijärjestelmiä hyödyntäen ja kehittäen. |
| --- | --- |

2.7.1

Euroopan teollisuuden edellyttämää toimitusvarmuutta on mahdollista parantaa investoimalla huomattavasti enemmän geologista potentiaalia omaavien uusien jäsenvaltioiden kaivosalaan EU:n nykyisiä tukijärjestelmiä hyödyntäen ja kehittäen.

| 2.7.2 | Merkittäviä mineraalivaroja on tarjolla Itä-Euroopan maissa, joissa geologinen rakenne on aina mahdollistanut kaivostoiminnan kehittymisen. Näissä uusissa EU-maissa kaivosala on kuitenkin saanut liian vähän rahoitusta valtiolta, joten muun kuin energiantuotantoon suuntautuvan kaivosteollisuuden todelliset mahdollisuudet eivät käy ilmi nykytilanteesta. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna on välttämätöntä, että kyseisiin kaivosyrityksiin investoidaan yksityistä pääomaa, jotta saadaan käyttöön rahoitusvarat, jotka tähän asti on saatu useimmiten valtiolta. |
| --- | --- |

2.7.2

Merkittäviä mineraalivaroja on tarjolla Itä-Euroopan maissa, joissa geologinen rakenne on aina mahdollistanut kaivostoiminnan kehittymisen. Näissä uusissa EU-maissa kaivosala on kuitenkin saanut liian vähän rahoitusta valtiolta, joten muun kuin energiantuotantoon suuntautuvan kaivosteollisuuden todelliset mahdollisuudet eivät käy ilmi nykytilanteesta. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna on välttämätöntä, että kyseisiin kaivosyrityksiin investoidaan yksityistä pääomaa, jotta saadaan käyttöön rahoitusvarat, jotka tähän asti on saatu useimmiten valtiolta.

| 2.7.3 | Jotta voidaan varmistaa Euroopan teollisuuden tarvitsemien raaka-aineiden saatavuus ja vahvistaa sen kilpailukykyä, on välttämätöntä tarkastella epätasapuolisten toimintaedellytysten aiheuttamia haasteita kestävän tarjonnan ja mineraalivarojen saatavuuden osalta. Näitä haasteita on tarkasteltava korkealla tasolla käyttäen laaja-alaista toimintamallia, johon kuuluu suuri joukko politiikan aloja, kuten kauppa-, kehitys-, energia-, infrastruktuuri-, liikenne-, yritys- ja kuluttajapolitiikat. |
| --- | --- |

2.7.3

Jotta voidaan varmistaa Euroopan teollisuuden tarvitsemien raaka-aineiden saatavuus ja vahvistaa sen kilpailukykyä, on välttämätöntä tarkastella epätasapuolisten toimintaedellytysten aiheuttamia haasteita kestävän tarjonnan ja mineraalivarojen saatavuuden osalta. Näitä haasteita on tarkasteltava korkealla tasolla käyttäen laaja-alaista toimintamallia, johon kuuluu suuri joukko politiikan aloja, kuten kauppa-, kehitys-, energia-, infrastruktuuri-, liikenne-, yritys- ja kuluttajapolitiikat.

| 2.7.4 | Kaivannaisteollisuus on vuorovaikutuksessa useiden teollisuudenalojen kanssa, joista mainittakoon teknisten laitteiden ja koneiden valmistajat, tutkimus, konsultointi, rahoitus- ja ympäristöpalvelut jne (10). Tämän vuoksi kaivostoiminta luo sijaintialueellaan keskimäärin neljä kertaa enemmän välillisiä työpaikkoja kuin välittömiä työpaikkoja. Alueellisen kasvun mahdollisuudet ovat huomattavia varsinkin alueilla, joilla muu taloudellinen kehitys on vaikeaa. |
| --- | --- |

2.7.4

Kaivannaisteollisuus on vuorovaikutuksessa useiden teollisuudenalojen kanssa, joista mainittakoon teknisten laitteiden ja koneiden valmistajat, tutkimus, konsultointi, rahoitus- ja ympäristöpalvelut jne (10). Tämän vuoksi kaivostoiminta luo sijaintialueellaan keskimäärin neljä kertaa enemmän välillisiä työpaikkoja kuin välittömiä työpaikkoja. Alueellisen kasvun mahdollisuudet ovat huomattavia varsinkin alueilla, joilla muu taloudellinen kehitys on vaikeaa.

| 2.7.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota tutkimaan jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä ja mallintamista, jotta niitä voidaan kehittää ja edistää EU-tasolla. Huomioon on otettava sekä teknologiaan liittyvät tekniset seikat että jäsenvaltioiden kokemus geologisten tutkimuskeskusten organisoinnista sekä mineraalikaivosten ja -louhosten hallinnoinnista (11).
  Kansainvälisellä tasolla on luotu resurssienkehittämishanke (Resource Endowment Project) (12). Se tarjoaa neuvontaa ja antaa tietoa tapaustutkimuksista, joissa tarkastellaan tapoja hyödyntää parhaita mineraalivaroja taloudellisen kehityksen edistämiseksi. Tällainen tapaustutkimus voitaisiin laatia myös EU:n alueelta. |
| --- | --- |

2.7.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota tutkimaan jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä ja mallintamista, jotta niitä voidaan kehittää ja edistää EU-tasolla. Huomioon on otettava sekä teknologiaan liittyvät tekniset seikat että jäsenvaltioiden kokemus geologisten tutkimuskeskusten organisoinnista sekä mineraalikaivosten ja -louhosten hallinnoinnista (11).

Kansainvälisellä tasolla on luotu resurssienkehittämishanke (Resource Endowment Project) (12). Se tarjoaa neuvontaa ja antaa tietoa tapaustutkimuksista, joissa tarkastellaan tapoja hyödyntää parhaita mineraalivaroja taloudellisen kehityksen edistämiseksi. Tällainen tapaustutkimus voitaisiin laatia myös EU:n alueelta.

3.   Raaka-aineiden tulevaa saatavuutta koskevat tärkeimmät osatekijät ja suositukset

3.1   EU:n sisäinen tarjonta

| 3.1.1 | Resurssien rajallinen saatavuus, raskas hallinnollinen taakka ja lupahakumenettelyjen kasvavat kustannukset saavat aikaan sen, että EU:n muuta kuin energiantuotantoa palvelevaan teollisuuteen investoidaan aiempaa vähemmän — myös sellaisilla aloilla, joilla kysyntä on suurta. Raaka-aineiden saantia koskevassa eurooppalaisessa politiikassa on otettava huomioon teollisuus- ja ympäristöpoliittiset näkökohdat sekä maankäytön suunnittelu, jotta varmistetaan jäsenvaltioissa tapahtuvan suunnittelun ja unionin politiikkojen nykyistä parempi keskinäinen koordinointi. |
| --- | --- |

3.1.1

Resurssien rajallinen saatavuus, raskas hallinnollinen taakka ja lupahakumenettelyjen kasvavat kustannukset saavat aikaan sen, että EU:n muuta kuin energiantuotantoa palvelevaan teollisuuteen investoidaan aiempaa vähemmän — myös sellaisilla aloilla, joilla kysyntä on suurta. Raaka-aineiden saantia koskevassa eurooppalaisessa politiikassa on otettava huomioon teollisuus- ja ympäristöpoliittiset näkökohdat sekä maankäytön suunnittelu, jotta varmistetaan jäsenvaltioissa tapahtuvan suunnittelun ja unionin politiikkojen nykyistä parempi keskinäinen koordinointi.

| 3.1.2 | Eräät kansalliset aloitteet, jotka koskevat yhteisöjen ja paikallishallinnon mineraalisuunnittelua, sisältävät hyviä esimerkkejä siitä, kuinka yhteiskunnan ja talouden mineraalitarpeita sekä louhinnan ja käsittelyn vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön voidaan hallinnoida yhdennetyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.1.2

Eräät kansalliset aloitteet, jotka koskevat yhteisöjen ja paikallishallinnon mineraalisuunnittelua, sisältävät hyviä esimerkkejä siitä, kuinka yhteiskunnan ja talouden mineraalitarpeita sekä louhinnan ja käsittelyn vaikutuksia ihmisiin ja ympäristöön voidaan hallinnoida yhdennetyllä tavalla.

| 3.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan ehdotetussa tiedonannossaan seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

3.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan ehdotetussa tiedonannossaan seuraavat suositukset:

| 3.2.1 | Oikeudellisen kehyksen ja lupajärjestelmän parantaminen (sääntelyn parantaminen) seuraavin keinoin:






  — | mineraalisuunnittelun parantaminen vaihtamalla tietoja hyvistä toimintatavoista raaka-aineiden saatavuutta käsittelevässä EY-ryhmässä (13) toisaalta geologisten tutkimuskeskusten mukanaolon ja niiden esiintymiä koskevan asiantuntemuksen ja tietämyksen avulla sekä toisaalta kuulemalla infrastruktuuria ja luonnonsuojelua koskevan suunnittelun kohdealueilla jo olevia toimijoita |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Oikeudellisen kehyksen ja lupajärjestelmän parantaminen (sääntelyn parantaminen) seuraavin keinoin:

—

mineraalisuunnittelun parantaminen vaihtamalla tietoja hyvistä toimintatavoista raaka-aineiden saatavuutta käsittelevässä EY-ryhmässä (13) toisaalta geologisten tutkimuskeskusten mukanaolon ja niiden esiintymiä koskevan asiantuntemuksen ja tietämyksen avulla sekä toisaalta kuulemalla infrastruktuuria ja luonnonsuojelua koskevan suunnittelun kohdealueilla jo olevia toimijoita

| — | keskitetyn järjestelmän kehittäminen (kaikille lupien myöntämiseen osallistuville osapuolille yksi yhteyspiste, joka pystyy arvioimaan taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia) maankäytön suunnittelun ja lupamenettelyjen parantamiseksi; tällaisen järjestelmän kehittäminen kuuluu EU:n kunkin jäsenvaltion toimivaltaan |
| --- | --- |

—

keskitetyn järjestelmän kehittäminen (kaikille lupien myöntämiseen osallistuville osapuolille yksi yhteyspiste, joka pystyy arvioimaan taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia) maankäytön suunnittelun ja lupamenettelyjen parantamiseksi; tällaisen järjestelmän kehittäminen kuuluu EU:n kunkin jäsenvaltion toimivaltaan

| — | koekaivausten helpottaminen ja kannustaminen Euroopassa tehtäviin koekaivauksiin parantamalla kansallista lainsäädäntöä






  — | Tarjotaan koekaivauksia tekeville yrityksille kannustimia tehdyistä koekaivauksista. |
| --- | --- | --- |

—

koekaivausten helpottaminen ja kannustaminen Euroopassa tehtäviin koekaivauksiin parantamalla kansallista lainsäädäntöä

—

Tarjotaan koekaivauksia tekeville yrityksille kannustimia tehdyistä koekaivauksista.

| — | Parannetaan koekaivausalueita koskevaa hallintaoikeudellista varmuutta sijoittajien luottamuksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Parannetaan koekaivausalueita koskevaa hallintaoikeudellista varmuutta sijoittajien luottamuksen lisäämiseksi.

| — | Lyhennetään koekaivausalueiden hankinta-aikoja. |
| --- | --- |

—

Lyhennetään koekaivausalueiden hankinta-aikoja.

| — | Järjestetään mainoskampanjoita kannustamaan koekaivauksia tekevien yritysten perustamiseen ja houkuttelemaan EU:n ulkopuolisia yrityksiä tekemään koekaivauksia EU:n alueella (14). |
| --- | --- |

—

Järjestetään mainoskampanjoita kannustamaan koekaivauksia tekevien yritysten perustamiseen ja houkuttelemaan EU:n ulkopuolisia yrityksiä tekemään koekaivauksia EU:n alueella (14).

| — | koekaivausten ja louhinnan helpottaminen tarkistamalla nykyistä lainsäädäntöä ja varmistamalla lainsäädännön parempi täytäntöönpano tehokkaampien menettelyjen ja määräaikojen avulla |
| --- | --- |

—

koekaivausten ja louhinnan helpottaminen tarkistamalla nykyistä lainsäädäntöä ja varmistamalla lainsäädännön parempi täytäntöönpano tehokkaampien menettelyjen ja määräaikojen avulla

| — | johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistaminen luonnonsuojelutavoitteiden ja mineraalivarojen yhteensopivuuden osalta |
| --- | --- |

—

johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistaminen luonnonsuojelutavoitteiden ja mineraalivarojen yhteensopivuuden osalta

| — | kestävyysnäkökohtien arvioiminen laajennettaessa olemassa olevaa raaka-aineiden louhintapaikkaa sen sijaan että avattaisiin uusi louhos eri paikassa, jotta tyydytetään kysyntä ja saavutetaan myös taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristönsuojelua koskevat tavoitteet |
| --- | --- |

—

kestävyysnäkökohtien arvioiminen laajennettaessa olemassa olevaa raaka-aineiden louhintapaikkaa sen sijaan että avattaisiin uusi louhos eri paikassa, jotta tyydytetään kysyntä ja saavutetaan myös taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristönsuojelua koskevat tavoitteet

| — | nykyisen lainsäädännön yksinkertaistaminen ja tarpeettoman hallinnollisen taakan — esimerkiksi moninkertaisen raportoinnin — poistaminen |
| --- | --- |

—

nykyisen lainsäädännön yksinkertaistaminen ja tarpeettoman hallinnollisen taakan — esimerkiksi moninkertaisen raportoinnin — poistaminen

| — | mineraaliesiintymien turvaaminen panemalla mineraalivaroille nykyistä enemmän painoa EU:n politiikassa (kilpailukyky, kehitys, ympäristö, tutkimus, teollisuus, aluekehitys), jottei muiden kuin mineraalivarojen kehittäminen tee todettuja esiintymiä tarpeettomasti käyttökelvottomiksi. Tämä voidaan toteuttaa






  — | varmistamalla, että EU:n jokaisella jäsenvaltiolla on tarjontaa koskeva kansallinen politiikka, joka julkaistaan säännöllisesti kokonaisuudessaan englanniksi. |
| --- | --- | --- |

—

mineraaliesiintymien turvaaminen panemalla mineraalivaroille nykyistä enemmän painoa EU:n politiikassa (kilpailukyky, kehitys, ympäristö, tutkimus, teollisuus, aluekehitys), jottei muiden kuin mineraalivarojen kehittäminen tee todettuja esiintymiä tarpeettomasti käyttökelvottomiksi. Tämä voidaan toteuttaa

—

varmistamalla, että EU:n jokaisella jäsenvaltiolla on tarjontaa koskeva kansallinen politiikka, joka julkaistaan säännöllisesti kokonaisuudessaan englanniksi.

| — | määrittelemällä EU:n nykyinen ja tuleva mineraalipotentiaali ja päivittämällä tiedot säännöllisesti sekä huolehtimalla niiden helposta saatavuudesta |
| --- | --- |

—

määrittelemällä EU:n nykyinen ja tuleva mineraalipotentiaali ja päivittämällä tiedot säännöllisesti sekä huolehtimalla niiden helposta saatavuudesta

| — | määrittelemällä EU:n strategiset mineraalit ja koordinoimalla määriteltyjen mineraalien tarjontaa koskevia kansallisia politiikkoja. |
| --- | --- |

—

määrittelemällä EU:n strategiset mineraalit ja koordinoimalla määriteltyjen mineraalien tarjontaa koskevia kansallisia politiikkoja.

| 3.2.2 | Louhinnan ja ympäristönsuojelun yhteensopivuuden vahvistaminen seuraavin keinoin:






  — | EU:n maalla ja merellä sijaitsevien (on-shore, off-shore) mineraalivarojen sijaintia, luonnetta, lähdettä ja varantoja kuvaavan GIS-pohjaisen (15) tietojärjestelmän kehittäminen, jotta mineraalipotentiaali voidaan yhdistää helpommin maankäytön suunnitteluun mm. suojelualueita valittaessa ja määriteltäessä |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Louhinnan ja ympäristönsuojelun yhteensopivuuden vahvistaminen seuraavin keinoin:

—

EU:n maalla ja merellä sijaitsevien (on-shore, off-shore) mineraalivarojen sijaintia, luonnetta, lähdettä ja varantoja kuvaavan GIS-pohjaisen (15) tietojärjestelmän kehittäminen, jotta mineraalipotentiaali voidaan yhdistää helpommin maankäytön suunnitteluun mm. suojelualueita valittaessa ja määriteltäessä

| — | tapaustutkimusten laatiminen parhaista toimintatavoista Natura 2000 -direktiivin 6 artiklan täytäntöön panemiseksi |
| --- | --- |

—

tapaustutkimusten laatiminen parhaista toimintatavoista Natura 2000 -direktiivin 6 artiklan täytäntöön panemiseksi

| — | ympäristövaikutuksia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia koskevien arviointien vaikuttavuuden ja tehokkuuden parantaminen kehittämällä jäsenvaltioille aiempaa parempia ja selkeämpiä täytäntöönpano-ohjeita, jotta






  — | varmistetaan EU:n alueella yhdenmukaistettu toimintamalli |
| --- | --- | --- |

—

ympäristövaikutuksia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia koskevien arviointien vaikuttavuuden ja tehokkuuden parantaminen kehittämällä jäsenvaltioille aiempaa parempia ja selkeämpiä täytäntöönpano-ohjeita, jotta

—

varmistetaan EU:n alueella yhdenmukaistettu toimintamalli

| — | lyhennetään arviointien suorittamisaikoja ja viranomaisten reagointiaikoja, mikä parantaa sijoittajien toiminnan oikeudellista vakautta ja ennustettavuutta |
| --- | --- |

—

lyhennetään arviointien suorittamisaikoja ja viranomaisten reagointiaikoja, mikä parantaa sijoittajien toiminnan oikeudellista vakautta ja ennustettavuutta

| — | parhaiden louhintatapojen käytön edistäminen biologisen köyhtymisen pysäyttämiseksi |
| --- | --- |

—

parhaiden louhintatapojen käytön edistäminen biologisen köyhtymisen pysäyttämiseksi

| — | läheisyysperiaatteen edistäminen EU:n sisäisessä mineraalitarjonnassa mahdollisuuksien mukaan, jotta vähennetään liikennettä ja siihen liittyviä päästöjä ja melua |
| --- | --- |

—

läheisyysperiaatteen edistäminen EU:n sisäisessä mineraalitarjonnassa mahdollisuuksien mukaan, jotta vähennetään liikennettä ja siihen liittyviä päästöjä ja melua

| — | syrjäisille alueille ja mineraaliesiintymille johtavien kulkuyhteyksien sisällyttäminen Euroopan komission ja jäsenvaltioiden infrastruktuurisuunnitelmiin samalla kun tarvittaessa varmistetaan irtotavaran nykyistä ekologisemmat kuljetukset esimerkiksi rautatie-, proomu- ja meriliikenteessä |
| --- | --- |

—

syrjäisille alueille ja mineraaliesiintymille johtavien kulkuyhteyksien sisällyttäminen Euroopan komission ja jäsenvaltioiden infrastruktuurisuunnitelmiin samalla kun tarvittaessa varmistetaan irtotavaran nykyistä ekologisemmat kuljetukset esimerkiksi rautatie-, proomu- ja meriliikenteessä

| — | merenpohjasta saatavien ainesten huomioiminen |
| --- | --- |

—

merenpohjasta saatavien ainesten huomioiminen

| — | ”ei minun takapihalleni” -ajattelun ehkäiseminen haitallisten seikkojen vähentämistä koskevan tutkimusohjelman avulla ja siten hyväksynnän lisääminen yhteisöissä. |
| --- | --- |

—

”ei minun takapihalleni” -ajattelun ehkäiseminen haitallisten seikkojen vähentämistä koskevan tutkimusohjelman avulla ja siten hyväksynnän lisääminen yhteisöissä.

| 3.2.3 | Mineraalivaroja koskevan tietämyksen parantaminen seuraavin keinoin:






  — | Annetaan poliittisille vaikuttajille aiempaa kattavammat tiedot resursseista: tuotannosta, työntekijöistä, saaduista tuloista, mineraalien louhintaan käytetystä maasta ja muihin käyttötarkoituksiin palautetusta maasta sen varmistamiseksi, että päätökset voidaan tehdä parhaiden saatavissa olevien tietojen pohjalta. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Mineraalivaroja koskevan tietämyksen parantaminen seuraavin keinoin:

—

Annetaan poliittisille vaikuttajille aiempaa kattavammat tiedot resursseista: tuotannosta, työntekijöistä, saaduista tuloista, mineraalien louhintaan käytetystä maasta ja muihin käyttötarkoituksiin palautetusta maasta sen varmistamiseksi, että päätökset voidaan tehdä parhaiden saatavissa olevien tietojen pohjalta.

| — | Kiinnitetään sekä yhteisön että jäsenvaltioiden politiikassa ja lainsäädännössä aiempaa enemmän huomiota eurooppalaisten metallien, teollisuusmineraalien ja runkoaineiden kasvavaan merkitykseen. |
| --- | --- |

—

Kiinnitetään sekä yhteisön että jäsenvaltioiden politiikassa ja lainsäädännössä aiempaa enemmän huomiota eurooppalaisten metallien, teollisuusmineraalien ja runkoaineiden kasvavaan merkitykseen.

| — | Varmistetaan, että geologiset tiedot otetaan huomioon maankäytön suunnittelussa, asetetaan etusijalle mineraaliesiintymiä koskevien tietojen antaminen maankäyttöä koskeviin tietokantoihin ja harkitaan vakavasti eurooppalaisen geologisen kapasiteettikartoituksen laatimista nykyisten kansallisten ja alueellisten geologisten tutkimuskeskusten avustuksella. Kartoitus voisi kattaa seuraavat seikat:






  — | strategisten resurssien määritteleminen ja suositusten antaminen jäsenvaltioille niiden maankäytön hyödyntämiseksi suunnittelun keskeisinä prioriteetteina |
| --- | --- | --- |

—

Varmistetaan, että geologiset tiedot otetaan huomioon maankäytön suunnittelussa, asetetaan etusijalle mineraaliesiintymiä koskevien tietojen antaminen maankäyttöä koskeviin tietokantoihin ja harkitaan vakavasti eurooppalaisen geologisen kapasiteettikartoituksen laatimista nykyisten kansallisten ja alueellisten geologisten tutkimuskeskusten avustuksella. Kartoitus voisi kattaa seuraavat seikat:

—

strategisten resurssien määritteleminen ja suositusten antaminen jäsenvaltioille niiden maankäytön hyödyntämiseksi suunnittelun keskeisinä prioriteetteina

| — | mineraalivarojen saatavuutta koskevan EU:n näkemyksen sisällyttäminen Euroopan aluekehityssuunnitelmaan (16) (toimintakehys, joka on jäänyt taka-alalle vuoden 1999 jälkeen) ja sen välittäminen EU:n jäsenvaltioiden mineraalisuunnitteluun |
| --- | --- |

—

mineraalivarojen saatavuutta koskevan EU:n näkemyksen sisällyttäminen Euroopan aluekehityssuunnitelmaan (16) (toimintakehys, joka on jäänyt taka-alalle vuoden 1999 jälkeen) ja sen välittäminen EU:n jäsenvaltioiden mineraalisuunnitteluun

| — | analysoidaan ilmastonmuutospolitiikkojen vaikutukset mineraalitarjontaan ja omavaraisuusnäkökohtiin |
| --- | --- |

—

analysoidaan ilmastonmuutospolitiikkojen vaikutukset mineraalitarjontaan ja omavaraisuusnäkökohtiin

| — | EU:n mineraalivarojen jakautumista, laatua ja strategista merkitystä koskevan tietämyksen parantaminen ja mahdollisuuksien arviointi GMES-järjestelmän avulla(Global Monitoring for Environment and Security — ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä) |
| --- | --- |

—

EU:n mineraalivarojen jakautumista, laatua ja strategista merkitystä koskevan tietämyksen parantaminen ja mahdollisuuksien arviointi GMES-järjestelmän avulla(Global Monitoring for Environment and Security — ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä)

| — | yleiseurooppalaisen geologisen tietokannan kokoaminen siten, että lähtökohdaksi otetaan INSPIRE-periaate (17) ja paljastumattomien metalli- ja mineraaliesiintymien potentiaalin arviointi tärkeimmillä metalli- ja mineraalitutkimusalueilla






  — | sellaisten tietojen ja palvelujen käyttäminen, jotka on saatu kaukokartoituksen avulla, esimerkiksi käyttäen GMES-järjestelmää, joka on vuoden 2001 Göteborgin huippukokouksessa samanaikaisesti Euroopan kestävää kehitystä koskevan strategian kanssa käynnistetty yhteisön aloite. GMES-järjestelmään kuuluva maanseurannan ydinpalvelu (Land Monitoring Core Service, LMCS) tuottaa vuodesta 2008 lähtien digitaalisia vektorikarttoja tosiasiallisesta maankäytöstä/maanpeitteestä eri puolilla Eurooppaa (38 maata, Turkki mukaan luettuna) saumattomasti ja asteittain yhä täsmällisemmin (kartoituksen minimiyksikkö on 1 ha, kun nykyisen maapeitettä mittaavan Corine-järjestelmän yksikkö on 25 ha). LMCS-palvelun toinen osa valitsee kaupunkeja ja muita keskeisiä paikkoja tätäkin täsmällisemmin (0,25 ha), ja sen sisältö on mukautettu intensiivisessä käytössä olevien ja muuttuvien alueiden hallinnointiin.
  lisätiedon hankkiminen Euroopan tärkeimpien metalliesiintymäalueiden syvimpien osien mineraalipotentiaalista: suurimmasta osasta Eurooppaa on saatavilla erittäin hyvää geologista tietoa ja tietämystä 100 metriä maanpinnasta sijaitsevista esiintymistä, mutta alueiden syvempiä osia koskevaa tietoa ja tietämystä on vain vähän, vaikka niissä on todennäköisesti mineraaliesiintymiä, joita Eurooppa tarvitsee tyydyttääkseen tulevat tarpeensa. Syväesiintymien hyödyntämisestä on monia etuja: se jättää vain vähän jälkiä maanpinnalle, joten se on yhteiskunnallisesti paremmin hyväksyttävissä, ja sen ympäristövaikutukset ovat vähäiset. |
| --- | --- | --- |

—

yleiseurooppalaisen geologisen tietokannan kokoaminen siten, että lähtökohdaksi otetaan INSPIRE-periaate (17) ja paljastumattomien metalli- ja mineraaliesiintymien potentiaalin arviointi tärkeimmillä metalli- ja mineraalitutkimusalueilla

—

sellaisten tietojen ja palvelujen käyttäminen, jotka on saatu kaukokartoituksen avulla, esimerkiksi käyttäen GMES-järjestelmää, joka on vuoden 2001 Göteborgin huippukokouksessa samanaikaisesti Euroopan kestävää kehitystä koskevan strategian kanssa käynnistetty yhteisön aloite. GMES-järjestelmään kuuluva maanseurannan ydinpalvelu (Land Monitoring Core Service, LMCS) tuottaa vuodesta 2008 lähtien digitaalisia vektorikarttoja tosiasiallisesta maankäytöstä/maanpeitteestä eri puolilla Eurooppaa (38 maata, Turkki mukaan luettuna) saumattomasti ja asteittain yhä täsmällisemmin (kartoituksen minimiyksikkö on 1 ha, kun nykyisen maapeitettä mittaavan Corine-järjestelmän yksikkö on 25 ha). LMCS-palvelun toinen osa valitsee kaupunkeja ja muita keskeisiä paikkoja tätäkin täsmällisemmin (0,25 ha), ja sen sisältö on mukautettu intensiivisessä käytössä olevien ja muuttuvien alueiden hallinnointiin.

lisätiedon hankkiminen Euroopan tärkeimpien metalliesiintymäalueiden syvimpien osien mineraalipotentiaalista: suurimmasta osasta Eurooppaa on saatavilla erittäin hyvää geologista tietoa ja tietämystä 100 metriä maanpinnasta sijaitsevista esiintymistä, mutta alueiden syvempiä osia koskevaa tietoa ja tietämystä on vain vähän, vaikka niissä on todennäköisesti mineraaliesiintymiä, joita Eurooppa tarvitsee tyydyttääkseen tulevat tarpeensa. Syväesiintymien hyödyntämisestä on monia etuja: se jättää vain vähän jälkiä maanpinnalle, joten se on yhteiskunnallisesti paremmin hyväksyttävissä, ja sen ympäristövaikutukset ovat vähäiset.

| — | Kehitteillä on myös EU:n ulkoasioiden tukemiseen tähtäävä maailmanlaajuinen komponentti. Näiden tietojen avulla on mahdollista






  — | kerätä kaivoksista tarpeeksi tietoja, jotka ovat alueellisesti edustavia ja ennakoitavia |
| --- | --- | --- |

—

Kehitteillä on myös EU:n ulkoasioiden tukemiseen tähtäävä maailmanlaajuinen komponentti. Näiden tietojen avulla on mahdollista

—

kerätä kaivoksista tarpeeksi tietoja, jotka ovat alueellisesti edustavia ja ennakoitavia

| — | todentaa ja määritellä avolouhosalueet ja/tai kaivosinfrastruktuurit |
| --- | --- |

—

todentaa ja määritellä avolouhosalueet ja/tai kaivosinfrastruktuurit

| — | määritellä mahdolliset konfliktialueet (esimerkiksi luonnonsuojelualueet) tai korvaavat alueet |
| --- | --- |

—

määritellä mahdolliset konfliktialueet (esimerkiksi luonnonsuojelualueet) tai korvaavat alueet

| — | seurata talousveteen kohdistuvia vaikutuksia ja pilaantumisen seurauksia |
| --- | --- |

—

seurata talousveteen kohdistuvia vaikutuksia ja pilaantumisen seurauksia

| — | seurata ennallistamisprosessia kaivoksen sulkemisen jälkeen |
| --- | --- |

—

seurata ennallistamisprosessia kaivoksen sulkemisen jälkeen

| — | ryhtyä kiireellisiin toimiin onnettomuustapauksissa. |
| --- | --- |

—

ryhtyä kiireellisiin toimiin onnettomuustapauksissa.

4.   Kansainvälinen tarjonta

| 4.1 | EU ja sen jäsenvaltiot eivät ole arvioineet globalisaation kaikkia vaikutuksia mineraalivarojen kysyntään ja tarjontaan (18). Euroopan talous- ja sosiaalikomitea myöntää, että on useita syitä tuoda raaka-aineita EU:n ulkopuolelta. Se, että tuontituotteet eivät ehkä ole täyttäneet tuotantoprosessinsa aikana EU:n ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön vaatimuksia, saattaa kuitenkin johtaa paitsi EU:n talouden kilpailukyvyn heikkenemiseen myös ympäristö- ja sosiaaliongelmien siirtymiseen EU:n ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.1

EU ja sen jäsenvaltiot eivät ole arvioineet globalisaation kaikkia vaikutuksia mineraalivarojen kysyntään ja tarjontaan (18). Euroopan talous- ja sosiaalikomitea myöntää, että on useita syitä tuoda raaka-aineita EU:n ulkopuolelta. Se, että tuontituotteet eivät ehkä ole täyttäneet tuotantoprosessinsa aikana EU:n ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön vaatimuksia, saattaa kuitenkin johtaa paitsi EU:n talouden kilpailukyvyn heikkenemiseen myös ympäristö- ja sosiaaliongelmien siirtymiseen EU:n ulkopuolelle.

| 4.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan ehdotetussa tiedonannossaan seuraavat suositukset:






  — | strategisten resurssien määritteleminen ja suositusten antaminen jäsenvaltioille resurssien hyödyntämisestä maankäytön suunnittelun keskeisinä prioriteetteina |
| --- | --- | --- |

4.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan ehdotetussa tiedonannossaan seuraavat suositukset:

—

strategisten resurssien määritteleminen ja suositusten antaminen jäsenvaltioille resurssien hyödyntämisestä maankäytön suunnittelun keskeisinä prioriteetteina

| — | eurooppalaisen kaivannaisteollisuuden kilpailukykyä edistävien olosuhteiden luominen hyödyntämällä tutkimus- ja innovointituloksia ja tukemalla investointeja |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen kaivannaisteollisuuden kilpailukykyä edistävien olosuhteiden luominen hyödyntämällä tutkimus- ja innovointituloksia ja tukemalla investointeja

| — | raaka-aineiden tuonti- ja vientivirtojen määritteleminen ja dokumentointi sekä pitkän aikavälin poliittisen ja taloudellisen luotettavuuden arvioiminen |
| --- | --- |

—

raaka-aineiden tuonti- ja vientivirtojen määritteleminen ja dokumentointi sekä pitkän aikavälin poliittisen ja taloudellisen luotettavuuden arvioiminen

| — | uusien ohjelmien luominen yhteisön rahoituksella ja määrärahojen osoittaminen mineraalien louhinnan, kuljetuksen ja käytön kestävyyden parantamiseen alueilla, joilla on runsaasti resurssipotentiaalia |
| --- | --- |

—

uusien ohjelmien luominen yhteisön rahoituksella ja määrärahojen osoittaminen mineraalien louhinnan, kuljetuksen ja käytön kestävyyden parantamiseen alueilla, joilla on runsaasti resurssipotentiaalia

| — | Euroopan komission, OECD:n ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) alaisen raaka-aineiden kestävyyttä käsittelevän foorumin avulla — sen varmistaminen, että tuontiraaka-aineet on tuotettu kestävällä tavalla |
| --- | --- |

—

Euroopan komission, OECD:n ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) alaisen raaka-aineiden kestävyyttä käsittelevän foorumin avulla — sen varmistaminen, että tuontiraaka-aineet on tuotettu kestävällä tavalla

| — | EU:n investointitoiminnan edistäminen EU:n ulkopuolisissa maissa, erityisesti Latinalaisessa Amerikassa, Afrikassa, Venäjällä ja Keski-Aasian maissa (19) |
| --- | --- |

—

EU:n investointitoiminnan edistäminen EU:n ulkopuolisissa maissa, erityisesti Latinalaisessa Amerikassa, Afrikassa, Venäjällä ja Keski-Aasian maissa (19)

| — | eurooppalaisten vaatimusten noudattamisen edistäminen alkuperämaissa yhteistyöohjelmien avulla |
| --- | --- |

—

eurooppalaisten vaatimusten noudattamisen edistäminen alkuperämaissa yhteistyöohjelmien avulla

| — | saatavuuden ja tarjontavirtojen pitkän aikavälin vakauden huomioiminen suunniteltaessa EU:n ulkopolitiikkaa. EU:n virkamiesten on kiinnitettävä tähän huomiota korkean tason kahdenvälisissä tapaamisissa ja huippukokouksissa. |
| --- | --- |

—

saatavuuden ja tarjontavirtojen pitkän aikavälin vakauden huomioiminen suunniteltaessa EU:n ulkopolitiikkaa. EU:n virkamiesten on kiinnitettävä tähän huomiota korkean tason kahdenvälisissä tapaamisissa ja huippukokouksissa.

5.   Valmiuksien kehittäminen

| 5.1 | Muuta kuin energiantuotantoa palvelevalla eurooppalaisella kaivannaisteollisuudella on edessään useita valmiuksien kehittämiseen liittyviä haasteita, joihin vastaaminen edellyttää nykyisen kapasiteetin muokkaamista ja uuden kapasiteetin luomista. Yhtenä tärkeänä osatekijänä on alan julkisuuskuvan parantaminen. Mutta muutakin on tehtävä, jotta alalle pystytään houkuttelemaan uusia, nuoria ihmisiä, säilyttämään alan nykyiset eurooppalaiset työntekijät ja parantamaan heidän kykyään selviytyä alan uudenaikaistamisesta. |
| --- | --- |

5.1

Muuta kuin energiantuotantoa palvelevalla eurooppalaisella kaivannaisteollisuudella on edessään useita valmiuksien kehittämiseen liittyviä haasteita, joihin vastaaminen edellyttää nykyisen kapasiteetin muokkaamista ja uuden kapasiteetin luomista. Yhtenä tärkeänä osatekijänä on alan julkisuuskuvan parantaminen. Mutta muutakin on tehtävä, jotta alalle pystytään houkuttelemaan uusia, nuoria ihmisiä, säilyttämään alan nykyiset eurooppalaiset työntekijät ja parantamaan heidän kykyään selviytyä alan uudenaikaistamisesta.

| 5.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan tiedonannossaan seuraavat suositukset:






  — | EU:n tai jäsenvaltioiden tukeman ammattitaidon parantamisohjelman laatiminen alan nykyiselle koulutetulle työvoimalle, joka tarvitsee täydennyskoulutusta, ja tehokkaan, elinikäistä oppimista koskevan politiikan laatiminen |
| --- | --- | --- |

5.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan tiedonannossaan seuraavat suositukset:

—

EU:n tai jäsenvaltioiden tukeman ammattitaidon parantamisohjelman laatiminen alan nykyiselle koulutetulle työvoimalle, joka tarvitsee täydennyskoulutusta, ja tehokkaan, elinikäistä oppimista koskevan politiikan laatiminen

| — | EU:n erityisohjelmien käynnistäminen nykyisen ammattitaitoisen työvoiman hyödyntämiseksi EU:n laajuisesti, kun tarjoutuu mahdollisuuksia luoda työpaikkoja ja investoida potentiaalisiin globaaleihin kaivosalueisiin. Kyseessä on yksi parhaista keinoista (teknologia, taitotieto, kaivannaistietämys) saada käyttöön merkittäviä mineraaliesiintymiä kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

—

EU:n erityisohjelmien käynnistäminen nykyisen ammattitaitoisen työvoiman hyödyntämiseksi EU:n laajuisesti, kun tarjoutuu mahdollisuuksia luoda työpaikkoja ja investoida potentiaalisiin globaaleihin kaivosalueisiin. Kyseessä on yksi parhaista keinoista (teknologia, taitotieto, kaivannaistietämys) saada käyttöön merkittäviä mineraaliesiintymiä kaikkialla maailmassa.

| — | investoiminen korkeakouluihin ja koulutusohjelmiin, jotta lisätään alan yleisiä valmiuksia arvioimalla uudelleen nykyistä kansallista tukea kaivostoiminnalle ja mineraalien käsittelylle ja geologiaa sivuaville korkeakoulujen laitoksille, jotta alalle saadaan nykyistä enemmän opiskelijoita ja tehdään enemmän tutkimusta |
| --- | --- |

—

investoiminen korkeakouluihin ja koulutusohjelmiin, jotta lisätään alan yleisiä valmiuksia arvioimalla uudelleen nykyistä kansallista tukea kaivostoiminnalle ja mineraalien käsittelylle ja geologiaa sivuaville korkeakoulujen laitoksille, jotta alalle saadaan nykyistä enemmän opiskelijoita ja tehdään enemmän tutkimusta

| — | päättäjien taholta annettava kannustus klustereiden ja teknologiapuistojen kehittämiseen kaivosalueille, sillä kaivannaisteollisuus toimii tiiviissä vuorovaikutuksessa muiden teollisuudenalojen hankkijoiden ja palveluntarjoajien kanssa: yksi kaivosteollisuuteen luotu työpaikka luo tunnetusti neljä muuta työpaikkaa |
| --- | --- |

—

päättäjien taholta annettava kannustus klustereiden ja teknologiapuistojen kehittämiseen kaivosalueille, sillä kaivannaisteollisuus toimii tiiviissä vuorovaikutuksessa muiden teollisuudenalojen hankkijoiden ja palveluntarjoajien kanssa: yksi kaivosteollisuuteen luotu työpaikka luo tunnetusti neljä muuta työpaikkaa

| — | tiedon jakaminen mineraalien merkityksestä ja teollisuuden kestävyydestä koulutusjaksojen, seminaarien, keskustelutilaisuuksien ja konferenssien avulla — monitieteinen toimintamalli: esimerkiksi esittelemällä kouluissa ja korkeakouluissa ekologisen kaivostoiminnan, taloudellisen geologian ja mineraalivarojen vastuullisen käytön kaltaisia käsitteitä |
| --- | --- |

—

tiedon jakaminen mineraalien merkityksestä ja teollisuuden kestävyydestä koulutusjaksojen, seminaarien, keskustelutilaisuuksien ja konferenssien avulla — monitieteinen toimintamalli: esimerkiksi esittelemällä kouluissa ja korkeakouluissa ekologisen kaivostoiminnan, taloudellisen geologian ja mineraalivarojen vastuullisen käytön kaltaisia käsitteitä

| — | terveys- ja turvallisuuskysymysten edistäminen ja tutkiminen mineraalialan kestävyyden kannalta välttämättömänä tekijänä |
| --- | --- |

—

terveys- ja turvallisuuskysymysten edistäminen ja tutkiminen mineraalialan kestävyyden kannalta välttämättömänä tekijänä

| — | erityisen huomion kiinnittäminen työtapaturmien ennaltaehkäisyyn ja ennaltaehkäiseviin terveydenhuoltotoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

—

erityisen huomion kiinnittäminen työtapaturmien ennaltaehkäisyyn ja ennaltaehkäiseviin terveydenhuoltotoimenpiteisiin.

6.   Resurssien tehokas käyttö

| 6.1 | Mineraalien louhintaprosessiin osallistuvien muiden alojen mukanaolo on välttämätön resurssien tehokkaan käytön kannalta. On paikallaan korostaa, että Euroopassa aktiivisesti harjoitettu kaivannaisteollisuus edistää myös kansainvälistä luokkaa olevan eurooppalaisen teknologian ja palvelutarjonnan kehitystä. |
| --- | --- |

6.1

Mineraalien louhintaprosessiin osallistuvien muiden alojen mukanaolo on välttämätön resurssien tehokkaan käytön kannalta. On paikallaan korostaa, että Euroopassa aktiivisesti harjoitettu kaivannaisteollisuus edistää myös kansainvälistä luokkaa olevan eurooppalaisen teknologian ja palvelutarjonnan kehitystä.

| 6.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan ehdotetussa tiedonannossaan seuraavat suositukset:






  — | komission kannustaminen antamaan täysi tuki kestävien mineraalivarojen eurooppalaiselle teknologiafoorumille (20), joka on hiljattain tunnustettu virallisesti |
| --- | --- | --- |

6.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota antamaan ehdotetussa tiedonannossaan seuraavat suositukset:

—

komission kannustaminen antamaan täysi tuki kestävien mineraalivarojen eurooppalaiselle teknologiafoorumille (20), joka on hiljattain tunnustettu virallisesti

| — | tuki teollisuuden osallistumiselle yhteistyössä Euroopan komission kanssa toteutettaviin EU:n ja jäsenvaltioiden t&k-ohjelmiin, joilla edistetään kestävää louhintaa, ja ohjelmaan, jolla edistetään raaka-aineiden käyttöä teknologisen kehityksen avulla |
| --- | --- |

—

tuki teollisuuden osallistumiselle yhteistyössä Euroopan komission kanssa toteutettaviin EU:n ja jäsenvaltioiden t&k-ohjelmiin, joilla edistetään kestävää louhintaa, ja ohjelmaan, jolla edistetään raaka-aineiden käyttöä teknologisen kehityksen avulla

| — | konevalmistajien saaminen mukaan ohjelmaan, jotta vähennetään






  — | melua samalla kun parannetaan turvallisuutta |
| --- | --- | --- |

—

konevalmistajien saaminen mukaan ohjelmaan, jotta vähennetään

—

melua samalla kun parannetaan turvallisuutta

| — | pölyä yhteistyössä suodatinvalmistajien kanssa |
| --- | --- |

—

pölyä yhteistyössä suodatinvalmistajien kanssa

| — | CO2-määriä ja energian kulutusta niin ikään yhteistyössä energiayhtiöiden kanssa |
| --- | --- |

—

CO2-määriä ja energian kulutusta niin ikään yhteistyössä energiayhtiöiden kanssa

| — | tärinää työpaikoilla |
| --- | --- |

—

tärinää työpaikoilla

| — | veden käyttöä koko alalla |
| --- | --- |

—

veden käyttöä koko alalla

| — | hallinnan ja toiminnan hyväksyttävyyden parantaminen seuraavilla keinoilla:






  — | kierrätys |
| --- | --- | --- |

—

hallinnan ja toiminnan hyväksyttävyyden parantaminen seuraavilla keinoilla:

—

kierrätys

| — | mineraalien käsittely tehokkuuden parantamiseksi (ts. vähemmällä enemmän ) |
| --- | --- |

—

mineraalien käsittely tehokkuuden parantamiseksi (ts. vähemmällä enemmän )

| — | mineraalien käyttäminen arvokkaiden ja harvinaisten resurssien säästämiseksi |
| --- | --- |

—

mineraalien käyttäminen arvokkaiden ja harvinaisten resurssien säästämiseksi

| — | vaihtoehtoisten raaka-aineiden käyttäminen, toissijaiset raaka-aineet ja jätemateriaalit tarvittaessa mukaan luettuina |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisten raaka-aineiden käyttäminen, toissijaiset raaka-aineet ja jätemateriaalit tarvittaessa mukaan luettuina

| — | teollisuuden elinkaarivaikutusten tukeminen |
| --- | --- |

—

teollisuuden elinkaarivaikutusten tukeminen

| — | ympäristöön liittyvien synergiaetujen edistäminen esimerkiksi paikallisen tuotannon avulla kuljetusongelmien välttämiseksi |
| --- | --- |

—

ympäristöön liittyvien synergiaetujen edistäminen esimerkiksi paikallisen tuotannon avulla kuljetusongelmien välttämiseksi

| — | komission pääosastojen avulla annettava tuki rahtiliikenteen kustannusrakenteiden (rautatie-, proomu- ja meriliikenteen) nykytilanteen ja kansainvälisen kilpailukyvyn arvioimiseen, kuten energia-alalla tehdään |
| --- | --- |

—

komission pääosastojen avulla annettava tuki rahtiliikenteen kustannusrakenteiden (rautatie-, proomu- ja meriliikenteen) nykytilanteen ja kansainvälisen kilpailukyvyn arvioimiseen, kuten energia-alalla tehdään

| — | kaivosten ja louhimoiden ympäristön biologista monimuotoisuutta koskevien tutkimusten tukeminen |
| --- | --- |

—

kaivosten ja louhimoiden ympäristön biologista monimuotoisuutta koskevien tutkimusten tukeminen

| — | toissijaisten materiaalien käytön edistäminen kestävän kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

toissijaisten materiaalien käytön edistäminen kestävän kehityksen mukaisesti.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. kohta 3.2.1, jossa on esitetty yksityiskohtaisempia suosituksia.

1

(2)  Ks. kohta 3.2.2, jossa on esitetty yksityiskohtaisempia suosituksia.

2

(3)  Asiakirjan SEC(2007) 771 mukaan muut kuin energiantuotantoon liittyvät mineraalit luokitellaan metallimineraaleiksi (kupari, rauta, hopea jne.), teollisuusmineraaleiksi (suola, maasälpä, kaoliini jne.) ja rakennusmineraaleiksi. Asiakirjan IP/07/767 mukaan Euroopan oma metallimineraalien tuotantokapasiteetti kotimaisen louhinnan perusteella on hyvin rajallinen. Tätä voidaan havainnollistaa toteamalla, että vuonna 2004 EU:hun tuotiin 177 miljoonaa tonnia metallimineraaleja eli 10,4 miljardin euron arvosta, kun EU:n oma tuotanto oli noin 30 miljoonaa tonnia.

3

(4)  Euromines.

4

(5)  Eurostat.

5

(6)  Saksan keskuspankin tutkimus China's Commodity Hunger. Implications for Africa and Latin America.

6

China's Commodity Hunger. Implications for Africa and Latin America

(7)  Vuonna 1951 allekirjoitettu Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimus.

7

(8)  Tämä lähestymistapa esitetään kilpailukykyä, energiaa ja ympäristöä käsittelevän korkean tason ryhmän 27. marraskuuta 2007 päivätyssä neljännessä raportissa ja Heiligendammissa 6.–8. kesäkuuta 2007 pidetyn G8-maiden huippukokouksen päätelmissä. Kilpailukykyä, energiaa ja ympäristöä käsittelevän korkean tason ryhmä on foorumi, jossa pyritään saamaan aikaan poliittinen sitoumus, jota puolestaan johdonmukainen strategia raaka-aineiden saatavuuden helpottamiseksi edellyttää.

8

(9)  SEC(2007) 771. Nykyaikaisessa kaivostoiminnassa esimerkiksi rahoituspalvelut ovat hyvin tärkeitä kaivoksen kehityksen kannalta.

9

(10)  Rahoitustuotteet eroavat toisistaan riippuen toimintavaiheesta: koekaivaukset, toteutettavuustutkimukset, kaivoksen rakentaminen, kaivostoiminta ja kaivoksen sulkeminen.

10

(11)  Näistä on esimerkkejä mm. Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa Euroopan maissa tehdyissä tapaustutkimuksissa.

11

(12)  Kansainvälisen kaivos- ja metallineuvoston vuonna 2004 käynnistämä aloite. Siinä pyritään löytämään hyviä toimintatapoja kaivos- ja metallialan investointeihin kansallisella, alueellisella ja yrityskohtaisella tasolla kehitysmaissa.

12

(13)  Raaka-aineiden saatavuutta käsittelevä ryhmä on sidosryhmien yhteenliittymä, johon kuuluu teollisuuden, ympäristöalan kansalaisjärjestöjen, ammattijärjestöjen, jäsenvaltioiden ja komission edustajia.

13

(14)  Metals Economic Groupin 18:nnen Corporate Exploration Strategies -vuosiraportin mukaan raaka-aineiden korkeat hinnat ovat nostaneet muiden kuin rautametallien maailmanlaajuisen etsinnän kokonaiskustannuksia, jotka olivat 10,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2007. Kymmenen koekaivauksiin eniten määrärahoja myöntävää maata ovat Kanada (19 %), Australia (12 %), Yhdysvallat (7 %), Venäjä (6 %), Meksiko (6 %), Peru (5 %), Chile (4 %), Etelä-Afrikka (4 %), Kiina (3 %) ja Brasilia (3 %).

14

Metals Economic Groupin

Corporate Exploration Strategies

(15)  Geographic Information System -paikkatietojärjestelmä.

15

Geographic Information System

(16)  Aluekehityspolitiikkojen tavoitteena, sellaisena kuin se määriteltiin Potsdamissa 10.–11. toukokuuta 1999 pidetyssä aluekehitysministereiden epävirallisessa EU-ministerikokouksessa, on pyrkiä kohti Euroopan unionin alueen tasapainoista ja kestävää kehitystä, jotta saavutetaan taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, luonnonvarojen ja kulttuuriperinnön suojelu ja hallinnointi sekä nykyistä tasapainoisempi EU:n kilpailukyky.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta.

17

(18)  Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssi on arvioinut aihetta maailmanlaajuisesti vuotta 2007 koskevan World Investment Reportin toisessa osassa.

18

World Investment Reportin

(19)  Raw Materials Data -raportin (Tukholma, tammikuu 2008) mukaan maailmanlaajuiset kokonaisinvestoinnit kaivosteollisuuteen vuoden 2007 lopussa olivat 308 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Investoinnit olivat 50 % suuremmat kuin vuonna 2006, jolloin ne puolestaan olivat 20 % suuremmat kuin vuonna 2005.

19

Raw Materials Data

(20)  ETP SMR, ks. verkkosivu http://www.etpsmr.org/

20

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vähemmistöjen integroituminen — Romanit”

(2009/C 27/20)

Euroopan komissio päätti 27. lokakuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vähemmistöjen integroituminen — romanit.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Anne-Marie Sigmund ja apulaisesittelijä Madi Sharma.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 130 ääntä puolesta ja 4 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

Suositukset

Vähemmistöjen (1), erityisesti romanien sekä valtaväestön suhteissa tarvitaan radikaalia muutosta, johon sisältyy vähemmistöjen integroituminen ja muutos heidän yhteiskunnallis-taloudellisessa asemassaan. Se on pitkä prosessi, joka edellyttää kaksitahoista lähestymistapaa:

| a) | Lyhyellä aikavälillä tulee käsitellä sellaisia kysymyksiä, jotka edellyttävät välittömiä toimia, kuten lainsäädännön hyväksymistä jäsenvaltioissa, jotta kansalaisen oikeuksia ajavasta, eurooppalaisesta syrjinnänvastaisesta lainsäädännöstä saadaan täytäntöönpanokelpoista ja tehokasta. |
| --- | --- |

a)

Lyhyellä aikavälillä tulee käsitellä sellaisia kysymyksiä, jotka edellyttävät välittömiä toimia, kuten lainsäädännön hyväksymistä jäsenvaltioissa, jotta kansalaisen oikeuksia ajavasta, eurooppalaisesta syrjinnänvastaisesta lainsäädännöstä saadaan täytäntöönpanokelpoista ja tehokasta.

| b) | Lisäksi tulee käynnistää erityisesti jäsenvaltiotasolla ja/tai alue- ja paikallistasolla vuosikymmeniä kestävä pitkän aikavälin prosessi, josta esimerkkinä on romanilasten ja -nuorten koulutuksen parantaminen tai romanikielen ja -kulttuurin edistäminen. |
| --- | --- |

b)

Lisäksi tulee käynnistää erityisesti jäsenvaltiotasolla ja/tai alue- ja paikallistasolla vuosikymmeniä kestävä pitkän aikavälin prosessi, josta esimerkkinä on romanilasten ja -nuorten koulutuksen parantaminen tai romanikielen ja -kulttuurin edistäminen.

Ratkaisut eivät siis löydy vain EU-tasolta, vaan ennen kaikkea jäsenvaltio- sekä alue- ja paikallistasolta, mikä edellyttää yhteistyön ja kumppanuuksien lisäämistä.

Vähemmistöjen ja erityisesti romanien integroituminen edellyttää

| 1. | yhteisön säännöstöön sekä avoimen koordinointimenetelmän asianomaisiin aloihin (koulutus, työllisyys, sosiaaliturva ja sosiaalinen osallisuus) pohjautuvaa toimien oikeusperustaa |
| --- | --- |

1.

yhteisön säännöstöön sekä avoimen koordinointimenetelmän asianomaisiin aloihin (koulutus, työllisyys, sosiaaliturva ja sosiaalinen osallisuus) pohjautuvaa toimien oikeusperustaa

| 2. | komission johdonmukaista pitkän aikavälin puitestrategiaa |
| --- | --- |

2.

komission johdonmukaista pitkän aikavälin puitestrategiaa

| 3. | kansalaisyhteiskunnan kaikkien toimijoiden jäsenneltyä, avointa ja kestävää yhteistyötä sekä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden valmiuksien lisäämistä |
| --- | --- |

3.

kansalaisyhteiskunnan kaikkien toimijoiden jäsenneltyä, avointa ja kestävää yhteistyötä sekä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden valmiuksien lisäämistä

| 4. | romanien edustajien aktiivista ja vastuullista osallistumista prosessiin |
| --- | --- |

4.

romanien edustajien aktiivista ja vastuullista osallistumista prosessiin

| 5. | vastuullista virallista foorumia eri vaiheiden käytännön toimeenpanoa varten |
| --- | --- |

5.

vastuullista virallista foorumia eri vaiheiden käytännön toimeenpanoa varten

| 6. | positiivisten erityisohjelmien kehittämistä koulutuksen ja työllisyyden, myös itsenäisen ammatinharjoittamisen alalla. |
| --- | --- |

6.

positiivisten erityisohjelmien kehittämistä koulutuksen ja työllisyyden, myös itsenäisen ammatinharjoittamisen alalla.

Lisäksi komitea kehottaa perustamaan Jean Monnet -professuurin käsittelemään romanien kieltä (romania) ja kulttuuria.

Suosituksen tavoitteisiin ei päästä, jos omaksutaan ylhäältä alas suuntautuva lähestymistapa. Myönteistä kehitystä voi tapahtua vain, jos onnistutaan vakuuttamaan romaniyhteisö ja erityisesti sen miespuoliset johtajat. Tämä edellyttää panostamista romanien koulutukseen. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää unionin rakennerahastoja.

1.   Johdanto

| 1.1 | Komission varapuheenjohtaja, institutionaalisista suhteista vastaava komission jäsen Margot Wallström pyysi 27. lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessään komiteaa laatimaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 puitteissa valmistelevan lausunnon siitä, ”miten voidaan edistää yhteistoimia kaikkien olennaisten välineiden vaikutuksen ja tehokkuuden maksimoimiseksi, jotta voidaan torjua syrjintää ja edistää kaikkien vähemmistöryhmien, erityisesti romanien, integroitumista”. |
| --- | --- |

1.1

Komission varapuheenjohtaja, institutionaalisista suhteista vastaava komission jäsen Margot Wallström pyysi 27. lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessään komiteaa laatimaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 puitteissa valmistelevan lausunnon siitä, ”miten voidaan edistää yhteistoimia kaikkien olennaisten välineiden vaikutuksen ja tehokkuuden maksimoimiseksi, jotta voidaan torjua syrjintää ja edistää kaikkien vähemmistöryhmien, erityisesti romanien, integroitumista”.

| 1.2 | Koska komitea on jo käsitellyt useissa lausunnoissa (2) vähemmistöjen syrjintää arkielämän eri aloilla, se kiinnittää aluksi huomiota lausuntoihinsa sisältyviin huomioihin ja niiden merkitykseen romanien näkökulmasta ja keskittyy tässä lausunnossa tämän vähemmistön erityistilanteeseen kaikilla elämänaloilla. Komitea toivoo, että sen lausunnot auttavat valtavirtaistamaan romanikysymystä, ja korostaa johdonmukaisen puitestrategian merkitystä romanien saamisessa mukaan Euroopan yhdentymisprosessiin. |
| --- | --- |

1.2

Koska komitea on jo käsitellyt useissa lausunnoissa (2) vähemmistöjen syrjintää arkielämän eri aloilla, se kiinnittää aluksi huomiota lausuntoihinsa sisältyviin huomioihin ja niiden merkitykseen romanien näkökulmasta ja keskittyy tässä lausunnossa tämän vähemmistön erityistilanteeseen kaikilla elämänaloilla. Komitea toivoo, että sen lausunnot auttavat valtavirtaistamaan romanikysymystä, ja korostaa johdonmukaisen puitestrategian merkitystä romanien saamisessa mukaan Euroopan yhdentymisprosessiin.

2.   Romanit Euroopassa

| 2.1 | Romanit ja heidän historiansa: Koska tietyn vähemmistön historiallinen alkuperä vaikuttaa sen yhteiskunnalliseen ja poliittiseen identiteettiin ja siihen liittyviin ristiriitojen mahdollisuuksiin, oman historian tuntemus on äärimmäisen tärkeää sekä vähemmistölle että enemmistölle.
  Romanit ovat eläneet Euroopassa yli seitsemän vuosisadan ajan. Eri romaniryhmien läsnäolo melkein kaikissa Euroopan maissa 1400-luvun loppupuolelta lähtien on hyvin dokumentoitu samoin kuin heitä syrjivät ja heidän syrjäytymistään edistävät toimet sekä heidän vainoamisensakin. Eräissä maissa romanit joutuivat orjuuden uhreiksi, ja 1900-luvulla valtiovalta vainosi romaneja erityisen julmasti: natsivallan rasistisen vainon ja kansanmurhan uhreiksi joutuneiden romanien määrän arvioidaan yleisesti olevan yli puoli miljoonaa.
  Tiivistäen sanottuna Euroopan romanien historiaa on leimannut vaino ja jatkuva syrjintä vuosisatojen ajan, mikä on ymmärrettävästi usein aiheuttanut monien romanien traumatisoitumisen.
  Sen vuoksi on pyrittävä kaikin keinoin auttamaan romaneja pääsemään uhrin roolista ja muuttumaan passiivisista objekteista — joihin suhtaudutaan enemmän tai vähemmän epäluuloisesti — aktiivisiksi toimijoiksi, jotka ovat valmiita ja kykeneviä ottamaan aktiivisen ja vastuullisen roolin yhteiskunnassa ja erityisesti heihin itseensä liittyvillä politiikanaloilla. |
| --- | --- |

2.1

Romanit ja heidän historiansa: Koska tietyn vähemmistön historiallinen alkuperä vaikuttaa sen yhteiskunnalliseen ja poliittiseen identiteettiin ja siihen liittyviin ristiriitojen mahdollisuuksiin, oman historian tuntemus on äärimmäisen tärkeää sekä vähemmistölle että enemmistölle.

Romanit ovat eläneet Euroopassa yli seitsemän vuosisadan ajan. Eri romaniryhmien läsnäolo melkein kaikissa Euroopan maissa 1400-luvun loppupuolelta lähtien on hyvin dokumentoitu samoin kuin heitä syrjivät ja heidän syrjäytymistään edistävät toimet sekä heidän vainoamisensakin. Eräissä maissa romanit joutuivat orjuuden uhreiksi, ja 1900-luvulla valtiovalta vainosi romaneja erityisen julmasti: natsivallan rasistisen vainon ja kansanmurhan uhreiksi joutuneiden romanien määrän arvioidaan yleisesti olevan yli puoli miljoonaa.

Tiivistäen sanottuna Euroopan romanien historiaa on leimannut vaino ja jatkuva syrjintä vuosisatojen ajan, mikä on ymmärrettävästi usein aiheuttanut monien romanien traumatisoitumisen.

Sen vuoksi on pyrittävä kaikin keinoin auttamaan romaneja pääsemään uhrin roolista ja muuttumaan passiivisista objekteista — joihin suhtaudutaan enemmän tai vähemmän epäluuloisesti — aktiivisiksi toimijoiksi, jotka ovat valmiita ja kykeneviä ottamaan aktiivisen ja vastuullisen roolin yhteiskunnassa ja erityisesti heihin itseensä liittyvillä politiikanaloilla.

| 2.2 | Romanit ja heidän väestötilanteensa: Luotettavien tilastojen puutteen vuoksi romaneista ei ole olemassa luotettavia väestötietoja. Sen vuoksi arviot Euroopassa asuvien romanien määrästä vaihtelevat kymmenen ja kahdentoista miljoonan välillä (seitsemän ja yhdeksän miljoonan välillä EU:ssa). Arviolta 60 prosenttia heistä elää äärimmäisessä köyhyydessä erillään muusta yhteiskunnasta (3). Syrjäytymisen muodot ja laajuus ovat samanlaisia kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka historiallisista ja yhteiskuntapoliittisista tekijöistä johtuvia erojakin on.
  Romanien väestörakenteen kehityssuuntaukset ovat erilaisia kuin valtaväestön: heidän osuutensa koko väestöstä kasvaa pitkällä aikavälillä — korkeasta lapsikuolleisuudesta ja alhaisesta eliniänodotteesta huolimatta — mikä on suuri haaste sosiaali- ja koulutuspolitiikan kaikilla aloilla. Mikäli romanien koulutus- ja pätevyystaso ei parane merkittävästi, jäsenvaltioilla on suuri ja yhä kasvava määrä heikosti koulutettuja ja heikon ammattitaidon omaavia ihmisiä, jotka jarruttavat talouskehitystä ja rasittavat sosiaaliturvajärjestelmiä. Sen vuoksi tarvitaan sellaisia koulutus- ja työllisyyspolitiikkoja ja -strategioita, joissa otetaan huomioon romanien perinteet ja heidän elämänsä yhteiskunnallis-taloudelliset olosuhteet. Vain mikäli romaneille tarjotaan koulutusmahdollisuuksia ja he myös käyttävät niitä, romanit voivat antaa heiltä oikeutetusti odotetun aktiivisen panoksen yhteiskuntaan, johon he kuuluvat. |
| --- | --- |

2.2

Romanit ja heidän väestötilanteensa: Luotettavien tilastojen puutteen vuoksi romaneista ei ole olemassa luotettavia väestötietoja. Sen vuoksi arviot Euroopassa asuvien romanien määrästä vaihtelevat kymmenen ja kahdentoista miljoonan välillä (seitsemän ja yhdeksän miljoonan välillä EU:ssa). Arviolta 60 prosenttia heistä elää äärimmäisessä köyhyydessä erillään muusta yhteiskunnasta (3). Syrjäytymisen muodot ja laajuus ovat samanlaisia kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka historiallisista ja yhteiskuntapoliittisista tekijöistä johtuvia erojakin on.

Romanien väestörakenteen kehityssuuntaukset ovat erilaisia kuin valtaväestön: heidän osuutensa koko väestöstä kasvaa pitkällä aikavälillä — korkeasta lapsikuolleisuudesta ja alhaisesta eliniänodotteesta huolimatta — mikä on suuri haaste sosiaali- ja koulutuspolitiikan kaikilla aloilla. Mikäli romanien koulutus- ja pätevyystaso ei parane merkittävästi, jäsenvaltioilla on suuri ja yhä kasvava määrä heikosti koulutettuja ja heikon ammattitaidon omaavia ihmisiä, jotka jarruttavat talouskehitystä ja rasittavat sosiaaliturvajärjestelmiä. Sen vuoksi tarvitaan sellaisia koulutus- ja työllisyyspolitiikkoja ja -strategioita, joissa otetaan huomioon romanien perinteet ja heidän elämänsä yhteiskunnallis-taloudelliset olosuhteet. Vain mikäli romaneille tarjotaan koulutusmahdollisuuksia ja he myös käyttävät niitä, romanit voivat antaa heiltä oikeutetusti odotetun aktiivisen panoksen yhteiskuntaan, johon he kuuluvat.

| 2.2.1 | Romanit ja heidän kielensä: romani on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan eri muodoissa Euroopan eri romaniyhteisöissä. Siitä on eri olemassa muunnelmia ja murteita. Useimmat romanit koko Euroopassa ymmärtävät kuitenkin laajan yhteisen sanaston. Monissa yhteisöissä romani on jopa äidinkieli. Poikkeuksen muodostavat ne maat, esimerkiksi Espanja, joissa romanin kieli oli kielletty ja se on osittain kadonnut. On äärimmäisen tärkeää tunnustaa romanikielen merkitys sekä sen standardoinnin ja opetuksen merkitys vähemmistön keskuudessa ja sen ulkopuolella. Pariisin Institut des langues et des civilisations orientales -instituutin lisäksi myös Bukarestin yliopiston vieraiden kielten laitoksella on tämän kielen dosentuuri. Prahan Kaarlen yliopistossa tutkitaan paikallista romanimurretta, ja Budapestin Eötvös Lorand -yliopistossa on tehty aloite kielikurssin järjestämiseksi alueellisia tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan nojalla. Lisäksi tutkimusta tehdään Manchesterin yliopistossa.
  Yhteinen kieli luo yhteistä identiteettiä. Romanien kielen edistäminen on siis ratkaisevan tärkeää heidän sosiaalisen hyväksyttävyytensä ja kulttuurisen identiteettinsä vuoksi.
  Sen vuoksi komitea kehottaa perustamaan Jean Monnet -professuurin käsittelemään romanien kieltä ja kulttuuria. |
| --- | --- |

2.2.1

Romanit ja heidän kielensä: romani on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan eri muodoissa Euroopan eri romaniyhteisöissä. Siitä on eri olemassa muunnelmia ja murteita. Useimmat romanit koko Euroopassa ymmärtävät kuitenkin laajan yhteisen sanaston. Monissa yhteisöissä romani on jopa äidinkieli. Poikkeuksen muodostavat ne maat, esimerkiksi Espanja, joissa romanin kieli oli kielletty ja se on osittain kadonnut. On äärimmäisen tärkeää tunnustaa romanikielen merkitys sekä sen standardoinnin ja opetuksen merkitys vähemmistön keskuudessa ja sen ulkopuolella. Pariisin Institut des langues et des civilisations orientales -instituutin lisäksi myös Bukarestin yliopiston vieraiden kielten laitoksella on tämän kielen dosentuuri. Prahan Kaarlen yliopistossa tutkitaan paikallista romanimurretta, ja Budapestin Eötvös Lorand -yliopistossa on tehty aloite kielikurssin järjestämiseksi alueellisia tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan nojalla. Lisäksi tutkimusta tehdään Manchesterin yliopistossa.

Yhteinen kieli luo yhteistä identiteettiä. Romanien kielen edistäminen on siis ratkaisevan tärkeää heidän sosiaalisen hyväksyttävyytensä ja kulttuurisen identiteettinsä vuoksi.

Sen vuoksi komitea kehottaa perustamaan Jean Monnet -professuurin käsittelemään romanien kieltä ja kulttuuria.

2.3   Romanit eurooppalaisen kulttuurin osana

Romanien panos eurooppalaisen kulttuurin moninaisuuteen vuosisatojen ajan ilmenee monin tavoin esimerkiksi musiikin ja kuvataiteen aloilla. Vuosi 2008 on Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi, joten tällöin on hyvä tilaisuus korostaa ja vahvistaa tätä asiayhteyttä.

3.   Romanit ja heidän elämänsä kaksi puolta

| 3.1 | Romanit — elämä syrjittyinä: Nykyään yhteiskunnallinen ja institutionaalinen syrjintä, myös romanivastaisuus, ilmenee miltei päivittäin, ja myös tiedotusvälineet kertovat siitä usein. Unionin lainsäädännön mukaan tämä on kiellettyä. Romanit ovat laajentuneen Euroopan unionin kansalaisia, ja heillä on tiettyjä oikeuksia ratifioidun perussopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan nojalla. Näiden oikeuksien toteuttamatta jättäminen täyttää (joissakin tapauksissa jopa institutionaalisen) syrjinnän tunnusmerkistön. |
| --- | --- |

3.1

Romanit — elämä syrjittyinä: Nykyään yhteiskunnallinen ja institutionaalinen syrjintä, myös romanivastaisuus, ilmenee miltei päivittäin, ja myös tiedotusvälineet kertovat siitä usein. Unionin lainsäädännön mukaan tämä on kiellettyä. Romanit ovat laajentuneen Euroopan unionin kansalaisia, ja heillä on tiettyjä oikeuksia ratifioidun perussopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan nojalla. Näiden oikeuksien toteuttamatta jättäminen täyttää (joissakin tapauksissa jopa institutionaalisen) syrjinnän tunnusmerkistön.

| 3.1.1 | Ennen syntymää ja sen jälkeen: sosiaalisten järjestelmien sisäänrakennetun syrjinnän vuoksi monista köyhistä, aliravituista ja kouluttamattomista romanitytöistä tulee köyhiä, aliravittuja äitejä, jotka saavat alipainoisia vauvoja. Vähemmistöyhteisöissä ei ole juurikaan äitiyshuoltoa, minkä vuoksi sekä äiti että lapsi kärsivät aliravitsemuksesta. Synnytyksen terveydenhoitopalvelut ovat vähäisiä, ja kätilöiden ja kotisairaanhoitajien palvelut ovat rajallisia. Pääsy sairaaloihin riippuu matkustusmahdollisuuksista tai taloudellisista mahdollisuuksista. Sen vuoksi lapsia ei kirjata väestörekisteriin eikä rokoteta varhaislapsuudessa. Romanien ottaminen nykyisten terveydenhuoltojärjestelmien piiriin ei pelkästään riitä muuttamaan terveyteen liittyviä epäsuotuisia suuntauksia. Tarvitaan kiireellisesti romanien kulttuurin huomioon ottavia toimia, kuten terveystiedon opetusta ja perhesuunnittelua, laajamittaista uudelleenrokottamista ja kokonaisten yhteisöjen tuberkuloosiseulontaa. Asianmukaisesti koulutettujen romaninaisten sekä romanien ja terveydenhuoltojärjestelmän yhteyshenkilöiden (health mediators) tulisi osallistua aktiivisesti toimien edistämiseen, ja niitä tulisi tukea myös perustamalla liikkuvia terveydenhuoltoyksikköjä sekä jakamalla romaniyhteisöille helposti saatavilla olevaa ja helppotajuista tietoa. Jäsenvaltioiden tulisi varmistaa, että jokainen romanivauva kirjataan väestörekisteriin ja saa syntymätodistuksen. |
| --- | --- |

3.1.1

Ennen syntymää ja sen jälkeen: sosiaalisten järjestelmien sisäänrakennetun syrjinnän vuoksi monista köyhistä, aliravituista ja kouluttamattomista romanitytöistä tulee köyhiä, aliravittuja äitejä, jotka saavat alipainoisia vauvoja. Vähemmistöyhteisöissä ei ole juurikaan äitiyshuoltoa, minkä vuoksi sekä äiti että lapsi kärsivät aliravitsemuksesta. Synnytyksen terveydenhoitopalvelut ovat vähäisiä, ja kätilöiden ja kotisairaanhoitajien palvelut ovat rajallisia. Pääsy sairaaloihin riippuu matkustusmahdollisuuksista tai taloudellisista mahdollisuuksista. Sen vuoksi lapsia ei kirjata väestörekisteriin eikä rokoteta varhaislapsuudessa. Romanien ottaminen nykyisten terveydenhuoltojärjestelmien piiriin ei pelkästään riitä muuttamaan terveyteen liittyviä epäsuotuisia suuntauksia. Tarvitaan kiireellisesti romanien kulttuurin huomioon ottavia toimia, kuten terveystiedon opetusta ja perhesuunnittelua, laajamittaista uudelleenrokottamista ja kokonaisten yhteisöjen tuberkuloosiseulontaa. Asianmukaisesti koulutettujen romaninaisten sekä romanien ja terveydenhuoltojärjestelmän yhteyshenkilöiden (health mediators) tulisi osallistua aktiivisesti toimien edistämiseen, ja niitä tulisi tukea myös perustamalla liikkuvia terveydenhuoltoyksikköjä sekä jakamalla romaniyhteisöille helposti saatavilla olevaa ja helppotajuista tietoa. Jäsenvaltioiden tulisi varmistaa, että jokainen romanivauva kirjataan väestörekisteriin ja saa syntymätodistuksen.

| 3.1.2 | Varhaislapsuuden kehitys on olennaisen tärkeää menestyksekkään koulukäynnin ja integroitumisen kannalta, koska ”ensimmäiset elinvuodet ovat koko elämän perusta”. Näin ollen äiti–lapsi-ohjelmat ja leikkiryhmät tukevat äitejä kuten vanhempien koulutusohjelmatkin, mutta tarjoavat myös kaikissa suhteissa yhdennetyn lähestymistavan ja ottavat huomioon perheiden tarpeet. Yhdistyneessä kuningaskunnassa käynnistetty ja monissa EU-maissa käyttöönotettu Sure Start -ohjelma on hyvä esimerkki äitien ja pienten lapsien osallistamisesta sekä päivähoitopalvelujen tarjoamisesta. Melkein kaikissa EU-maissa on puutetta korkealaatuisista päivähoitopalveluista, mikä ei vastaa Barcelonan tavoitteita, ja romanilapsilta kielletään usein pääsy niihin. |
| --- | --- |

3.1.2

Varhaislapsuuden kehitys on olennaisen tärkeää menestyksekkään koulukäynnin ja integroitumisen kannalta, koska ”ensimmäiset elinvuodet ovat koko elämän perusta”. Näin ollen äiti–lapsi-ohjelmat ja leikkiryhmät tukevat äitejä kuten vanhempien koulutusohjelmatkin, mutta tarjoavat myös kaikissa suhteissa yhdennetyn lähestymistavan ja ottavat huomioon perheiden tarpeet. Yhdistyneessä kuningaskunnassa käynnistetty ja monissa EU-maissa käyttöönotettu Sure Start -ohjelma on hyvä esimerkki äitien ja pienten lapsien osallistamisesta sekä päivähoitopalvelujen tarjoamisesta. Melkein kaikissa EU-maissa on puutetta korkealaatuisista päivähoitopalveluista, mikä ei vastaa Barcelonan tavoitteita, ja romanilapsilta kielletään usein pääsy niihin.

| 3.1.3 | Kouluikä (6–14 vuotta): Romanilasten vähäinen koulunkäynti, väestörekisteriin kirjautumisen puuttuminen ja vanhempien haluttomuus lähettää lapsensa (ja varsinkin tyttärensä) kouluun, syrjintä ja heikkotasoinen opetus ovat monissa raporteissa todettuja lisäongelmia (4). Koulunkäynnin lisäämiseen ja syrjinnän poistamiseen tähtäävät välineet ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan katkaista sukupolvia jatkunut romanien kouluttamattomuuden kierre. Joissakin maissa käyttöönotetun ehdollisen rahansiirron järjestelmän (Conditional Cash Transfer) avulla edistetään koulunkäyntiä. Rahansiirron edellytyksenä on, että lapset ovat kirjoilla ja heillä on syntymätodistus. Lapset käyvät yleensä koulua silloin, kun he ovat integroituneita ja kun heille tarjotaan kaikki tarpeelliset palvelut ja sellaiset opetusmenetelmät, jotka on mukautettu heidän olosuhteisiinsa (kieli, viivästymät jne.). Kaikkien peruskoulutuksessa olevien lasten tulisi taas saada ilmaiseksi kouluruokailu (tulojen perusteella) ja oppikirjat. Hallitusten tulisi harkita tätä uudelleen, jotta koulutuksesta voi tulla pitkän aikavälin painopisteala.
  Syrjintä koulutuksessa johtuu ensi sijassa siitä, että romanien asuinalueet ovat maantieteellisesti erillään valtaväestöstä. Lisäksi romaniyhteisöihin kuulumattomat vanhemmat siirtävät usein lapsensa pois kouluista, joissa romanilasten osuus luokan oppilaista kasvaa liian suureksi, mikä puolestaan johtaa siihen, että syntyy erillisiä romanilasten kouluja tai luokkia. Nämä koulut eivät useasta syystä täytä vaadittuja normeja, mikä taas johtaa siihen, että kyvykkäätkin romanilapset ohjataan erityiskouluihin, ja tavallisesti he eivät saa mahdollisuutta jatkaa opintojaan.
  Erityinen ongelma on romanilasten sijoittaminen oppimisvaikeuksista kärsiville lapsille tarkoitettuihin erityiskouluihin. Tämä perustuu usein syrjivään sisäänpääsykokeeseen, mutta joskus myös vääriin kannustimiin, kuten ilmaiset koulukuljetukset tai -ateriat. Perusteettoman erityiskouluihin sijoittamisen käytäntö on räikeä perusoikeusrikkomus, ja sitä tulee vastustaa kaikin oikeudellisin ja hallinnollisin keinoin.
  On myös todettava, että yksi syy koulunkäymättömyyteen on köyhyys, koska vanhemmat joko eivät voi (tai eivät halua) maksaa koulunkäynnistä johtuvia kustannuksia tai he laittavat lapsensa tekemään työtä eli joko auttamaan perheen elatuksen hankkimisessa tai kaitsemaan nuorempia sisaruksiaan. Tämä pätee erityisesti tyttöihin. |
| --- | --- |

3.1.3

Kouluikä (6–14 vuotta): Romanilasten vähäinen koulunkäynti, väestörekisteriin kirjautumisen puuttuminen ja vanhempien haluttomuus lähettää lapsensa (ja varsinkin tyttärensä) kouluun, syrjintä ja heikkotasoinen opetus ovat monissa raporteissa todettuja lisäongelmia (4). Koulunkäynnin lisäämiseen ja syrjinnän poistamiseen tähtäävät välineet ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan katkaista sukupolvia jatkunut romanien kouluttamattomuuden kierre. Joissakin maissa käyttöönotetun ehdollisen rahansiirron järjestelmän (Conditional Cash Transfer) avulla edistetään koulunkäyntiä. Rahansiirron edellytyksenä on, että lapset ovat kirjoilla ja heillä on syntymätodistus. Lapset käyvät yleensä koulua silloin, kun he ovat integroituneita ja kun heille tarjotaan kaikki tarpeelliset palvelut ja sellaiset opetusmenetelmät, jotka on mukautettu heidän olosuhteisiinsa (kieli, viivästymät jne.). Kaikkien peruskoulutuksessa olevien lasten tulisi taas saada ilmaiseksi kouluruokailu (tulojen perusteella) ja oppikirjat. Hallitusten tulisi harkita tätä uudelleen, jotta koulutuksesta voi tulla pitkän aikavälin painopisteala.

Syrjintä koulutuksessa johtuu ensi sijassa siitä, että romanien asuinalueet ovat maantieteellisesti erillään valtaväestöstä. Lisäksi romaniyhteisöihin kuulumattomat vanhemmat siirtävät usein lapsensa pois kouluista, joissa romanilasten osuus luokan oppilaista kasvaa liian suureksi, mikä puolestaan johtaa siihen, että syntyy erillisiä romanilasten kouluja tai luokkia. Nämä koulut eivät useasta syystä täytä vaadittuja normeja, mikä taas johtaa siihen, että kyvykkäätkin romanilapset ohjataan erityiskouluihin, ja tavallisesti he eivät saa mahdollisuutta jatkaa opintojaan.

Erityinen ongelma on romanilasten sijoittaminen oppimisvaikeuksista kärsiville lapsille tarkoitettuihin erityiskouluihin. Tämä perustuu usein syrjivään sisäänpääsykokeeseen, mutta joskus myös vääriin kannustimiin, kuten ilmaiset koulukuljetukset tai -ateriat. Perusteettoman erityiskouluihin sijoittamisen käytäntö on räikeä perusoikeusrikkomus, ja sitä tulee vastustaa kaikin oikeudellisin ja hallinnollisin keinoin.

On myös todettava, että yksi syy koulunkäymättömyyteen on köyhyys, koska vanhemmat joko eivät voi (tai eivät halua) maksaa koulunkäynnistä johtuvia kustannuksia tai he laittavat lapsensa tekemään työtä eli joko auttamaan perheen elatuksen hankkimisessa tai kaitsemaan nuorempia sisaruksiaan. Tämä pätee erityisesti tyttöihin.

3.1.4   Aikuisikä

| 3.1.4.1 | Romanien asunto-oloille on tyypillistä huonot elinolot ja jatkuva syrjintä sekä slummiolosuhteet eli huonolaatuinen infrastruktuuri ja puutteellinen kunnossapito, julkisten palveluiden, kuten vesi-, jätevesi- ja sähköhuollon puutteellisuus, ja pahat ympäristösaasteet ja heikkotasoinen sanitaatio. Asukkailla ei ole omistusoikeutta asuntoonsa, eivätkä he voi ilmoittaa pysyvää osoitetta hakiessaan sosiaaliturvaetuuksia tai työpaikkaa tai hakiessaan etuuksia koulutuksen, työllisyyden tai terveydenhuollon alalla. Monet näistä seikoista johtuvat yhteiskunnallisesta syrjinnästä ja romanivastaisuudesta. On syytä mainita, että romanien liikkuva elämäntyyli on pikemminkin heidän syrjäytymisensä seuraus kuin syy. Siitä huolimatta, että ehdottomalla enemmistöllä romaneista on nykyään pysyvä asuinpaikka, heidän liikkuva elämänsä mainitaan usein selityksenä heidän syrjäytymiselleen. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Romanien asunto-oloille on tyypillistä huonot elinolot ja jatkuva syrjintä sekä slummiolosuhteet eli huonolaatuinen infrastruktuuri ja puutteellinen kunnossapito, julkisten palveluiden, kuten vesi-, jätevesi- ja sähköhuollon puutteellisuus, ja pahat ympäristösaasteet ja heikkotasoinen sanitaatio. Asukkailla ei ole omistusoikeutta asuntoonsa, eivätkä he voi ilmoittaa pysyvää osoitetta hakiessaan sosiaaliturvaetuuksia tai työpaikkaa tai hakiessaan etuuksia koulutuksen, työllisyyden tai terveydenhuollon alalla. Monet näistä seikoista johtuvat yhteiskunnallisesta syrjinnästä ja romanivastaisuudesta. On syytä mainita, että romanien liikkuva elämäntyyli on pikemminkin heidän syrjäytymisensä seuraus kuin syy. Siitä huolimatta, että ehdottomalla enemmistöllä romaneista on nykyään pysyvä asuinpaikka, heidän liikkuva elämänsä mainitaan usein selityksenä heidän syrjäytymiselleen.

| 3.1.4.2 | Koulutus on keskeisiä tulevaisuuden investointeja. Romanien korkea lukutaidottomuusaste ja alhainen koulutustaso eivät ennusta hyvää tulevaisuudelle. Jäsenvaltioiden tulee varmistaa, että niiden koulutusjärjestelmät eivät syrji romaneja. Niiden tulee myös tarjota luku- ja laskutaitoa sekä elinikäistä oppimista edistäviä aikuiskoulutusohjelmia.
  Romanien on suhteettoman vaikea saada korkeamman asteen koulutusta ja hyvää ammatillista koulutusta. Jäsenvaltioiden tulee pyrkiä integroimaan romanit tavalliseen koulutusjärjestelmään ja lisäksi hyödyntää malleja, joissa tunnustetaan epävirallisesti hankitut taidot, sekä olla paljon joustavampia maan ulkopuolella hankittujen pätevyyksien tunnustamisessa.
  Myös komission käyttöönottamaa yhdennettyä kielenopetuspolitiikkaa, jonka tavoitteisiin kuuluu vähemmistökielten oppimisen edistäminen, tulisi noudattaa romanien hyödyksi. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Koulutus on keskeisiä tulevaisuuden investointeja. Romanien korkea lukutaidottomuusaste ja alhainen koulutustaso eivät ennusta hyvää tulevaisuudelle. Jäsenvaltioiden tulee varmistaa, että niiden koulutusjärjestelmät eivät syrji romaneja. Niiden tulee myös tarjota luku- ja laskutaitoa sekä elinikäistä oppimista edistäviä aikuiskoulutusohjelmia.

Romanien on suhteettoman vaikea saada korkeamman asteen koulutusta ja hyvää ammatillista koulutusta. Jäsenvaltioiden tulee pyrkiä integroimaan romanit tavalliseen koulutusjärjestelmään ja lisäksi hyödyntää malleja, joissa tunnustetaan epävirallisesti hankitut taidot, sekä olla paljon joustavampia maan ulkopuolella hankittujen pätevyyksien tunnustamisessa.

Myös komission käyttöönottamaa yhdennettyä kielenopetuspolitiikkaa, jonka tavoitteisiin kuuluu vähemmistökielten oppimisen edistäminen, tulisi noudattaa romanien hyödyksi.

| 3.1.4.3 | Taloudellinen yhdentyminen edellyttää, että vähemmistöihin kuuluvat voittavat monet esteet, jotka usein vahvistavat toinen toistaan (5). Yleissivistävän tai ammatillisen koulutuksen puuttuminen tai vähäisyys tai riittämätön tai tunnustamatta jäänyt ammattipätevyys ovat automaattisesti syrjiviä seikkoja, mutta niiden lisäksi romanivastaisuus kaksinkertaistaa esteet. Kymmenet dokumentoidut tapaukset osoittavat, että romanien työttömyys johtuu usein rotusyrjinnästä. Vähemmistöyhteisöjen jäsenet eivät pääse käytännöllisesti katsoen lainkaan hyötymään elinikäistä oppimista edistävistä toimista.
  Keskivertoromani on erittäin kykenevä ajattelemaan ja toimimaan yrittäjähenkisesti. Näin ollen on mahdollista löytää tapoja ja keinoja saada romanit pois varjotalouden piiristä ja antaa heille mahdollisuus osallistua lailliseen taloudelliseen toimintaan. Tämä voi tapahtua esimerkiksi pienluottojen ja yrityksen perustamisessa avustamisen ja yrityksen tukimenettelyjen avulla, jotta voidaan vastata haasteisiin ja voittaa esteet.
  Monien romanien kotitalouksien tulot riippuvat suuresti sosiaaliavustuksista ja muista julkisen talouden tulonsiirroista (esimerkiksi eläkkeistä ja lapsilisistä), kun taas heidän osallistumisensa viralliseen talouteen on melko vähäistä. Tämän vuoksi romanien osallistuminen sosiaalisen suojelun järjestelmiin on epäsymmetristä (eli ryhmänä he saavat enemmän kuin maksavat). Tämä epäsymmetria on yhteiskunnallisten jännitteiden ja ennakkoluulojen sekä lopulta syrjäytymisen merkittävä syy.
  ”Myönteisiä etuja myönteisistä ponnisteluista” -periaatteen mukaisesti voitaisiin myöntää täydentäviä resursseja, jotta virallisesta työssäkäynnistä tulisi houkuttelevampaa. Muussa tapauksessa järjestelmästä johtuva rodullisen syrjäytymisen tärkeä lähde säilyy entisellään. Sosiaalietuuksia työtä vastaan -ohjelmia voitaisiin ottaa käyttöön yhdessä sekä julkisen että yksityisen sektorin organisaatioiden kanssa.
  Työpaikalla ja hakumenettelyn aikana tapahtuvasta syrjinnästä on paljon näyttöä, ja tämän käytännön poistamiseksi on toteuttava lainsäädäntötoimia. On kuitenkin taattava romanien pääsy asianmukaiseen ammatilliseen koulutukseen, siten että ammattitaidottomat tai heikon ammattitaidon omaavat romanit voivat saada ammattipätevyyden. Näin voidaan saada aikaan täydellinen kulttuurin muutos. |
| --- | --- |

3.1.4.3

Taloudellinen yhdentyminen edellyttää, että vähemmistöihin kuuluvat voittavat monet esteet, jotka usein vahvistavat toinen toistaan (5). Yleissivistävän tai ammatillisen koulutuksen puuttuminen tai vähäisyys tai riittämätön tai tunnustamatta jäänyt ammattipätevyys ovat automaattisesti syrjiviä seikkoja, mutta niiden lisäksi romanivastaisuus kaksinkertaistaa esteet. Kymmenet dokumentoidut tapaukset osoittavat, että romanien työttömyys johtuu usein rotusyrjinnästä. Vähemmistöyhteisöjen jäsenet eivät pääse käytännöllisesti katsoen lainkaan hyötymään elinikäistä oppimista edistävistä toimista.

Keskivertoromani on erittäin kykenevä ajattelemaan ja toimimaan yrittäjähenkisesti. Näin ollen on mahdollista löytää tapoja ja keinoja saada romanit pois varjotalouden piiristä ja antaa heille mahdollisuus osallistua lailliseen taloudelliseen toimintaan. Tämä voi tapahtua esimerkiksi pienluottojen ja yrityksen perustamisessa avustamisen ja yrityksen tukimenettelyjen avulla, jotta voidaan vastata haasteisiin ja voittaa esteet.

Monien romanien kotitalouksien tulot riippuvat suuresti sosiaaliavustuksista ja muista julkisen talouden tulonsiirroista (esimerkiksi eläkkeistä ja lapsilisistä), kun taas heidän osallistumisensa viralliseen talouteen on melko vähäistä. Tämän vuoksi romanien osallistuminen sosiaalisen suojelun järjestelmiin on epäsymmetristä (eli ryhmänä he saavat enemmän kuin maksavat). Tämä epäsymmetria on yhteiskunnallisten jännitteiden ja ennakkoluulojen sekä lopulta syrjäytymisen merkittävä syy.

”Myönteisiä etuja myönteisistä ponnisteluista” -periaatteen mukaisesti voitaisiin myöntää täydentäviä resursseja, jotta virallisesta työssäkäynnistä tulisi houkuttelevampaa. Muussa tapauksessa järjestelmästä johtuva rodullisen syrjäytymisen tärkeä lähde säilyy entisellään. Sosiaalietuuksia työtä vastaan -ohjelmia voitaisiin ottaa käyttöön yhdessä sekä julkisen että yksityisen sektorin organisaatioiden kanssa.

Työpaikalla ja hakumenettelyn aikana tapahtuvasta syrjinnästä on paljon näyttöä, ja tämän käytännön poistamiseksi on toteuttava lainsäädäntötoimia. On kuitenkin taattava romanien pääsy asianmukaiseen ammatilliseen koulutukseen, siten että ammattitaidottomat tai heikon ammattitaidon omaavat romanit voivat saada ammattipätevyyden. Näin voidaan saada aikaan täydellinen kulttuurin muutos.

| 3.1.4.4 | Terveydenhuolto: Alhainen elintaso (tulojen puute) ja heikot elinolot (likaisuus, puhtaanapidon heikko laatu, puhtaan veden puute) ovat vakava terveysriski. Romanien asuinalueilla on vaikea saada terveydenhuoltopalveluja erityisesti siksi, että useimpia heistä ei ole kirjattu väestörekisteriin syntymähetkellä, minkä vuoksi heitä ei myöskään kirjata terveydenhuoltojärjestelmään. Silloin kun romaneita otetaan yleisiin sairaanhoitolaitoksiin, heidät sijoitetaan hyvin usein erillisille osastoille, mikä on syrjintää. Mahdollisuus käyttää korkealaatuisia palveluja on kaikkien unionin kansalaisten perusoikeus. |
| --- | --- |

3.1.4.4

Terveydenhuolto: Alhainen elintaso (tulojen puute) ja heikot elinolot (likaisuus, puhtaanapidon heikko laatu, puhtaan veden puute) ovat vakava terveysriski. Romanien asuinalueilla on vaikea saada terveydenhuoltopalveluja erityisesti siksi, että useimpia heistä ei ole kirjattu väestörekisteriin syntymähetkellä, minkä vuoksi heitä ei myöskään kirjata terveydenhuoltojärjestelmään. Silloin kun romaneita otetaan yleisiin sairaanhoitolaitoksiin, heidät sijoitetaan hyvin usein erillisille osastoille, mikä on syrjintää. Mahdollisuus käyttää korkealaatuisia palveluja on kaikkien unionin kansalaisten perusoikeus.

| 3.1.4.5 | Romaninaisilla on yleensä alhainen asema perhehierarkiassa, heikko koulutus tai ei lainkaan koulutusta ja näin ollen heikot työllistymismahdollisuudet. He menevät usein nuorina naimisiin ja tulevat monia kertoja raskaaksi. Ei tulisi myöskään aliarvioida perheväkivaltaa, josta tehdään hyvin harvoin ilmoitus. Erityisen huolestuttavaa on, että näiden seikkojen lisäksi tulevat nykyään vielä prostituutio ja ihmiskauppa.
  On kuitenkin tärkeää todeta, että vaikka asia ei aina ole selvä romaniyhteisön ulkopuolisille, romaninaiset ovat myös yhteisön muutosvoima erityisesti valmiuksien kehittämisen ja kulttuurisen muutoksen yhteydessä. Esimerkkinä mainittakoon lasten ja erityisesti tyttöjen kouluttaminen. Äitien saaminen mukaan vanhempainyhdistyksiin ja heidän osallistumisensa yhdistysten toimintaan on erittäin myönteistä lasten koulunkäynnin kannalta. |
| --- | --- |

3.1.4.5

Romaninaisilla on yleensä alhainen asema perhehierarkiassa, heikko koulutus tai ei lainkaan koulutusta ja näin ollen heikot työllistymismahdollisuudet. He menevät usein nuorina naimisiin ja tulevat monia kertoja raskaaksi. Ei tulisi myöskään aliarvioida perheväkivaltaa, josta tehdään hyvin harvoin ilmoitus. Erityisen huolestuttavaa on, että näiden seikkojen lisäksi tulevat nykyään vielä prostituutio ja ihmiskauppa.

On kuitenkin tärkeää todeta, että vaikka asia ei aina ole selvä romaniyhteisön ulkopuolisille, romaninaiset ovat myös yhteisön muutosvoima erityisesti valmiuksien kehittämisen ja kulttuurisen muutoksen yhteydessä. Esimerkkinä mainittakoon lasten ja erityisesti tyttöjen kouluttaminen. Äitien saaminen mukaan vanhempainyhdistyksiin ja heidän osallistumisensa yhdistysten toimintaan on erittäin myönteistä lasten koulunkäynnin kannalta.

| 3.1.4.6 | Yhteiskunnallinen syrjintä ja romanivastaisuus vähemmistöihin ja erityisesti romaneihin kohdistuvan stereotypisoinnin ja ennakkoluulojen muodossa on juurtunut syvälle ja juontuu sukupolvien ajan jatkuneesta tietämättömyydestä ja kulttuurieroista. Ennakkoluulo, jonka mukaan nämä yhteisöt ovat yhteiskunnallisesti vähemmän arvokkaita, on laajalle levinnyt, ja se vain lisää eristäytymistä, köyhyyttä, väkivaltaa ja lopulta syrjäytymistä. |
| --- | --- |

3.1.4.6

Yhteiskunnallinen syrjintä ja romanivastaisuus vähemmistöihin ja erityisesti romaneihin kohdistuvan stereotypisoinnin ja ennakkoluulojen muodossa on juurtunut syvälle ja juontuu sukupolvien ajan jatkuneesta tietämättömyydestä ja kulttuurieroista. Ennakkoluulo, jonka mukaan nämä yhteisöt ovat yhteiskunnallisesti vähemmän arvokkaita, on laajalle levinnyt, ja se vain lisää eristäytymistä, köyhyyttä, väkivaltaa ja lopulta syrjäytymistä.

3.2   Romanit ja yhteiskunnallinen integraatio

| 3.2.1 | Integraatio ei ole yksisuuntainen tie, vaan kaksisuuntainen prosessi, joka edellyttää sekä vähemmistöjen että valtaväestön ponnistuksia. Monet romanit pelkäävät, että heidän täytyisi luopua periaatteistaan, perinteistään ja identiteetistään integraatioprosessissa, minkä vuoksi he suhtautuvat hyvin varauksellisesti integraatiotoimiin. Lisäksi sukupolvien ajan kestäneen sisäänrakennetun syrjinnän vuoksi romaniväestön ulkopuolisten on vaikea unohtaa ennakkoluulonsa ja toivottaa romanikulttuuri tervetulleeksi. |
| --- | --- |

3.2.1

Integraatio ei ole yksisuuntainen tie, vaan kaksisuuntainen prosessi, joka edellyttää sekä vähemmistöjen että valtaväestön ponnistuksia. Monet romanit pelkäävät, että heidän täytyisi luopua periaatteistaan, perinteistään ja identiteetistään integraatioprosessissa, minkä vuoksi he suhtautuvat hyvin varauksellisesti integraatiotoimiin. Lisäksi sukupolvien ajan kestäneen sisäänrakennetun syrjinnän vuoksi romaniväestön ulkopuolisten on vaikea unohtaa ennakkoluulonsa ja toivottaa romanikulttuuri tervetulleeksi.

| 3.2.2 | Toisaalta 40 prosenttia romaneista ei elä köyhyydessä, vaan — vaikkakin joskus hyvin vaatimattomassa — hyvinvoinnissa. Nämä eivät ehkä ole kaikkein näkyvimpiä romaneja, mutta he ovat osoitus siitä, että pääosin romanit pystyvät identiteetistään luopumatta integroitumaan yhteiskuntaan, jossa he elävät. |
| --- | --- |

3.2.2

Toisaalta 40 prosenttia romaneista ei elä köyhyydessä, vaan — vaikkakin joskus hyvin vaatimattomassa — hyvinvoinnissa. Nämä eivät ehkä ole kaikkein näkyvimpiä romaneja, mutta he ovat osoitus siitä, että pääosin romanit pystyvät identiteetistään luopumatta integroitumaan yhteiskuntaan, jossa he elävät.

| 3.2.3 | Romanijärjestöt ovat tuottaneet paljon asiakirja-aineistoa, jolla lisätään näkyvyyttä, aktiivista yhteiskunnallista osallisuutta ja tietoisuutta, mikä on myönteistä kehitystä (6). Vielä enemmän voidaan tehdä, jos panostetaan yhteisöihin, joissa sitoumukset, osallisuus ja vastuu ovat osa konseptia. Perinteisesti yritysten perustamista varten käytettyjä pienluottojärjestelmiä voitaisiin käyttää rahoitusvälineinä tukemaan infrastruktuureja tai oppimisjärjestelmiä. Rahoitusta voitaisiin antaa pieninä määrinä vastineeksi kunnioitettavasta teosta kuten lasten lähettämisestä kouluun tai säännöllisistä terveystarkastuksista (7). |
| --- | --- |

3.2.3

Romanijärjestöt ovat tuottaneet paljon asiakirja-aineistoa, jolla lisätään näkyvyyttä, aktiivista yhteiskunnallista osallisuutta ja tietoisuutta, mikä on myönteistä kehitystä (6). Vielä enemmän voidaan tehdä, jos panostetaan yhteisöihin, joissa sitoumukset, osallisuus ja vastuu ovat osa konseptia. Perinteisesti yritysten perustamista varten käytettyjä pienluottojärjestelmiä voitaisiin käyttää rahoitusvälineinä tukemaan infrastruktuureja tai oppimisjärjestelmiä. Rahoitusta voitaisiin antaa pieninä määrinä vastineeksi kunnioitettavasta teosta kuten lasten lähettämisestä kouluun tai säännöllisistä terveystarkastuksista (7).

| 3.2.4 | Vähemmistöjen yhdenvertainen osallistuminen edellyttää tehokkaita, kestäviä ja räätälöityjä toimia. Vaikka niiden tulisi olla kohdennettuja, ne eivät saisi sulkea muita ryhmiä ulkopuolelle. Toimet edellyttävät poliitikkojen, liike-elämän ja koko yhteiskunnan tahtoa noudattaa samanaikaisesti syrjimättömyyden periaatetta, edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja hallinnoida monimuotoisuutta. Unionin rakennerahastoja voitaisiin hyödyntää ohjelmien tukemiseksi.
  On pyrittävä kaikin voimin pääsemään eroon romanien ja muiden kuin romanien varauksellisuudesta ja ennakkoluuloista paitsi ryhtymällä — tarpeellisiin — käytännön toimiin, myös laatimalla — kummankin osapuolen johtajien ja yhteyshenkilöiden avulla — yhteisiä strategioita tulevaisuutta varten. Romaniyhteisöjen esikuvilla on tässä erityinen rooli. |
| --- | --- |

3.2.4

Vähemmistöjen yhdenvertainen osallistuminen edellyttää tehokkaita, kestäviä ja räätälöityjä toimia. Vaikka niiden tulisi olla kohdennettuja, ne eivät saisi sulkea muita ryhmiä ulkopuolelle. Toimet edellyttävät poliitikkojen, liike-elämän ja koko yhteiskunnan tahtoa noudattaa samanaikaisesti syrjimättömyyden periaatetta, edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja hallinnoida monimuotoisuutta. Unionin rakennerahastoja voitaisiin hyödyntää ohjelmien tukemiseksi.

On pyrittävä kaikin voimin pääsemään eroon romanien ja muiden kuin romanien varauksellisuudesta ja ennakkoluuloista paitsi ryhtymällä — tarpeellisiin — käytännön toimiin, myös laatimalla — kummankin osapuolen johtajien ja yhteyshenkilöiden avulla — yhteisiä strategioita tulevaisuutta varten. Romaniyhteisöjen esikuvilla on tässä erityinen rooli.

4.   Romanit ja Euroopan organisaatiot

4.1   Euroopan komissio

| 4.1.1 | Komissio on jo kauan pyrkinyt auttamaan integraatio-ongelman ratkaisemisessa. Komission yksiköiden välisen, romaniasioita käsittelevän ryhmän perustamisella muutama vuosi sitten parannettiin komission yksiköiden välistä tiedonkulkua ja koordinointia useiden toimialojen välillä. |
| --- | --- |

4.1.1

Komissio on jo kauan pyrkinyt auttamaan integraatio-ongelman ratkaisemisessa. Komission yksiköiden välisen, romaniasioita käsittelevän ryhmän perustamisella muutama vuosi sitten parannettiin komission yksiköiden välistä tiedonkulkua ja koordinointia useiden toimialojen välillä.

| 4.1.2 | Komission vuoden 2006 tammikuussa perustama etnisten vähemmistöjen yhteiskuntaan integroitumista käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä antoi vuoden 2007 joulukuussa raporttinsa (8), joka oli kriittinen. Siihen sisältyy suosituksia ”toimintalinjoiksi, joilla parannetaan romanien asemaa koulutuksen, työllisyyden, terveyden ja asuntotilanteen osalta”. Asiantuntijaryhmä korostaa raportissaan, että vain oikeanlainen politiikkayhdistelmä, johon liittyy käytännöllinen lähestymistapa, voi tuottaa kestäviä tuloksia. |
| --- | --- |

4.1.2

Komission vuoden 2006 tammikuussa perustama etnisten vähemmistöjen yhteiskuntaan integroitumista käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä antoi vuoden 2007 joulukuussa raporttinsa (8), joka oli kriittinen. Siihen sisältyy suosituksia ”toimintalinjoiksi, joilla parannetaan romanien asemaa koulutuksen, työllisyyden, terveyden ja asuntotilanteen osalta”. Asiantuntijaryhmä korostaa raportissaan, että vain oikeanlainen politiikkayhdistelmä, johon liittyy käytännöllinen lähestymistapa, voi tuottaa kestäviä tuloksia.

| 4.1.3 | Euroopan unionin perusoikeusvirasto käsittelee tätä kysymystä perusteellisesti (9). On myös syytä mainita sen edeltäjän, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen laajat tutkimukset, raportit ja tapahtumat. |
| --- | --- |

4.1.3

Euroopan unionin perusoikeusvirasto käsittelee tätä kysymystä perusteellisesti (9). On myös syytä mainita sen edeltäjän, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen laajat tutkimukset, raportit ja tapahtumat.

4.2   Euroopan parlamentti

| 4.2.1 | Euroopan parlamentti on jo kauan tehnyt määrätietoisesti puolueiden rajat ylittävää työtä vähemmistökysymysten, romanien integroitumista koskevien ja syrjinnän torjumista koskevien kysymysten parissa. Tämän vuoksi se on jo hyväksynyt useita mietintöjä ja päätöslauselmia aiheesta, tuoreimman 31. tammikuuta 2008 (10). |
| --- | --- |

4.2.1

Euroopan parlamentti on jo kauan tehnyt määrätietoisesti puolueiden rajat ylittävää työtä vähemmistökysymysten, romanien integroitumista koskevien ja syrjinnän torjumista koskevien kysymysten parissa. Tämän vuoksi se on jo hyväksynyt useita mietintöjä ja päätöslauselmia aiheesta, tuoreimman 31. tammikuuta 2008 (10).

4.3   Neuvosto

| 4.3.1 | Eurooppa-neuvosto käsitteli asiaa viimeksi 14. joulukuuta 2007 Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden puitteissa (11). |
| --- | --- |

4.3.1

Eurooppa-neuvosto käsitteli asiaa viimeksi 14. joulukuuta 2007 Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden puitteissa (11).

4.4   Euroopan neuvosto ja ETYJ

Euroopan neuvosto ja ETYJ ovat antaneet monilla aloilla panoksensa tilanteen parantamiseksi, ja ne jatkavat työtään erityisesti romaneille suunnattujen toimien avulla. Vähemmistöjen (siis myös romanien) suojelun kannalta erityisen tärkeitä ovat Euroopan neuvoston vähemmistöjen suojelua koskeva puiteyleissopimus ja Euroopan neuvoston alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja. Myös Dosta-kampanja on erinomainen myönteinen esimerkki ennakkoluuloja ja kielteisiä stereotypioita koskevasta valistuksesta valtaväestön keskuudessa.

| 4.5 | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut useita uraauurtavia tuomioita, jotka ovat tärkeitä kulmakiviä romanien oikeuksien toteuttamisessa (12). |
| --- | --- |

4.5

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut useita uraauurtavia tuomioita, jotka ovat tärkeitä kulmakiviä romanien oikeuksien toteuttamisessa (12).

| 4.6 | Yhdistyneet kansakunnat on edistänyt romanien integraatiota vuosien ajan, erityisesti UNDP:n, UNICEFin ja UNESCOn toiminnan kautta. |
| --- | --- |

4.6

Yhdistyneet kansakunnat on edistänyt romanien integraatiota vuosien ajan, erityisesti UNDP:n, UNICEFin ja UNESCOn toiminnan kautta.

4.7   Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta

| 4.7.1 | Maailmanpankin tukema Open Society Institute on tehnyt ”Romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmen 2005–2015” -aloitteen (13). |
| --- | --- |

4.7.1

Maailmanpankin tukema Open Society Institute on tehnyt ”Romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmen 2005–2015” -aloitteen (13).

| 4.7.2 | Hiljattain perustettu
  EU Roma Policy Coalition

  (ERPC)
   (14) on sitoutunut osallistumiseen perustuvaan osallisuuden periaatteeseen ja edistää romanien osallistumista kaikkiin asianomaisiin prosesseihin. |
| --- | --- |

4.7.2

Hiljattain perustettu
  EU Roma Policy Coalition

  (ERPC)
   (14) on sitoutunut osallistumiseen perustuvaan osallisuuden periaatteeseen ja edistää romanien osallistumista kaikkiin asianomaisiin prosesseihin.

| 4.7.3 | On syytä mainita erityisesti
  European Roma and Travellers

  Forum (ERTF)
   (15): se perustettiin Suomen presidentin Tarja Halosen aloitteesta, ja se on tehnyt kumppanuussopimuksen Euroopan neuvoston kanssa. Euroopan neuvosto on antanut sille etuoikeutetun aseman organisaatiossaan ja antaa sille mahdollisuuden osallistua toimintaansa. |
| --- | --- |

4.7.3

On syytä mainita erityisesti
  European Roma and Travellers

  Forum (ERTF)
   (15): se perustettiin Suomen presidentin Tarja Halosen aloitteesta, ja se on tehnyt kumppanuussopimuksen Euroopan neuvoston kanssa. Euroopan neuvosto on antanut sille etuoikeutetun aseman organisaatiossaan ja antaa sille mahdollisuuden osallistua toimintaansa.

| 4.7.4 | Koska yksi romanien integroitumisen painopistealoista — työllisyys — kuuluu erityisesti työmarkkinaosapuolten toiminta-alaan, myös niillä on tärkeä rooli tällä alalla. Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY:n) ja valtiollisten ammattijärjestöjen ja unioni- ja valtiotasoisten työnantajajärjestöjen kokemus voi olla tärkeä tekijä käynnistettävässä prosessissa. |
| --- | --- |

4.7.4

Koska yksi romanien integroitumisen painopistealoista — työllisyys — kuuluu erityisesti työmarkkinaosapuolten toiminta-alaan, myös niillä on tärkeä rooli tällä alalla. Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY:n) ja valtiollisten ammattijärjestöjen ja unioni- ja valtiotasoisten työnantajajärjestöjen kokemus voi olla tärkeä tekijä käynnistettävässä prosessissa.

5.   Päätelmät

| 5.1 | Alan kaikessa toiminnassa käy jatkuvasti ilmi, että kaikki tähänastiset pyrkimykset romanien integroimiseksi ja heidän oikeuksiensa ajamiseksi ovat osoittautuneet riittämättömiksi. |
| --- | --- |

5.1

Alan kaikessa toiminnassa käy jatkuvasti ilmi, että kaikki tähänastiset pyrkimykset romanien integroimiseksi ja heidän oikeuksiensa ajamiseksi ovat osoittautuneet riittämättömiksi.

| 5.2 | Tarpeellisten toimien toteuttaminen kuuluu sekä unionin että jäsenvaltioiden toimivaltaan. Syrjinnän vastaiset direktiivit annettiin vuonna 2000 Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan perusteella, ja ne antavat tärkeän sysäyksen ja institutionaaliset puitteet romaneihin kohdistuvaan syrjintään puuttumiseksi. Komission tulisi selvittää, miten unionin lainsäädäntöä voitaisiin laajentaa romanien tilanteen parantamiseksi esimerkiksi antamalla syrjinnän vastainen direktiivi. Romanien integroitumisen tulisi myös olla etusijalla rakennerahastojen käytössä. |
| --- | --- |

5.2

Tarpeellisten toimien toteuttaminen kuuluu sekä unionin että jäsenvaltioiden toimivaltaan. Syrjinnän vastaiset direktiivit annettiin vuonna 2000 Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan perusteella, ja ne antavat tärkeän sysäyksen ja institutionaaliset puitteet romaneihin kohdistuvaan syrjintään puuttumiseksi. Komission tulisi selvittää, miten unionin lainsäädäntöä voitaisiin laajentaa romanien tilanteen parantamiseksi esimerkiksi antamalla syrjinnän vastainen direktiivi. Romanien integroitumisen tulisi myös olla etusijalla rakennerahastojen käytössä.

| 5.3 | Niitä tilanteita varten, joissa romaneja koskevat kysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, kehitettiin 1990-luvulla mahdolliseksi ja tehokkaaksi lähestymistavaksi avoin koordinointimenetelmä (16). Komitea ehdottaa sen vuoksi, että työskentelyä jatketaan avoimen koordinointimenetelmän pohjalta ja että sen käyttöä laajennetaan vähemmistökysymyksiin ja erityisesti romanien integroitumiseen. Ensimmäisenä toimenpiteenä ehdotetaan, että romanien tilanne arvioidaan avoimen koordinointimenetelmän nykyisten eri menettelyjen puitteissa (erityisesti työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja koulutuksen alalla). Avoimesta koordinointimenetelmästä ja sen välineistä saatuja kokemuksia voidaan vaihtaa jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan arvioida parhaiden käytänteiden malleja, samalla kun tarkistetaan kokonaisvaltaisia malleja tai paikallisyhteisöjen ruohonjuuritason hankkeita. Jotta nämä hankkeet voivat onnistua kestävällä pohjalla, niiden täytyy olla sektorien välisiä ja niihin täytyy liittyä toimintasuunnitelmien laatimista kaikkien asianosaisten, erityisesti romanijärjestöjen, kanssa. Näihin toimintasuunnitelmiin täytyy sisältyä sitoumuksia, toimintaa, arvioita, palautetta ja levitysmekanismeja, ja niitä on tuettava riittävällä rahoituksella myös rakennerahastoista. Komitea on vakuuttunut siitä, että avoin koordinointimenetelmä on ihanteellinen ja tehokas lähestymistapa moniin oikeudellisiin, yhteiskunnallisiin ja perinteisesti emotionaalisesti latautuneisiin, vähemmistöihin ja erityisesti romaneihin liittyviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

5.3

Niitä tilanteita varten, joissa romaneja koskevat kysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, kehitettiin 1990-luvulla mahdolliseksi ja tehokkaaksi lähestymistavaksi avoin koordinointimenetelmä (16). Komitea ehdottaa sen vuoksi, että työskentelyä jatketaan avoimen koordinointimenetelmän pohjalta ja että sen käyttöä laajennetaan vähemmistökysymyksiin ja erityisesti romanien integroitumiseen. Ensimmäisenä toimenpiteenä ehdotetaan, että romanien tilanne arvioidaan avoimen koordinointimenetelmän nykyisten eri menettelyjen puitteissa (erityisesti työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja koulutuksen alalla). Avoimesta koordinointimenetelmästä ja sen välineistä saatuja kokemuksia voidaan vaihtaa jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan arvioida parhaiden käytänteiden malleja, samalla kun tarkistetaan kokonaisvaltaisia malleja tai paikallisyhteisöjen ruohonjuuritason hankkeita. Jotta nämä hankkeet voivat onnistua kestävällä pohjalla, niiden täytyy olla sektorien välisiä ja niihin täytyy liittyä toimintasuunnitelmien laatimista kaikkien asianosaisten, erityisesti romanijärjestöjen, kanssa. Näihin toimintasuunnitelmiin täytyy sisältyä sitoumuksia, toimintaa, arvioita, palautetta ja levitysmekanismeja, ja niitä on tuettava riittävällä rahoituksella myös rakennerahastoista. Komitea on vakuuttunut siitä, että avoin koordinointimenetelmä on ihanteellinen ja tehokas lähestymistapa moniin oikeudellisiin, yhteiskunnallisiin ja perinteisesti emotionaalisesti latautuneisiin, vähemmistöihin ja erityisesti romaneihin liittyviin kysymyksiin.

| 5.4 | Näiden aloitteiden onnistuminen riippuu ratkaisevasti siitä, onnistutaanko luomaan kaikkien asiaan osallisten toimiva yhteistyöverkko. Komitea on osoittanut lisäarvonsa olevan siinä, että se on silta järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan (17), ja antaa panoksensa vähemmistöjen ja erityisesti romanien integraatioon institutionalisoidun ja näin ollen kestävän yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

5.4

Näiden aloitteiden onnistuminen riippuu ratkaisevasti siitä, onnistutaanko luomaan kaikkien asiaan osallisten toimiva yhteistyöverkko. Komitea on osoittanut lisäarvonsa olevan siinä, että se on silta järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan (17), ja antaa panoksensa vähemmistöjen ja erityisesti romanien integraatioon institutionalisoidun ja näin ollen kestävän yhteistyön avulla.

| 5.5 | Komission syyskuulle suunnittelema romanien integroitumista käsittelevä korkean tason konferenssi tarjoaisi hyvät puitteet julkiselle keskustelulle komission ehdotuksista. Ehdotusten tavoitteena on EU:n toiminnan ja jäsenvaltioiden politiikkojen tehostaminen ja ensimmäisten konkreettisten toimien toteuttaminen tässä prosessissa.
  Konferenssissa komitea voisi esitellä tämän lausunnon jatkotoimiksi suunniteltuja konkreettisia toimenpiteitä. Tulisi pohtia myös tapoja tehdä yhteistyötä niiden tiedotusvälineiden kanssa, jotka pyrkivät pitkän aikavälin tavoitteisiin eivätkä vain tyydy raportoimaan tapahtumainkuluista. |
| --- | --- |

5.5

Komission syyskuulle suunnittelema romanien integroitumista käsittelevä korkean tason konferenssi tarjoaisi hyvät puitteet julkiselle keskustelulle komission ehdotuksista. Ehdotusten tavoitteena on EU:n toiminnan ja jäsenvaltioiden politiikkojen tehostaminen ja ensimmäisten konkreettisten toimien toteuttaminen tässä prosessissa.

Konferenssissa komitea voisi esitellä tämän lausunnon jatkotoimiksi suunniteltuja konkreettisia toimenpiteitä. Tulisi pohtia myös tapoja tehdä yhteistyötä niiden tiedotusvälineiden kanssa, jotka pyrkivät pitkän aikavälin tavoitteisiin eivätkä vain tyydy raportoimaan tapahtumainkuluista.

6.   Loppuhuomiot

| 6.1 | Komitea aloitti työskentelynsä aiheen parissa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden puitteissa, mutta mukautti sitä sittemmin — komission suostumuksella — kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden puitteisiin sopivaksi.
  Kulttuuri on komitean näkemyksen mukaan kaikkiin elämänalueisiin vaikuttava prosessi, yhteisten arvojen ilmentymä, yhteinen elämäntapa ja keskeinen viestintäväline osana pyrkimyksiä parantaa integroitumista kaikilla aloilla. Kulttuurissa yhdistyvät järki ja tunteet, minkä vuoksi se tarjoaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan ongelmien ratkaisemiseen. Kulttuurin sosiaalinen ulottuvuus auttaa tekemään kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta rauhan ja vakauden välineen sekä sisäisesti että ulkoisesti. Vähemmistöjen ja erityisesti romanien näkökulmasta tämä tarkoittaa, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu on paras keino päästä vähitellen eroon epäluottamuksen, ennakkoluulojen ja ymmärryksen puutteen stereotypioista, jotka ovat muovautuneet vuosisatojen aikana, ja löytää yhdessä molemminpuolisen kunnioituksen ilmapiiri ja molempien hyväksymä integroitumisen muoto, jota tuetaan tehokkaalla lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

6.1

Komitea aloitti työskentelynsä aiheen parissa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden puitteissa, mutta mukautti sitä sittemmin — komission suostumuksella — kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden puitteisiin sopivaksi.

Kulttuuri on komitean näkemyksen mukaan kaikkiin elämänalueisiin vaikuttava prosessi, yhteisten arvojen ilmentymä, yhteinen elämäntapa ja keskeinen viestintäväline osana pyrkimyksiä parantaa integroitumista kaikilla aloilla. Kulttuurissa yhdistyvät järki ja tunteet, minkä vuoksi se tarjoaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan ongelmien ratkaisemiseen. Kulttuurin sosiaalinen ulottuvuus auttaa tekemään kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta rauhan ja vakauden välineen sekä sisäisesti että ulkoisesti. Vähemmistöjen ja erityisesti romanien näkökulmasta tämä tarkoittaa, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu on paras keino päästä vähitellen eroon epäluottamuksen, ennakkoluulojen ja ymmärryksen puutteen stereotypioista, jotka ovat muovautuneet vuosisatojen aikana, ja löytää yhdessä molemminpuolisen kunnioituksen ilmapiiri ja molempien hyväksymä integroitumisen muoto, jota tuetaan tehokkaalla lainsäädännöllä.

| 6.2 | Komitea toivoo, että ensimmäiset konkreettiset toimet sen ehdotuksien täytäntöön panemiseksi toteutetaan ennen Euroopan kulttuurien välisen vuoropuhelun teemavuoden päättymistä ja että seuraavia toimia toteutetaan vuonna 2009, joka on innovoinnin ja luovuuden teemavuosi, kuten myös vuonna 2010, joka on Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi. |
| --- | --- |

6.2

Komitea toivoo, että ensimmäiset konkreettiset toimet sen ehdotuksien täytäntöön panemiseksi toteutetaan ennen Euroopan kulttuurien välisen vuoropuhelun teemavuoden päättymistä ja että seuraavia toimia toteutetaan vuonna 2009, joka on innovoinnin ja luovuuden teemavuosi, kuten myös vuonna 2010, joka on Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen suosituksessa 1201 (1993), joka sisältää ehdotuksen Euroopan ihmisoikeussopimuksen lisäpöytäkirjaksi, ilmaisu ”kansallinen vähemmistö” viittaa valtiossa olevaan ihmisryhmään, joka asuu tämän valtion alueella ja on sen kansalaisia ja jolla on pitkäaikaiset, lujat ja kestävät suhteet tähän valtioon, jolla on etnisiä, kulttuurisia, uskonnollisia tai kielellisiä erityispiirteitä, joka on riittävän edustava, vaikka määrältään pienempi kuin maan tai maan jonkin alueen valtaväestö ja joka on motivoitunut säilyttämään yhdessä ryhmän yhteisen identiteetin, johon kuuluvat sen kulttuuriperinne, uskonto tai kieli.

1

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta93/EREC1201.htm

(2)  ETSK:n lausunto, annettu 13. syyskuuta 2006, aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 318, 23.12.2006), ETSK:n lausunto, annettu 10. joulukuuta 2003 aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, esittelijä: Miguel Pariza Castaños (EUVL C 80, 30.3.2004), ETSK:n lausunto, annettu 5. kesäkuuta 2000, aiheesta ”Toimenpiteet syrjinnän torjumiseksi”, esittelijä: Sukhdev Sharma (EYVL C 204, 18.7.2000), ETSK:n lausunto, annettu 10. joulukuuta 2003, aiheesta ”Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus”, esittelijä: Sukhdev Sharma (EUVL C 80, 30.3.2004).

2

(3)  Seuraavassa luetellaan kysymystä käsitteleviä tärkeimpiä asiakirjoja. Ne löytyvät internetsivuilta, joilla on useita muita viitteitä ja linkkejä ja esimerkkejä hyvistä käytänteistä sekä eri kielitoisinnot, mikäli ne ovat saatavilla.

3

| | The Situation of Roma in an Enlarged Europe, Euroopan komission raportti, 2004.
  (http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/) |
| --- | --- |

The Situation of Roma in an Enlarged Europe, Euroopan komission raportti, 2004.

The Situation of Roma in an Enlarged Europe

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/)

| | Avoiding the Dependency Trap, UNDP, 2003
  (http://roma.undp.sk/) |
| --- | --- |

Avoiding the Dependency Trap, UNDP, 2003

Avoiding the Dependency Trap

(http://roma.undp.sk/)

| | Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe, Euroopan neuvosto, 2006, laatinut YK:n ihmisoikeuskomission edustaja Alvaro Gil Robles
  (http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp) |
| --- | --- |

Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe, Euroopan neuvosto, 2006, laatinut YK:n ihmisoikeuskomission edustaja Alvaro Gil Robles

Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe

(http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp)

| | Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area

  (www.osce.org/odihr/) |
| --- | --- |

Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area

Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area

(www.osce.org/odihr/)

| | Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion

  (www.romadecade.org). |
| --- | --- |

Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion

Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion

(www.romadecade.org).

(4)  Romanilapsista 40 prosenttia ei käy koulua (valtaväestöstä 0,5 prosenttia), ja 38 prosenttia keskeyttää koulun (valtaväestöstä 4 prosenttia). Tytöt ovat vieläkin heikommassa asemassa, koska vain joka kolmas heistä käy peruskoulutuksen loppuun (valtaväestöstä 19 tyttöä 20:stä).

4

Vain 8 prosenttia romanilapsista saa keskiasteen koulutuksen (valtaväestöstä 64 prosenttia), ja alle 0,5 prosenttia romaneista aloittaa korkea-asteen koulutuksen (tietoja korkea-asteen koulutuksen loppuunsaattamisesta ei ole saatavilla). Lähde: UNDP.

(5)  Etnisten vähemmistöjen yhteiskuntaan integroitumista ja täysimääräistä osallistumista työmarkkinoille käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä esitteli vuoden 2007 joulukuussa raporttinsa aiheesta Ethnic Minorities in the Labour Market. Siinä luetellaan työmarkkinoille pääsyn suurimmat esteet

5

Ethnic Minorities in the Labour Market

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/hlg/etmin_en.pdf).

(6)  Esimerkiksi http://www.soros.org/initiatives/roma, http://www.romeurope.org/?page_id=14, http://www.romnews.com/community/index.php, http://www.enar-eu.org/, http://www.unionromani.org/union_in.htm, http://www.romanicriss.org/, http://www.erionet.org/, http://www.grtleeds.co.uk/index.html, http://www.etudestsiganes.asso.fr/, http://www.fnasat.asso.fr/, http://romove.radio.cz/en/, http://www.spolu.nl/index.html

6

(7)  Vuoden 2006 Nobelin palkinto annettiin Muhammad Yunusille. Grameen-pankin bangladesilainen malli voitaisiin mukauttaa romaniyhteisöihin sopivaksi.

7

(8)  ”Huolimatta monista romaneille suunnatuista ohjelmista ja aloitteista muutoksia on tapahtunut hitaasti ja tulokset ovat olleet odotettua huonompia, mikä johtuu pääasiassa rakenteellisista ongelmista. On syytä korostaa, että vaikka tasa-arvon valtavirtaistamisen tulisi olla EU:n ja jäsenvaltioiden strateginen päämäärä, tarvitaan erityisiä ja kohdennettuja toimia romanien yhteiskunnallisen osallisuuden lisäämiseksi.” (Ks. alaviite 6).

8

(9)  Roma and Travellers in Public Education, EUMC/FRA, 2006

9

Roma and Travellers in Public Education

http://fra.europa.eu/fra/material/pub/ROMA/roma_report.pdf

(10)  Yhteinen päätöslauselmaesitys romaneja koskevasta Euroopan unionin strategiasta, 28. tammikuuta 2008. Sen mukaan Euroopan parlamentti ”kehottaa komissiota laatimaan romanien osallistamista koskevan unionin puitestrategian, jonka tavoitteena on tarjota johdonmukainen politiikka EU:n tasolla romanien sosiaalisen osallistamisen alalla, ja kehottaa komissiota laatimaan samanaikaisesti kattavan romanien osallistamista koskevan yhteisön toimintaohjelman, jonka avulla annettaisiin rahallista tukea romanien osallistamista koskevan unionin puitestrategian tavoitteen toteuttamiselle”

10

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0035+0+DOC+XML+V0//FI).

(11)  Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, kohta 50. ”Tässä yhteydessä Eurooppa-neuvosto, joka on tietoinen romanien aivan erityisestä tilanteesta koko unionissa, pyytää jäsenvaltioita ja unionia parantamaan kaikin keinoin romanien integroitumista. Se pyytää tätä varten komissiota tutkimaan nykyisiä politiikkoja ja ohjauskeinoja ja raportoimaan neuvostolle edistymisestä vuoden 2008 kesäkuun loppuun mennessä”

11

(http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?lang=fi&id=432&mode=g&name=).

(12)  (http://cmiskp.echr.coe.int/tkp197/portal.asp?sessionId=7828574&skin=hudoc-en&action=request).

12

(13)  ”Romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmen 2005–2015” -konsepti hyväksyttiin vuoden 2003 konferenssissa aiheesta ”Romanit laajenevassa Euroopassa — tulevaisuuden haasteet” komissio osallistui konferenssiin aktiivisesti. Osanottajavaltiot (Tšekki, Slovakia, Unkari, Kroatia, Romania, Bulgaria, Serbia, Makedonia ja Montenegro) hyväksyivät toimintasuunnitelmia, joihin sisältyy ehdotuksia neljän seuraavan päätavoitteen saavuttamiseksi: koulutus, työllisyys, terveys ja asuminen. Konferenssissa perustettiin lisäksi romanien koulutusrahasto

13

(http://www.romadecade.org/) ( http://romaeducationfund.hu/).

(14)  Jäsenet: Amnesty International (AI), European Roma Rights Centre (ERRC), European Roma Information Office (ERIO), Euroopan rasismin vastainen verkko (European Network against Racism, ENAR), Avoimen yhteiskunnan instituutti (Open Society Institute, OSI), Spolu International Foundation (SPOLU), Minority Rights Group International (MRGI) ja the European Roma Grassroots Organisation (ERGO)

14

Amnesty International

European Roma Rights Centre

European Roma Information Office

European Network against Racism

(Open Society Institute

Spolu International Foundation

Minority Rights Group International

the European Roma Grassroots Organisation

http://www.romadecade.org/portal/downloads/News/Towards %20an %20EU %20Roma %20Policy %20ERPC %20- %20Final.pdf

(15)  European Roma and Travellers Forum,

15

European Roma and Travellers Forum

http://www.eib.org/i2i/en

(16)  Lissabonin Eurooppa-neuvosto sovelsi avointa koordinointimenetelmää Lissabonin prosessiin työllisyyden, sosiaaliturvan, kasvatuksen ja koulutuksen, yrityspolitiikan, innovaatiopolitiikan ja tutkimuksen sekä talouden rakenneuudistusten aloilla. Göteborgin Eurooppa-neuvosto laajensi sen soveltamisalaa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksiin. Avoimen koordinointimenetelmän käyttöä on sen jälkeen laajennettu nuorisokysymyksiin. Euroopan komissio on antanut tiedonannon kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (KOM(2007) 242 lopullinen). Siinä komissio ehdottaa avoimen koordinointimenetelmän käyttämistä kulttuurin alalla. Näin komissio ilmaisi nimenomaisesti, että Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean tulisi osallistua tähän prosessiin.

16

(17)  Ks. neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” (CCMI:n), Lissabon-ryhmän sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja Euroopan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja verkostojen välisen yhteysryhmän toiminta.

17

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämiseksi edistettäessä EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamiseen tähtääviä yhteisön politiikkoja — Rakenne, organisointi ja toiminta”

(2009/C 27/21)

Euroopan komission varapuheenjohtaja Margot Wallström ja varapuheenjohtaja Franco Frattini pyysivät 24. heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämiseksi edistettäessä EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamiseen tähtääviä yhteisön politiikkoja — Rakenne, organisointi ja toiminta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 136 puolesta, 4 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan komissio on varapuheenjohtaja Franco Frattinin ja varapuheenjohtaja Margot Wallströmin välityksellä pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämiseksi edistettäessä EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamiseen tähtääviä yhteisön politiikkoja — Rakenne, organisointi ja toiminta”. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komissio on varapuheenjohtaja Franco Frattinin ja varapuheenjohtaja Margot Wallströmin välityksellä pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämiseksi edistettäessä EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamiseen tähtääviä yhteisön politiikkoja — Rakenne, organisointi ja toiminta”.

| 1.2 | Komitea on viime vuosina laatinut useita lausuntoja (1), jotta kotouttaminen olisi unionin maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkojen olennainen osa, ja tehnyt erittäin aktiivista yhteistyötä komission, parlamentin ja neuvoston kanssa kyseisten politiikkojen edistämisessä. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on viime vuosina laatinut useita lausuntoja (1), jotta kotouttaminen olisi unionin maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkojen olennainen osa, ja tehnyt erittäin aktiivista yhteistyötä komission, parlamentin ja neuvoston kanssa kyseisten politiikkojen edistämisessä.

| 1.3 | Komitea on tukenut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista lausuntojen laatimiseen, sillä se katsoo, että ne ovat keskeisiä toimijoita kotouttamispolitiikoissa. Jo vuonna 2002 ETSK ja Euroopan komissio kutsuivat jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot koolle merkittävään konferenssiin (2), joka oli ensimmäinen sysäys kohti eurooppalaisten kotouttamispolitiikkojen yhteistä lähestymistapaa. Konferenssin päätelmissä ehdotettiin laadittavaksi yhteisön kotouttamisohjelma sekä perustettavaksi rahasto tavoitteiden rahoittamista varten. |
| --- | --- |

1.3

Komitea on tukenut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista lausuntojen laatimiseen, sillä se katsoo, että ne ovat keskeisiä toimijoita kotouttamispolitiikoissa. Jo vuonna 2002 ETSK ja Euroopan komissio kutsuivat jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot koolle merkittävään konferenssiin (2), joka oli ensimmäinen sysäys kohti eurooppalaisten kotouttamispolitiikkojen yhteistä lähestymistapaa. Konferenssin päätelmissä ehdotettiin laadittavaksi yhteisön kotouttamisohjelma sekä perustettavaksi rahasto tavoitteiden rahoittamista varten.

2.   Eurooppalaiset puitteet EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamiselle

| 2.1 | Aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”21. maaliskuuta 2002 antamassaan lausunnossa (3) ETSK toteaa, että on kehitettävä selkeitä ja tehokkaita kotouttamispolitiikkoja osana EU:n puiteohjelmaa. Vaikka yhteisten puitteiden luominen maahanmuuttajien kotouttamiselle ei olekaan sujunut ongelmitta, Euroopan unionilla on Lissabonin sopimuksen ratifioimisen jälkeen entistä paremmat poliittiset ja oikeudelliset välineet, joita tarvitaan puitteiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.1

Aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”21. maaliskuuta 2002 antamassaan lausunnossa (3) ETSK toteaa, että on kehitettävä selkeitä ja tehokkaita kotouttamispolitiikkoja osana EU:n puiteohjelmaa. Vaikka yhteisten puitteiden luominen maahanmuuttajien kotouttamiselle ei olekaan sujunut ongelmitta, Euroopan unionilla on Lissabonin sopimuksen ratifioimisen jälkeen entistä paremmat poliittiset ja oikeudelliset välineet, joita tarvitaan puitteiden täytäntöönpanoon.

| 2.2 | Haagin ohjelmassa (4) vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen vahvistamiseksi EU:ssa todetaan, että EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttaminen on eräs keskeisistä poliittisista strategioista vapauden lujittamiseksi EU:ssa vuosina 2005–2009 (5). |
| --- | --- |

2.2

Haagin ohjelmassa (4) vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen vahvistamiseksi EU:ssa todetaan, että EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttaminen on eräs keskeisistä poliittisista strategioista vapauden lujittamiseksi EU:ssa vuosina 2005–2009 (5).

| 2.3 | Eurooppa-neuvosto on todennut, että on edistettävä kansallisten kotouttamispolitiikkojen ja EU-aloitteiden yhteensovittamista. Tähän pyritään soveltamalla yhteisiä perusperiaatteita (Common Basic Principles, CBP), joilla luodaan yhteiset puitteet maahanmuuttajien kotouttamiselle ja jotka 19. marraskuuta 2004 kokoontunut oikeus- ja sisäasioiden neuvosto (6) hyväksyi. Myös Euroopan komissio vahvistaa koordinoinnin tarpeen aihetta ”Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi” käsittelevässä tiedonannossaan (7), jossa se tuo esiin tarpeen luoda kotouttamiselle yhteisiin perusperiaatteisiin pohjautuvat eurooppalaiset puitteet, jotka takaavat EU:n perusarvojen ja -oikeuksien kunnioittamisen ja tukevat syrjimättömyyttä. |
| --- | --- |

2.3

Eurooppa-neuvosto on todennut, että on edistettävä kansallisten kotouttamispolitiikkojen ja EU-aloitteiden yhteensovittamista. Tähän pyritään soveltamalla yhteisiä perusperiaatteita (Common Basic Principles, CBP), joilla luodaan yhteiset puitteet maahanmuuttajien kotouttamiselle ja jotka 19. marraskuuta 2004 kokoontunut oikeus- ja sisäasioiden neuvosto (6) hyväksyi. Myös Euroopan komissio vahvistaa koordinoinnin tarpeen aihetta ”Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi” käsittelevässä tiedonannossaan (7), jossa se tuo esiin tarpeen luoda kotouttamiselle yhteisiin perusperiaatteisiin pohjautuvat eurooppalaiset puitteet, jotka takaavat EU:n perusarvojen ja -oikeuksien kunnioittamisen ja tukevat syrjimättömyyttä.

| 2.4 | Yhteiset perusperiaatteet tarjoavat johdonmukaisen lähestymistavan eurooppalaiseen käsitykseen EU:n ulkopuolelta lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamisesta ”yhteiskuntaan integroitumisen” tavoitteen pohjalta. Komitean ehdotuksen (8) mukaisesti kyseisen tavoitteen ”lähtökohtana on — maahanmuuttajien asteittainen rinnastaminen muuhun väestöön siten, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muilla ja että tavarat, palvelut ja kansalaisten osallistumisväylät ovat yhtäläisesti niin heidän kuin muidenkin ulottuvilla ja heitä kohdellaan tasavertaisesti muiden kanssa”. Yhteiset perusperiaatteet perustuvat kaksisuuntaiseen lähestymistapaan, sillä integroituminen edellyttää mukautumista ja vastuunottoa sekä maahanmuuttajien että vastaanottavan väestön taholta. |
| --- | --- |

2.4

Yhteiset perusperiaatteet tarjoavat johdonmukaisen lähestymistavan eurooppalaiseen käsitykseen EU:n ulkopuolelta lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamisesta ”yhteiskuntaan integroitumisen” tavoitteen pohjalta. Komitean ehdotuksen (8) mukaisesti kyseisen tavoitteen ”lähtökohtana on — maahanmuuttajien asteittainen rinnastaminen muuhun väestöön siten, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muilla ja että tavarat, palvelut ja kansalaisten osallistumisväylät ovat yhtäläisesti niin heidän kuin muidenkin ulottuvilla ja heitä kohdellaan tasavertaisesti muiden kanssa”. Yhteiset perusperiaatteet perustuvat kaksisuuntaiseen lähestymistapaan, sillä integroituminen edellyttää mukautumista ja vastuunottoa sekä maahanmuuttajien että vastaanottavan väestön taholta.

| 2.5 | Syyskuun 1 päivänä 2005 julkaisemassaan tiedonannossa ”Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle — Puitteet kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiselle Euroopan unionissa” (9) Euroopan komissio esittää konkreettisia toimenpiteitä yhteisten perusperiaatteiden täytäntöönpanemiseksi ja niiden soveltamisen tehostamiseksi jäsenvaltioiden ja unionin tasolla. Lisäksi komissio toteaa, että on taattava kaikkien sidosryhmien osallistuminen, jotta varmistettaisiin onnistunut kotouttaminen, ja että EU:ssa on otettava käyttöön kokonaisvaltainen ja johdonmukainen lähestymistapa. |
| --- | --- |

2.5

Syyskuun 1 päivänä 2005 julkaisemassaan tiedonannossa ”Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle — Puitteet kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiselle Euroopan unionissa” (9) Euroopan komissio esittää konkreettisia toimenpiteitä yhteisten perusperiaatteiden täytäntöönpanemiseksi ja niiden soveltamisen tehostamiseksi jäsenvaltioiden ja unionin tasolla. Lisäksi komissio toteaa, että on taattava kaikkien sidosryhmien osallistuminen, jotta varmistettaisiin onnistunut kotouttaminen, ja että EU:ssa on otettava käyttöön kokonaisvaltainen ja johdonmukainen lähestymistapa.

| 2.6 | Edellä mainittua tarkoitusta varten komissio ehdotti yhteistyössä kansallisten yhteyspisteiden verkoston kanssa muiden aloitteiden ohella, että perustetaan internetsivusto, laaditaan käsikirjoja sekä muuttoliikettä ja kotouttamista käsitteleviä vuosiraportteja ja perustetaan Euroopan kotouttamisfoorumi. |
| --- | --- |

2.6

Edellä mainittua tarkoitusta varten komissio ehdotti yhteistyössä kansallisten yhteyspisteiden verkoston kanssa muiden aloitteiden ohella, että perustetaan internetsivusto, laaditaan käsikirjoja sekä muuttoliikettä ja kotouttamista käsitteleviä vuosiraportteja ja perustetaan Euroopan kotouttamisfoorumi.

| 2.7 | Kesäkuussa 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan seuraavaa: ”Eurooppa-neuvosto suhtautuu myönteisesti — pyrkimyksiin tehostaa kotouttamisen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun alan jatkuvaa ja syvennettyä yhteistyötä EU:n tasolla ja jäsenvaltioiden kesken. Eurooppa-neuvosto panee tyytyväisenä merkille erityisesti 12. kesäkuuta 2007 annetut neuvoston päätelmät kotouttamispolitiikkojen vahvistamisesta Euroopan unionissa edistämällä yhtenäisyyttä moninaisuudessa. Se korostaa, että tarvitaan lisää aloitteita jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkoja koskevan kokemustenvaihdon edistämiseksi (10).” |
| --- | --- |

2.7

Kesäkuussa 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan seuraavaa: ”Eurooppa-neuvosto suhtautuu myönteisesti — pyrkimyksiin tehostaa kotouttamisen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun alan jatkuvaa ja syvennettyä yhteistyötä EU:n tasolla ja jäsenvaltioiden kesken. Eurooppa-neuvosto panee tyytyväisenä merkille erityisesti 12. kesäkuuta 2007 annetut neuvoston päätelmät kotouttamispolitiikkojen vahvistamisesta Euroopan unionissa edistämällä yhtenäisyyttä moninaisuudessa. Se korostaa, että tarvitaan lisää aloitteita jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkoja koskevan kokemustenvaihdon edistämiseksi (10).”

| 2.8 | ETSK kannattaa Eurooppa-neuvoston äskettäin muotoilemaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, sillä EU:n maahanmuuttopolitiikan edellytyksenä on, että kotouttaminen ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu ovat sen keskeisiä osatekijöitä. |
| --- | --- |

2.8

ETSK kannattaa Eurooppa-neuvoston äskettäin muotoilemaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, sillä EU:n maahanmuuttopolitiikan edellytyksenä on, että kotouttaminen ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu ovat sen keskeisiä osatekijöitä.

| 2.9 | Kesäkuun 12. ja 13 päivänä 2007 kokoontuneen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmissä myönnetään kotouttamisen ja maahanmuuton välillä vallitseva täydentävä ja erottamaton yhteys (11). Neuvosto painottaa kotouttamisesta vastaavien ministereiden 10. ja 11. toukokuuta Potsdamissa pitämässä epävirallisessa kokouksessa — johon ETSK osallistui — sovittujen suositusten pohjalta tarvetta tarkistaa poliittisella tasolla niiden uusien toimien soveltamisalaa, joilla pyritään vahvistamaan eurooppalaisia kotouttamispuitteita ja jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkoja. |
| --- | --- |

2.9

Kesäkuun 12. ja 13 päivänä 2007 kokoontuneen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmissä myönnetään kotouttamisen ja maahanmuuton välillä vallitseva täydentävä ja erottamaton yhteys (11). Neuvosto painottaa kotouttamisesta vastaavien ministereiden 10. ja 11. toukokuuta Potsdamissa pitämässä epävirallisessa kokouksessa — johon ETSK osallistui — sovittujen suositusten pohjalta tarvetta tarkistaa poliittisella tasolla niiden uusien toimien soveltamisalaa, joilla pyritään vahvistamaan eurooppalaisia kotouttamispuitteita ja jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkoja.

| 2.10 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on aivan erityinen tehtävä huolehtia maahanmuuttajien sosiaaliseen integroitumiseen tähtäävien prosessien johdonmukaisuudesta ja tehokkuudesta, politiikkojen määrittelystä ja niiden arvioinnista EU:ssa. Syyskuun 13 päivänä 2006 antamassaan lausunnossa aiheesta ”Maahanmuutto ja kotouttaminen: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö” (12) ETSK katsoo, että aktiivinen yhteistyö kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolien kanssa on keskeinen osa eurooppalaisten kotouttamispolitiikkojen edistämistä. Erityisesti ETSK painottaa työmarkkinaosapuolten, ihmisoikeusjärjestöjen, maahanmuuttajajärjestöjen, kulttuuri- ja urheiluseurojen, uskonnollisten yhteisöjen, asukasyhdistysten, kouluyhteisöjen, oppilaitosten ja korkeakoulujen, tiedotusvälineiden ym. tehtävien merkitystä ja roolia kotouttamisprosesseissa valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Lisäksi se korostaa tarvetta tukea kyseisten tahojen kehittämistä, vahvistamista ja tunnustamista Euroopan tasolla uudistettaessa maahanmuuttajien kotouttamista koskevia EU:n puitteita. |
| --- | --- |

2.10

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on aivan erityinen tehtävä huolehtia maahanmuuttajien sosiaaliseen integroitumiseen tähtäävien prosessien johdonmukaisuudesta ja tehokkuudesta, politiikkojen määrittelystä ja niiden arvioinnista EU:ssa. Syyskuun 13 päivänä 2006 antamassaan lausunnossa aiheesta ”Maahanmuutto ja kotouttaminen: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö” (12) ETSK katsoo, että aktiivinen yhteistyö kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolien kanssa on keskeinen osa eurooppalaisten kotouttamispolitiikkojen edistämistä. Erityisesti ETSK painottaa työmarkkinaosapuolten, ihmisoikeusjärjestöjen, maahanmuuttajajärjestöjen, kulttuuri- ja urheiluseurojen, uskonnollisten yhteisöjen, asukasyhdistysten, kouluyhteisöjen, oppilaitosten ja korkeakoulujen, tiedotusvälineiden ym. tehtävien merkitystä ja roolia kotouttamisprosesseissa valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Lisäksi se korostaa tarvetta tukea kyseisten tahojen kehittämistä, vahvistamista ja tunnustamista Euroopan tasolla uudistettaessa maahanmuuttajien kotouttamista koskevia EU:n puitteita.

| 2.11 | Maahanmuuttajien vastaanotto- ja kotouttamispolitiikkojen ja -ohjelmien täytäntöönpanoa on täydennettävä yhteiskuntaelämän organisaatioiden ja maahanmuuttajajärjestöjen laaja-alaisella ja välittömällä osallistumisella toimintaan. Tämä vahvistettiin myös maahanmuuttoa ja kotouttamista koskevassa Euroopan komission kolmannessa vuosikertomuksessa, joka julkaistiin 11. syyskuuta 2007 (13). Siinä toistetaan aloite perustaa Euroopan kotouttamisfoorumi, jossa sidosryhmät, jotka toimivat EU:ssa kotouttamisen edistämiseksi, voivat vaihtaa kokemuksia ja laatia suosituksia (14). |
| --- | --- |

2.11

Maahanmuuttajien vastaanotto- ja kotouttamispolitiikkojen ja -ohjelmien täytäntöönpanoa on täydennettävä yhteiskuntaelämän organisaatioiden ja maahanmuuttajajärjestöjen laaja-alaisella ja välittömällä osallistumisella toimintaan. Tämä vahvistettiin myös maahanmuuttoa ja kotouttamista koskevassa Euroopan komission kolmannessa vuosikertomuksessa, joka julkaistiin 11. syyskuuta 2007 (13). Siinä toistetaan aloite perustaa Euroopan kotouttamisfoorumi, jossa sidosryhmät, jotka toimivat EU:ssa kotouttamisen edistämiseksi, voivat vaihtaa kokemuksia ja laatia suosituksia (14).

| 2.12 | Vakaan ja kunnianhimoisen rahoituskehyksen hyväksyminen hyödyttää lisäksi suuresti kotouttamispolitiikkojen edistämistä ja kokemusten vaihtoa. Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevassa ohjelmassa vuosiksi 2007–2013 tuetaan yleisiin perusperiaatteisiin perustuvien kansallisten politiikkojen kehittämistä sekä maahanmuuttajien kotouttamiseen tähtäävän unionin politiikan uudistamista kolmansien maiden kansalaisten eurooppalaisesta kotouttamisrahastosta (15). |
| --- | --- |

2.12

Vakaan ja kunnianhimoisen rahoituskehyksen hyväksyminen hyödyttää lisäksi suuresti kotouttamispolitiikkojen edistämistä ja kokemusten vaihtoa. Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevassa ohjelmassa vuosiksi 2007–2013 tuetaan yleisiin perusperiaatteisiin perustuvien kansallisten politiikkojen kehittämistä sekä maahanmuuttajien kotouttamiseen tähtäävän unionin politiikan uudistamista kolmansien maiden kansalaisten eurooppalaisesta kotouttamisrahastosta (15).

| 2.13 | Myös Lissabonissa 18. lokakuuta 2007 hyväksytyssä uudistussopimuksessa (Lissabonin sopimus) unionin yhteisen politiikan laatiminen maahanmuuttajien kotouttamiseksi on virallisesti tunnustettu yhdeksi unionin keskeiseksi politiikanalaksi. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uuden V osaston nojalla Euroopan unionilla on ensimmäistä kertaa oikeusperusta (63 a artiklan 3 kohta, uuden 79 artiklan 4 kohta), jonka pohjalta se voi kehittää yhteisiä lainsäädäntötoimia edistääkseen ja tukeakseen jäsenvaltioiden toimintaa EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamisessa (16). |
| --- | --- |

2.13

Myös Lissabonissa 18. lokakuuta 2007 hyväksytyssä uudistussopimuksessa (Lissabonin sopimus) unionin yhteisen politiikan laatiminen maahanmuuttajien kotouttamiseksi on virallisesti tunnustettu yhdeksi unionin keskeiseksi politiikanalaksi. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uuden V osaston nojalla Euroopan unionilla on ensimmäistä kertaa oikeusperusta (63 a artiklan 3 kohta, uuden 79 artiklan 4 kohta), jonka pohjalta se voi kehittää yhteisiä lainsäädäntötoimia edistääkseen ja tukeakseen jäsenvaltioiden toimintaa EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamisessa (16).

3.   ETSK:n ehdotus Euroopan kotouttamisfoorumin perustamiseksi

| 3.1 | Komitea katsoo, että EU:n politiikkojen johdonmukaisuutta on parannettava, koska lukuisia välineitä on jo otettu käyttöön: yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle, Euroopan kotouttamisrahasto, kotouttamisasioihin keskittyvät kansalliset yhteyspisteet, kotouttamiskäsikirjat, muuttoliikettä ja kotouttamista käsittelevät vuosiraportit, internetsivusto jne. Komitea katsoo, että on aiheellista käynnistää uudelleen keskustelu avoimesta koordinaatiomenetelmästä. Euroopan komission on ehdotettava neuvostolle kotouttamista koskevan avoimen koordinaatiomenetelmän käynnistämistä, jota neuvosto ei hyväksynyt joitakin vuosia sitten. |
| --- | --- |

3.1

Komitea katsoo, että EU:n politiikkojen johdonmukaisuutta on parannettava, koska lukuisia välineitä on jo otettu käyttöön: yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle, Euroopan kotouttamisrahasto, kotouttamisasioihin keskittyvät kansalliset yhteyspisteet, kotouttamiskäsikirjat, muuttoliikettä ja kotouttamista käsittelevät vuosiraportit, internetsivusto jne. Komitea katsoo, että on aiheellista käynnistää uudelleen keskustelu avoimesta koordinaatiomenetelmästä. Euroopan komission on ehdotettava neuvostolle kotouttamista koskevan avoimen koordinaatiomenetelmän käynnistämistä, jota neuvosto ei hyväksynyt joitakin vuosia sitten.

| 3.2 | Kyseessä olevan politiikan ja sen välineiden johdonmukaisuuden lisäämiseksi on perustettava foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumista varten. Siksi komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen — joka on sille suuri kunnia — pyytää komitealta käsillä oleva valmisteleva lausunto. |
| --- | --- |

3.2

Kyseessä olevan politiikan ja sen välineiden johdonmukaisuuden lisäämiseksi on perustettava foorumi kansalaisyhteiskunnan osallistumista varten. Siksi komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen — joka on sille suuri kunnia — pyytää komitealta käsillä oleva valmisteleva lausunto.

| 3.3 | Muiden jo toiminnassa olevien foorumeiden esimerkin mukaisesti ja jäsenvaltioiden kokemukset huomioon ottaen komitea ehdottaa, että eurooppalaisen foorumin nimenä olisi Euroopan kotouttamisfoorumi (
  European Integration Forum
  ), kuten komissio on esittänyt (17). |
| --- | --- |

3.3

Muiden jo toiminnassa olevien foorumeiden esimerkin mukaisesti ja jäsenvaltioiden kokemukset huomioon ottaen komitea ehdottaa, että eurooppalaisen foorumin nimenä olisi Euroopan kotouttamisfoorumi (
  European Integration Forum
  ), kuten komissio on esittänyt (17).

| 3.4 | Komitea katsoo, että foorumi on perustettava vähitellen. Ensimmäinen kokous pidettäisiin syksyllä 2008. Silloin laadittaisiin työohjelma ja päätettäisiin foorumin rakenteesta. |
| --- | --- |

3.4

Komitea katsoo, että foorumi on perustettava vähitellen. Ensimmäinen kokous pidettäisiin syksyllä 2008. Silloin laadittaisiin työohjelma ja päätettäisiin foorumin rakenteesta.

3.5   Euroopan kotouttamisfoorumin tehtävät

| 3.5.1 | Komitea on esittänyt useissa eri lausunnoissa (18), että kotouttamiseen tarvitaan kokonais-valtainen lähestymistapa, joten kaikkien toimijoiden, erityisesti työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, on osallistuttava toimintaan. |
| --- | --- |

3.5.1

Komitea on esittänyt useissa eri lausunnoissa (18), että kotouttamiseen tarvitaan kokonais-valtainen lähestymistapa, joten kaikkien toimijoiden, erityisesti työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, on osallistuttava toimintaan.

| 3.5.2 | Tiedonannossaan ”Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle” (19) komissio katsoo, että foorumi ”keskittyisi pääasiassa eri tahojen kuulemiseen, tietojen vaihtoon ja suositusten laadintaan”. |
| --- | --- |

3.5.2

Tiedonannossaan ”Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle” (19) komissio katsoo, että foorumi ”keskittyisi pääasiassa eri tahojen kuulemiseen, tietojen vaihtoon ja suositusten laadintaan”.

| 3.5.3 | Komitea on komission kanssa samaa mieltä ja katsoo, että kyseinen tehtävä voidaan toteuttaa käytännössä laatimalla kotouttamispolitiikoista kertomuksia (jotka voivat sisältää suuntaviivoja). |
| --- | --- |

3.5.3

Komitea on komission kanssa samaa mieltä ja katsoo, että kyseinen tehtävä voidaan toteuttaa käytännössä laatimalla kotouttamispolitiikoista kertomuksia (jotka voivat sisältää suuntaviivoja).

| 3.5.4 | Komissio, parlamentti ja neuvosto voivat kuulla foorumia eurooppalaisista kotouttamispolitiikoista. |
| --- | --- |

3.5.4

Komissio, parlamentti ja neuvosto voivat kuulla foorumia eurooppalaisista kotouttamispolitiikoista.

| 3.5.5 | Foorumi voi laatia EU:n toimielimille oma-aloitteisia kertomuksia EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.5.5

Foorumi voi laatia EU:n toimielimille oma-aloitteisia kertomuksia EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten kotouttamisen parantamiseksi.

| 3.5.6 | Asiantuntemuksen hyödyntämisen ja hyvien käytänteiden vaihdon on oltava yksi foorumin keskeisistä tehtävistä yhteistyössä kotouttamisasioihin keskittyvien kansallisten yhteyspisteiden verkoston kanssa. |
| --- | --- |

3.5.6

Asiantuntemuksen hyödyntämisen ja hyvien käytänteiden vaihdon on oltava yksi foorumin keskeisistä tehtävistä yhteistyössä kotouttamisasioihin keskittyvien kansallisten yhteyspisteiden verkoston kanssa.

| 3.5.7 | Foorumi voi osallistua kotouttamiskäsikirjaa käsitteleviin konferensseihin sekä kotouttamisasioihin keskittyvien kansallisten yhteyspisteiden kokouksiin. |
| --- | --- |

3.5.7

Foorumi voi osallistua kotouttamiskäsikirjaa käsitteleviin konferensseihin sekä kotouttamisasioihin keskittyvien kansallisten yhteyspisteiden kokouksiin.

| 3.5.8 | Foorumin toiminnasta, kertomuksista ja päätelmistä tiedotetaan ETSK:n verkkosivuilla sekä kotouttamisasioita käsittelevillä komission internetsivuilla, jotka mahdollistavat unionin kansalaisten ja EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten osallistumisen foorumin toimintaan (virtuaalifoorumi). |
| --- | --- |

3.5.8

Foorumin toiminnasta, kertomuksista ja päätelmistä tiedotetaan ETSK:n verkkosivuilla sekä kotouttamisasioita käsittelevillä komission internetsivuilla, jotka mahdollistavat unionin kansalaisten ja EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien kansalaisten osallistumisen foorumin toimintaan (virtuaalifoorumi).

3.6   Foorumin jäsenet

| 3.6.1 | Foorumiin kuuluu korkeintaan sata henkilöä, ja se kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

3.6.1

Foorumiin kuuluu korkeintaan sata henkilöä, ja se kokoontuu kaksi kertaa vuodessa.

| 3.6.2 | Komissio katsoo, että ”foorumi yhdistäisi lukuisat sidosryhmät, jotka toimivat kotouttamisen alalla EU:n tasolla. Näitä sidosryhmiä ovat esimerkiksi EU:n kattojärjestöt, joilla on jäseniä monissa jäsenvaltioissa (20).” ETSK yhtyy komission näkemykseen ja katsoo, että työllistyminen muiden kanssa tasavertaisin ehdoin on yksi ensisijaisista tavoitteista, joten myös työmarkkinaosapuolten on osallistuttava foorumiin. |
| --- | --- |

3.6.2

Komissio katsoo, että ”foorumi yhdistäisi lukuisat sidosryhmät, jotka toimivat kotouttamisen alalla EU:n tasolla. Näitä sidosryhmiä ovat esimerkiksi EU:n kattojärjestöt, joilla on jäseniä monissa jäsenvaltioissa (20).” ETSK yhtyy komission näkemykseen ja katsoo, että työllistyminen muiden kanssa tasavertaisin ehdoin on yksi ensisijaisista tavoitteista, joten myös työmarkkinaosapuolten on osallistuttava foorumiin.

| 3.6.3 | On erittäin tärkeää, että foorumin toiminnassa sovelletaan eurooppalaista lähestymistapaa, jonka perustana ovat jäsenvaltioiden kokemukset ja käytännöt. Siksi komitea ehdottaa, että foorumiin osallistuu edustajia sekä unionin että kansallisen tason organisaatioista. |
| --- | --- |

3.6.3

On erittäin tärkeää, että foorumin toiminnassa sovelletaan eurooppalaista lähestymistapaa, jonka perustana ovat jäsenvaltioiden kokemukset ja käytännöt. Siksi komitea ehdottaa, että foorumiin osallistuu edustajia sekä unionin että kansallisen tason organisaatioista.

| 3.6.4 | Kolmannes foorumin osallistujista edustaa unionin tason organisaatioita, jotka toimivat maahanmuuttajien kotouttamisen alalla, työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.6.4

Kolmannes foorumin osallistujista edustaa unionin tason organisaatioita, jotka toimivat maahanmuuttajien kotouttamisen alalla, työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina.

| 3.6.5 | Muut osallistujat tulevat jäsenvaltioiden neuvoa-antavista elimistä (yhdestä neljään edustajaa). Euroopan kotouttamisfoorumiin osallistuvat näin ollen jäsenvaltioissa toimivat erilaiset foorumit, kansalaisliikkeet, neuvostot ja vastaavat tahot, etenkin ne, joiden toiminnassa on mukana maahanmuuttajajärjestöjä. Jäsenvaltioista, joissa edellä mainittuja tahoja ei ole, voivat osallistua talous- ja sosiaalineuvostot (tai vastaavat elimet). |
| --- | --- |

3.6.5

Muut osallistujat tulevat jäsenvaltioiden neuvoa-antavista elimistä (yhdestä neljään edustajaa). Euroopan kotouttamisfoorumiin osallistuvat näin ollen jäsenvaltioissa toimivat erilaiset foorumit, kansalaisliikkeet, neuvostot ja vastaavat tahot, etenkin ne, joiden toiminnassa on mukana maahanmuuttajajärjestöjä. Jäsenvaltioista, joissa edellä mainittuja tahoja ei ole, voivat osallistua talous- ja sosiaalineuvostot (tai vastaavat elimet).

| 3.6.6 | ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää helpottaa maahanmuuttajajärjestöjen osallistumista Euroopan kotouttamisfoorumiin. Kyseisistä järjestöistä suurin osa toimii ainoastaan valtakunnallisella tasolla, eikä niillä ole käytettävissään Euroopan laajuisia verkostoja. Siksi jäsenvaltioiden erilaisten foorumien, kansalaisliikkeiden, neuvostojen tai talous- ja sosiaalineuvostojen tulee nimetä edustajat edustavimmista maahanmuuttajajärjestöistä. |
| --- | --- |

3.6.6

ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää helpottaa maahanmuuttajajärjestöjen osallistumista Euroopan kotouttamisfoorumiin. Kyseisistä järjestöistä suurin osa toimii ainoastaan valtakunnallisella tasolla, eikä niillä ole käytettävissään Euroopan laajuisia verkostoja. Siksi jäsenvaltioiden erilaisten foorumien, kansalaisliikkeiden, neuvostojen tai talous- ja sosiaalineuvostojen tulee nimetä edustajat edustavimmista maahanmuuttajajärjestöistä.

| 3.7 | Osallistujia nimetessään organisaatioiden on otettava huomioon sukupuolten tasapuolinen edustus. |
| --- | --- |

3.7

Osallistujia nimetessään organisaatioiden on otettava huomioon sukupuolten tasapuolinen edustus.

| 3.7.1 | Foorumi voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoita ja asiantuntijoita — etenkin unionin erityisvirastoista — sekä tieteenharjoittajia, tutkijoita ja paikallisviranomaisten eurooppalaisten verkostojen edustajia. |
| --- | --- |

3.7.1

Foorumi voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoita ja asiantuntijoita — etenkin unionin erityisvirastoista — sekä tieteenharjoittajia, tutkijoita ja paikallisviranomaisten eurooppalaisten verkostojen edustajia.

| 3.7.2 | Edistääkseen mahdollisimman laaja-alaista osallistumista Euroopan kotouttamisfoorumin on työskenneltävä verkostoituneena kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa (paikalliset, alueelliset, valtakunnalliset ja eurooppalaiset organisaatiot). |
| --- | --- |

3.7.2

Edistääkseen mahdollisimman laaja-alaista osallistumista Euroopan kotouttamisfoorumin on työskenneltävä verkostoituneena kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa (paikalliset, alueelliset, valtakunnalliset ja eurooppalaiset organisaatiot).

| 3.7.3 | ETSK osallistuu foorumin kokouksiin, kuten jäljempänä kohdassa 3.8 esitetään, ja niihin voivat osallistua myös komission, Euroopan parlamentin ja alueiden komitean edustajat. |
| --- | --- |

3.7.3

ETSK osallistuu foorumin kokouksiin, kuten jäljempänä kohdassa 3.8 esitetään, ja niihin voivat osallistua myös komission, Euroopan parlamentin ja alueiden komitean edustajat.

3.8   Talous- ja sosiaalikomitean sitoutuminen

| 3.8.1 | Komitea sitoutuu erittäin aktiivisesti foorumin toimintaan. Se perustaa SOC-erityisjaostoon kotouttamisasioita käsittelevän pysyvän valmisteluryhmän, johon kuuluu 15 jäsentä. Pysyvän valmisteluryhmän kautta foorumi tekee yhteistyötä ETSK:n kanssa lausuntoja laadittaessa. |
| --- | --- |

3.8.1

Komitea sitoutuu erittäin aktiivisesti foorumin toimintaan. Se perustaa SOC-erityisjaostoon kotouttamisasioita käsittelevän pysyvän valmisteluryhmän, johon kuuluu 15 jäsentä. Pysyvän valmisteluryhmän kautta foorumi tekee yhteistyötä ETSK:n kanssa lausuntoja laadittaessa.

| 3.8.2 | Pysyvän valmisteluryhmän jäsenet osallistuvat Euroopan kotouttamisfoorumin täysistuntoihin. |
| --- | --- |

3.8.2

Pysyvän valmisteluryhmän jäsenet osallistuvat Euroopan kotouttamisfoorumin täysistuntoihin.

| 3.8.3 | Lissabonin sopimuksen uuden oikeusperustan huomioon ottaen komitea laatii uusia lausuntoja toimintalinjoja koskevine ehdotuksineen ja suosituksineen edistääkseen ja tukeakseen jäsenvaltioiden kotouttamistoimia. |
| --- | --- |

3.8.3

Lissabonin sopimuksen uuden oikeusperustan huomioon ottaen komitea laatii uusia lausuntoja toimintalinjoja koskevine ehdotuksineen ja suosituksineen edistääkseen ja tukeakseen jäsenvaltioiden kotouttamistoimia.

3.9   Foorumin rakenne

| 3.9.1 | ETSK ehdottaa, että foorumilla olisi hyvin kevyt rakenne:






  — | Foorumilla on yksi puheenjohtaja, jonka ETSK nimeää yhteisymmärryksessä komission kanssa. |
| --- | --- | --- |

3.9.1

ETSK ehdottaa, että foorumilla olisi hyvin kevyt rakenne:

—

Foorumilla on yksi puheenjohtaja, jonka ETSK nimeää yhteisymmärryksessä komission kanssa.

| — | Foorumilla on kolme varapuheenjohtajaa, jotka foorumi nimeää. |
| --- | --- |

—

Foorumilla on kolme varapuheenjohtajaa, jotka foorumi nimeää.

| — | Puheenjohtaja ja kolme varapuheenjohtajaa muodostavat foorumin työvaliokunnan, joka kokoontuu vähintään neljä kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

—

Puheenjohtaja ja kolme varapuheenjohtajaa muodostavat foorumin työvaliokunnan, joka kokoontuu vähintään neljä kertaa vuodessa.

| — | Foorumilla on pieni sihteeristö, joka koostuu kahdesta ETSK:n työntekijästä. |
| --- | --- |

—

Foorumilla on pieni sihteeristö, joka koostuu kahdesta ETSK:n työntekijästä.

| — | Foorumi kokoontuu ETSK:n rakennuksessa, joka on foorumin kotipaikka. |
| --- | --- |

—

Foorumi kokoontuu ETSK:n rakennuksessa, joka on foorumin kotipaikka.

| — | Foorumin täysistunto kokoontuu puheenjohtajan koolle kutsumana kaksi kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

—

Foorumin täysistunto kokoontuu puheenjohtajan koolle kutsumana kaksi kertaa vuodessa.

| — | Kertomusten laatimista varten voidaan muodostaa pieniä valmisteluryhmiä. |
| --- | --- |

—

Kertomusten laatimista varten voidaan muodostaa pieniä valmisteluryhmiä.

3.10   Foorumin työohjelma

| 3.10.1 | Yleiset perusperiaatteet määräävät suuntaviivat foorumin toiminnalle ja toisin sanoen sen työohjelmalle. |
| --- | --- |

3.10.1

Yleiset perusperiaatteet määräävät suuntaviivat foorumin toiminnalle ja toisin sanoen sen työohjelmalle.

| 3.10.2 | Työvaliokunta laatii työohjelman ottamalla huomioon EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden työohjelmat. |
| --- | --- |

3.10.2

Työvaliokunta laatii työohjelman ottamalla huomioon EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden työohjelmat.

| 3.10.3 | Foorumi voi arvioida Euroopan kotouttamisrahaston tavoitteita ja ohjelmia sekä muita unionin kotouttamispolitiikan välineitä. |
| --- | --- |

3.10.3

Foorumi voi arvioida Euroopan kotouttamisrahaston tavoitteita ja ohjelmia sekä muita unionin kotouttamispolitiikan välineitä.

3.11   Työjärjestys

| 3.11.1 | ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio hyväksyy työjärjestyksen ETSK:n ehdotuksesta. |
| --- | --- |

3.11.1

ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio hyväksyy työjärjestyksen ETSK:n ehdotuksesta.

| 3.11.2 | ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio nimeää foorumin osallistujat ETSK:n ehdotuksesta. |
| --- | --- |

3.11.2

ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio nimeää foorumin osallistujat ETSK:n ehdotuksesta.

3.12   Rahoituspuitteet

| 3.12.1 | Foorumia rahoitetaan EU:n toimielinten myöntämillä varoilla. |
| --- | --- |

3.12.1

Foorumia rahoitetaan EU:n toimielinten myöntämillä varoilla.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 21. maaliskuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 125, 27.5.2002).

1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10.–11. joulukuuta 2003 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 80, 30.3.2004).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 13.–14. syyskuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto EU:ssa ja kotouttamispolitiikat: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 318, 23.12.2006).

(2)  Konferenssi aiheesta ”Maahanmuutto ja integroituminen — järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, Bryssel 9. ja 10. syyskuuta 2002.

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 21. maaliskuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 125, 27.5.2002).

3

(4)  Eurooppa-neuvosto: ”Haagin ohjelma: vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittaminen Euroopan unionissa” (EUVL C 53, 3.3.2005, s. 1).

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. joulukuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 65, 17.3.2006).

5

(6)  Euroopan unionin neuvosto, oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 2618. istunto, Bryssel 19. marraskuuta 2004, 14615/04.

6

(7)  Komission tiedonanto — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla, KOM(2005) 184 lopullinen, Bryssel 10. toukokuuta 2005.

7

(8)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 21. maaliskuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 125, 27.5.2002).

8

(9)  Komission tiedonanto — Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle — Puitteet kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiselle Euroopan unionissa, KOM(2005) 389 lopullinen, Bryssel 1. syyskuuta 2005.

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/fi/ec/94949.pdf, kohta 20.

10

(11)  Euroopan unionin neuvosto, oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 2807. istunto, 12. ja 13. kesäkuuta 2007, 10267/07.

11

(12)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 13.–14. syyskuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto EU:ssa ja kotouttamispolitiikat: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 318, 23.12.2006).

12

(13)  Komission tiedonanto — Maahanmuuttoa ja kotouttamista koskeva kolmas vuosikertomus, KOM(2007) 512 lopullinen, Bryssel 11. syyskuuta 2007.

13

(14)  Ks. kohta 3.1 tiedonannosta KOM(2007) 512 lopullinen.

14

(15)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/integration/funding_integration_en.htm

15

(16)  63 a artiklan 4 kohta: ”Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen säätää toimenpiteistä, joilla kannustetaan ja tuetaan jäsenvaltioiden toimintaa niiden alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseksi ja jotka eivät käsitä jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista.”

16

(17)  KOM(2005) 389 lopullinen.

17

(18)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 21. maaliskuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 125, 27.5.2002), ja komitean 13.–14. syyskuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto EU:ssa ja kotouttamispolitiikat: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 318, 23.12.2006).

18

(19)  KOM(2005) 389 lopullinen.

19

(20)  KOM(2005) 389 lopullinen.

20

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/99

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Uusi sosiaalinen toimintaohjelma”

(2009/C 27/22)

Tuleva puheenjohtajavaltio Ranska pyysi 25. lokakuuta 2007 Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Jan Olsson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 133 ääntä puolesta ja 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

Samaan aikaan tämän lausunnon hyväksymisen kanssa Lissabonin sopimuksen asema ja tulevaisuus on selvitettävä uudelleen, kun otetaan huomioon sopimuksesta 12. kesäkuuta järjestetyn kansanäänestyksen tulos. Lausunnossa viitataan laajasti Lissabonin sopimukseen ja sen sosiaalipoliittisiin ulottuvuuksiin ja tässä asiassa tarjoamiin mahdollisuuksiin. Komitea katsoo että kunnianhimoinen ja osallistava yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma on edelleen ajankohtainen ja entistäkin välttämättömämpi.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Yhteisön uutta sosiaalista toimintaohjelmaa tarvitaan, jotta sosiaalinen kehitys EU:ssa pysyy mukana talouden ja markkinoiden kehityksessä. Se osuu sopivasti samaan aikaan uuden Lissabonin sopimuksen kanssa, jossa tarjotaan uusia mahdollisuuksia, avataan uusia vastuualueita ja asetetaan uusia tavoitteita osallistavamman ja dynaamisemman sosiaalisen Euroopan elvyttämiseksi. Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman tarkoituksena on konkreettisella tavalla edistää käytännössä EU:n sosiaalipolitiikan tavoitteita ja pyrkimyksiä pitkälti vuoden 2010 yli sekä toimia kattavana poliittisena toimintasuunnitelmana. |
| --- | --- |

1.1

Yhteisön uutta sosiaalista toimintaohjelmaa tarvitaan, jotta sosiaalinen kehitys EU:ssa pysyy mukana talouden ja markkinoiden kehityksessä. Se osuu sopivasti samaan aikaan uuden Lissabonin sopimuksen kanssa, jossa tarjotaan uusia mahdollisuuksia, avataan uusia vastuualueita ja asetetaan uusia tavoitteita osallistavamman ja dynaamisemman sosiaalisen Euroopan elvyttämiseksi. Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman tarkoituksena on konkreettisella tavalla edistää käytännössä EU:n sosiaalipolitiikan tavoitteita ja pyrkimyksiä pitkälti vuoden 2010 yli sekä toimia kattavana poliittisena toimintasuunnitelmana.

| 1.2 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu säilyy yhtenä kulmakivistä, ja sitä on edelleen vahvistettava. Ohjelman avulla olisi luotava jälleen yhteys kansalaisiin ja järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan niin, että alhaalta ylöspäin suuntautuvat osallistavat menettelyt, muun muassa kansalaiskeskustelu, voivat toimia vuorovaikutuksessa EU:n aloitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu säilyy yhtenä kulmakivistä, ja sitä on edelleen vahvistettava. Ohjelman avulla olisi luotava jälleen yhteys kansalaisiin ja järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan niin, että alhaalta ylöspäin suuntautuvat osallistavat menettelyt, muun muassa kansalaiskeskustelu, voivat toimia vuorovaikutuksessa EU:n aloitteiden kanssa.

| 1.3 | Ohjelmassa olisi käsiteltävä etenkin sellaisia kysymyksiä kuten elämänlaatu, sosiaaliset perusoikeudet, kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, yhteiskunnallinen solidaarisuus, työllisyys ja laadukkaat työpaikat, sosiaalinen yrittäjyys, muutosten hallinta sekä keskeisimpien sosiaalialan normien edistäminen EU:n ulkosuhteissa, erityisesti kaupan alalla. Kaikkia saatavilla olevia välineitä ja keinoja olisi käytettävä. Yhteisömenettelyn tulisi säilyttää paikkansa, mutta sitä on mukautettava ja täydennettävä uusilla menettelyillä. Nykyisen talousarvion määrärahoja voidaan kohdentaa uudelleen ohjelman tukemiseen. Vuoden 2013 jälkeen tehtävässä talousarviouudistuksessa on painotettava sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

1.3

Ohjelmassa olisi käsiteltävä etenkin sellaisia kysymyksiä kuten elämänlaatu, sosiaaliset perusoikeudet, kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, yhteiskunnallinen solidaarisuus, työllisyys ja laadukkaat työpaikat, sosiaalinen yrittäjyys, muutosten hallinta sekä keskeisimpien sosiaalialan normien edistäminen EU:n ulkosuhteissa, erityisesti kaupan alalla. Kaikkia saatavilla olevia välineitä ja keinoja olisi käytettävä. Yhteisömenettelyn tulisi säilyttää paikkansa, mutta sitä on mukautettava ja täydennettävä uusilla menettelyillä. Nykyisen talousarvion määrärahoja voidaan kohdentaa uudelleen ohjelman tukemiseen. Vuoden 2013 jälkeen tehtävässä talousarviouudistuksessa on painotettava sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

2.   Johdanto ja taustaa

| 2.1 | Euroopan unionin tuleva puheenjohtajavaltio Ranska on pyytänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta lausuntoa aiheesta yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan unionin tuleva puheenjohtajavaltio Ranska on pyytänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta lausuntoa aiheesta yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma.

| 2.2 | Ranskan pyytämän lausunnon voidaan katsoa olevan jatkoa komitean aikaisemmalle lausunnolle, jossa luodaan tilannekatsaus Euroopan nyky-yhteiskuntaan ja jossa todetaan, että ”jotta voitaisiin luoda pohja uudenlaiselle yhteisymmärrykselle Euroopan tulevista sosiaalisista haasteista, on ensin hahmoteltava uusi ’sosiaalinen toimintaohjelma’ ja otettava huomioon sekä taloudelliset tosiseikat että yhteiskunnassa vallitsevat odotukset (1).” |
| --- | --- |

2.2

Ranskan pyytämän lausunnon voidaan katsoa olevan jatkoa komitean aikaisemmalle lausunnolle, jossa luodaan tilannekatsaus Euroopan nyky-yhteiskuntaan ja jossa todetaan, että ”jotta voitaisiin luoda pohja uudenlaiselle yhteisymmärrykselle Euroopan tulevista sosiaalisista haasteista, on ensin hahmoteltava uusi ’sosiaalinen toimintaohjelma’ ja otettava huomioon sekä taloudelliset tosiseikat että yhteiskunnassa vallitsevat odotukset (1).”

| 2.3 | Lausunnossa viitataan vuoden 1989 sosiaaliseen toimintaohjelmaan, joka on erottamaton osa niin kutsuttua Euroopan sosiaalista mallia, ja kuvailtiin sitä, mikä on sosiaalisen ulottuvuuden nykytilanne yhtenäisillä sisämarkkinoilla. Tämä kolmivuotinen toimintaohjelma oli ”keskeinen tuki komission sosiaaliasioita koskeville aloitteille”, ja se sisälsi 45 toimea, joiden katsottiin olevan välttämättömiä työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan periaatteiden konkretisoimiseksi yhteisössä (2). Toimet olivat sekä lainsäädännöllisiä että muita toimia, ja ne kattoivat yhteisön toiminnan miltei kaikilla alan eri lohkoilla. Toimien avulla pyrittiin saavuttamaan perustamissopimuksen tavoite elin- ja työolojen kohentamisesta. |
| --- | --- |

2.3

Lausunnossa viitataan vuoden 1989 sosiaaliseen toimintaohjelmaan, joka on erottamaton osa niin kutsuttua Euroopan sosiaalista mallia, ja kuvailtiin sitä, mikä on sosiaalisen ulottuvuuden nykytilanne yhtenäisillä sisämarkkinoilla. Tämä kolmivuotinen toimintaohjelma oli ”keskeinen tuki komission sosiaaliasioita koskeville aloitteille”, ja se sisälsi 45 toimea, joiden katsottiin olevan välttämättömiä työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan periaatteiden konkretisoimiseksi yhteisössä (2). Toimet olivat sekä lainsäädännöllisiä että muita toimia, ja ne kattoivat yhteisön toiminnan miltei kaikilla alan eri lohkoilla. Toimien avulla pyrittiin saavuttamaan perustamissopimuksen tavoite elin- ja työolojen kohentamisesta.

| 2.4 | Vuoden 1989 sosiaalisen toimintaohjelman avulla luotu yhteisön sosiaalialan säännöstö ei ole enää nykyisten globalisaation, ilmastonmuutoksen ja väestönkehityksen asettamien taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden tasalla. Haasteet ovat muuttuneet päivänpolttaviksi talouskasvun hidastumisen, rahoitusmarkkinoiden häiriöiden ja uhkaavan elintarvikekriisin myötä. Eräät ryhmittymät ja kansalaiset katsovatkin, että yhteisön sosiaalipolitiikka on ajautunut umpikujaan, etenkin sisämarkkinoilla tapahtuneeseen edistykseen verrattuna. |
| --- | --- |

2.4

Vuoden 1989 sosiaalisen toimintaohjelman avulla luotu yhteisön sosiaalialan säännöstö ei ole enää nykyisten globalisaation, ilmastonmuutoksen ja väestönkehityksen asettamien taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden tasalla. Haasteet ovat muuttuneet päivänpolttaviksi talouskasvun hidastumisen, rahoitusmarkkinoiden häiriöiden ja uhkaavan elintarvikekriisin myötä. Eräät ryhmittymät ja kansalaiset katsovatkin, että yhteisön sosiaalipolitiikka on ajautunut umpikujaan, etenkin sisämarkkinoilla tapahtuneeseen edistykseen verrattuna.

| 2.5 | Sosiaalialan katsaus osoitti, että vauras ja nopeasti muuttuva eurooppalainen yhteiskunta tarjoaa uusia mahdollisuuksia mutta muutoksen myötä syntyy myös uusia sosiaalisia riskejä. Katsauksessa korostettiin tuloeroja ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia, työmarkkinoiden muutoksia, sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolten välistä palkkaeroa, lasten köyhyyttä sekä sosiaalista syrjäytymistä, sukupolvien välisten siteiden katoamista, muuttuneita perhemalleja, mahdollisuutta asuntoon ja lastenhoitopalveluihin, vammaisten tilannetta sekä maahanmuuttoa ja kotouttamista. |
| --- | --- |

2.5

Sosiaalialan katsaus osoitti, että vauras ja nopeasti muuttuva eurooppalainen yhteiskunta tarjoaa uusia mahdollisuuksia mutta muutoksen myötä syntyy myös uusia sosiaalisia riskejä. Katsauksessa korostettiin tuloeroja ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia, työmarkkinoiden muutoksia, sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolten välistä palkkaeroa, lasten köyhyyttä sekä sosiaalista syrjäytymistä, sukupolvien välisten siteiden katoamista, muuttuneita perhemalleja, mahdollisuutta asuntoon ja lastenhoitopalveluihin, vammaisten tilannetta sekä maahanmuuttoa ja kotouttamista.

3.   Yhteisön sosiaaliselle toimintaohjelmalle uusi kehys

| 3.1 | Poliitikot ovat yhä enenevässä määrin havahtuneet huomaamaan, että politiikassa suunnanmuutos on välttämätön, jotta voidaan vastata niihin haasteisiin, joita eurooppalaisella yhteiskuntamallilla on edessään. Euroopan unionin kansalaiset odottavat uusia sosiaalipoliittisia toimia, jotka tuovat parannusta sosiaaliasioihin ja jotka ovat talouden kannalta kestäviä. |
| --- | --- |

3.1

Poliitikot ovat yhä enenevässä määrin havahtuneet huomaamaan, että politiikassa suunnanmuutos on välttämätön, jotta voidaan vastata niihin haasteisiin, joita eurooppalaisella yhteiskuntamallilla on edessään. Euroopan unionin kansalaiset odottavat uusia sosiaalipoliittisia toimia, jotka tuovat parannusta sosiaaliasioihin ja jotka ovat talouden kannalta kestäviä.

| 3.2 | Lissabonin uudistussopimus tarjoaa uusia mahdollisuuksia yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman toteuttamiseksi, sillä siinä asetetaan EU:lle uusia sosiaalipoliittisia tavoitteita (3): täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys, syrjäytymisen ja syrjinnän torjuminen, yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja sosiaalisen suojelun sekä naisten ja miesten tasa-arvon, sukupolvien välisen yhteisvastuun ja lapsien suojelun edistäminen. |
| --- | --- |

3.2

Lissabonin uudistussopimus tarjoaa uusia mahdollisuuksia yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman toteuttamiseksi, sillä siinä asetetaan EU:lle uusia sosiaalipoliittisia tavoitteita (3): täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys, syrjäytymisen ja syrjinnän torjuminen, yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja sosiaalisen suojelun sekä naisten ja miesten tasa-arvon, sukupolvien välisen yhteisvastuun ja lapsien suojelun edistäminen.

| 3.3 | Uudistussopimuksessa vahvistetaan EU:n vastuualueita kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

Uudistussopimuksessa vahvistetaan EU:n vastuualueita kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 3.4 | Mahdollisuudet saavuttaa sosiaalisempi Eurooppa on kirjattu eritoten Euroopan perusoikeuskirjaan horisontaalisella sosiaalilausekkeella, joka on velvoittava säännös, sekä yleishyödyllisiä palveluja koskevaan pöytäkirjaan. Sopimuksessa määrätään myös tiiviimmästä yhteistyöstä, jota jäsenvaltiot voivat edistää ja johon ne voivat turvautua sosiaalipolitiikassa (4). |
| --- | --- |

3.4

Mahdollisuudet saavuttaa sosiaalisempi Eurooppa on kirjattu eritoten Euroopan perusoikeuskirjaan horisontaalisella sosiaalilausekkeella, joka on velvoittava säännös, sekä yleishyödyllisiä palveluja koskevaan pöytäkirjaan. Sopimuksessa määrätään myös tiiviimmästä yhteistyöstä, jota jäsenvaltiot voivat edistää ja johon ne voivat turvautua sosiaalipolitiikassa (4).

| 3.5 | Sopimuksessa vahvistetaan työmarkkinaosapuolten merkitys taloudellisesti ja sosiaalisesti edistyksellisen Euroopan eteenpäinviemisessä. Osallistavaa demokratiaa koskevilla määräyksillään se myös tarjoaa uusia mahdollisuuksia ja välineitä — esimerkiksi kansalaisaloitteen — kansalaisten ja näiden organisaatioiden osallistumiselle sosiaalisemman Euroopan luomiseen. ETSK:n on toimittava tässä aktiivisessa roolissa. |
| --- | --- |

3.5

Sopimuksessa vahvistetaan työmarkkinaosapuolten merkitys taloudellisesti ja sosiaalisesti edistyksellisen Euroopan eteenpäinviemisessä. Osallistavaa demokratiaa koskevilla määräyksillään se myös tarjoaa uusia mahdollisuuksia ja välineitä — esimerkiksi kansalaisaloitteen — kansalaisten ja näiden organisaatioiden osallistumiselle sosiaalisemman Euroopan luomiseen. ETSK:n on toimittava tässä aktiivisessa roolissa.

| 3.6 | ETSK haluaa myös viitata yhdeksän hallituksen julistukseen (5), jossa korostetaan tarvetta vahvistaa eurooppalaista sosiaalista mallia, koska sen ansiosta sosiaaliasioissa on menty eteenpäin ja koska sen avulla voidaan vastata myös nykypäivän haasteisiin. Julistuksessa painotettiin unionin toimielinten vastuuta antaa uutta pontta sosiaaliselle Euroopalle käyttämällä kaikkia niiden käytössä olevia keinoja, eritoten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. ”Nykyinen 27 jäsenvaltion EU ei voi olla pelkkä vapaakauppa-alue, vaan sen on taattava tasapaino taloudellisen vapauden ja sosiaalisten oikeuksien välillä. Sisämarkkinoita on voitava säännellä myös sosiaaliasioiden saralla (6).” Ulkopolitiikassa EU:n olisi edistettävä sosiaalimallinsa arvoja, jotta globalisaatio toteutuisi oikeudenmukaisemmin ja jotta kaikille kyettäisiin takaamaan kunnolliset työolot. |
| --- | --- |

3.6

ETSK haluaa myös viitata yhdeksän hallituksen julistukseen (5), jossa korostetaan tarvetta vahvistaa eurooppalaista sosiaalista mallia, koska sen ansiosta sosiaaliasioissa on menty eteenpäin ja koska sen avulla voidaan vastata myös nykypäivän haasteisiin. Julistuksessa painotettiin unionin toimielinten vastuuta antaa uutta pontta sosiaaliselle Euroopalle käyttämällä kaikkia niiden käytössä olevia keinoja, eritoten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. ”Nykyinen 27 jäsenvaltion EU ei voi olla pelkkä vapaakauppa-alue, vaan sen on taattava tasapaino taloudellisen vapauden ja sosiaalisten oikeuksien välillä. Sisämarkkinoita on voitava säännellä myös sosiaaliasioiden saralla (6).” Ulkopolitiikassa EU:n olisi edistettävä sosiaalimallinsa arvoja, jotta globalisaatio toteutuisi oikeudenmukaisemmin ja jotta kaikille kyettäisiin takaamaan kunnolliset työolot.

| 3.7 | Yhteisön uutta sosiaalista toimintaohjelmaa tarvitaan, jotta sosiaalinen kehitys EU:ssa pysyy mukana talouden ja markkinoiden kehityksessä. Sen avulla pyritään osaltaan vahvistamaan Lissabonin strategiaa ja saattamaan sosiaali-, talous-, ja ympäristöpolitiikka ajan tasalle ja sen jälkeen viedä näitä yhdessä eteenpäin. Lisäksi se osuu sopivasti samaan aikaan uuden Lissabonin sopimuksen kanssa, mikä tarjoaa mahdollisuuden sellaisen osallistavamman ja dynaamisemman sosiaalisen Euroopan elvyttämiseksi, joka vastaa kansalaisten tarpeisiin ja odotuksiin. Yhteisön sosiaalinen toimintaohjelma on siksi sisällytettävä Lissabonin sopimuksen jälkeiseen strategiaan, joka perustuu työpaikkoihin, talouskasvuun, kestävyyteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Strategiassa sosiaalinen ulottuvuus on samalla viivalla taloudellisen ulottuvuuden kanssa. |
| --- | --- |

3.7

Yhteisön uutta sosiaalista toimintaohjelmaa tarvitaan, jotta sosiaalinen kehitys EU:ssa pysyy mukana talouden ja markkinoiden kehityksessä. Sen avulla pyritään osaltaan vahvistamaan Lissabonin strategiaa ja saattamaan sosiaali-, talous-, ja ympäristöpolitiikka ajan tasalle ja sen jälkeen viedä näitä yhdessä eteenpäin. Lisäksi se osuu sopivasti samaan aikaan uuden Lissabonin sopimuksen kanssa, mikä tarjoaa mahdollisuuden sellaisen osallistavamman ja dynaamisemman sosiaalisen Euroopan elvyttämiseksi, joka vastaa kansalaisten tarpeisiin ja odotuksiin. Yhteisön sosiaalinen toimintaohjelma on siksi sisällytettävä Lissabonin sopimuksen jälkeiseen strategiaan, joka perustuu työpaikkoihin, talouskasvuun, kestävyyteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Strategiassa sosiaalinen ulottuvuus on samalla viivalla taloudellisen ulottuvuuden kanssa.

4.   Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman periaatteita ja osatekijöitä

| 4.1 | Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman on perustuttava tiukasti Euroopan unionin arvoille ja tavoitteille, siten kuin niistä määrätään Lissabonin sopimuksessa. Sen olisi oltava viitekehyksenä kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitetulle demokraattiselle, solidaarisuuteen perustuvalle, kestävälle, kilpailukykyiselle ja sosiaalisesti osallistavalle hyvinvointialueelle, jossa mahdollisuudet ovat nykyistä tasavertaisemmat ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. Sen olisi oltava myös pääasiallinen väline perusoikeuskirjassa vahvistettujen kansalaisten oikeuksien takaamiseksi. Sosiaalisen toimintaohjelman on perustuttava jäsenvaltioiden väliseen myönteiseen yhteistyöhön, ei kilpajuoksuun alinten mahdollisten sosiaalioikeuksien, sosiaaliturvan ja työolojen soveltamisesta. Euroopan unioni vahvistaa näin, että sen tavoitteet ihmisoikeuksien alalla ovat parhaalla mahdollisella tasolla. |
| --- | --- |

4.1

Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman on perustuttava tiukasti Euroopan unionin arvoille ja tavoitteille, siten kuin niistä määrätään Lissabonin sopimuksessa. Sen olisi oltava viitekehyksenä kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitetulle demokraattiselle, solidaarisuuteen perustuvalle, kestävälle, kilpailukykyiselle ja sosiaalisesti osallistavalle hyvinvointialueelle, jossa mahdollisuudet ovat nykyistä tasavertaisemmat ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. Sen olisi oltava myös pääasiallinen väline perusoikeuskirjassa vahvistettujen kansalaisten oikeuksien takaamiseksi. Sosiaalisen toimintaohjelman on perustuttava jäsenvaltioiden väliseen myönteiseen yhteistyöhön, ei kilpajuoksuun alinten mahdollisten sosiaalioikeuksien, sosiaaliturvan ja työolojen soveltamisesta. Euroopan unioni vahvistaa näin, että sen tavoitteet ihmisoikeuksien alalla ovat parhaalla mahdollisella tasolla.

| 4.2 | Yhteisön sosiaalisen toimintaohjelman takana olisi oltava näkemys eurooppalaisesta yhteiskuntamallista, joka pitää sisällään sekä sosiaalisen markkinatalouden että eurooppalaisen sosiaalisen mallin käsitteen. Se vastaa kansalaisten tarpeisiin ja toiveisiin ja lisää kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia antamalla näille oikeuksia ja asettamalla velvollisuuksia. Lisäksi se edistää osallistavaa demokratiaa, kartoittaa tehostetun työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun sekä kansalaiskeskustelun eri osapuolia ja aktivoi ne. Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman olisi edesautettava luovaa ja innovatiivista tapaa tarttua uusiin haasteisiin ja käsitellä riskejä. |
| --- | --- |

4.2

Yhteisön sosiaalisen toimintaohjelman takana olisi oltava näkemys eurooppalaisesta yhteiskuntamallista, joka pitää sisällään sekä sosiaalisen markkinatalouden että eurooppalaisen sosiaalisen mallin käsitteen. Se vastaa kansalaisten tarpeisiin ja toiveisiin ja lisää kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia antamalla näille oikeuksia ja asettamalla velvollisuuksia. Lisäksi se edistää osallistavaa demokratiaa, kartoittaa tehostetun työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun sekä kansalaiskeskustelun eri osapuolia ja aktivoi ne. Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman olisi edesautettava luovaa ja innovatiivista tapaa tarttua uusiin haasteisiin ja käsitellä riskejä.

| 4.3 | Uuden ohjelman olisi perustuttava pitkän aikavälin sosiaalisiin ja yhteiskunnallisiin näkymiin, ja sillä olisi vastattava uusiin odotuksiin ja olosuhteisiin. Ohjelman pitkän aikavälin perspektiivin olisi tarkoitettava sitä, että painotetaan lapsiin ja nuoreen sukupolveen kohdistuvia toimia. |
| --- | --- |

4.3

Uuden ohjelman olisi perustuttava pitkän aikavälin sosiaalisiin ja yhteiskunnallisiin näkymiin, ja sillä olisi vastattava uusiin odotuksiin ja olosuhteisiin. Ohjelman pitkän aikavälin perspektiivin olisi tarkoitettava sitä, että painotetaan lapsiin ja nuoreen sukupolveen kohdistuvia toimia.

| 4.4 | Siksi ohjelmassa on ajantasaistettava ja vahvistettava EU:n sosiaalipolitiikan tavoitteet, sitä koskevat ehdotukset ja pyrkimykset pitkälle vuoden 2010 jälkeen. Sen olisi kaikilla tasoilla toimittava Euroopan uudelleen elvytetyn sosiaalipolitiikan kattavana poliittisena toimintasuunnitelmana, jota yhteisten arvojen pohjalta säännöllisesti ajantasaistetut sosiaalipoliittiset ohjelmat (7) tukevat. |
| --- | --- |

4.4

Siksi ohjelmassa on ajantasaistettava ja vahvistettava EU:n sosiaalipolitiikan tavoitteet, sitä koskevat ehdotukset ja pyrkimykset pitkälle vuoden 2010 jälkeen. Sen olisi kaikilla tasoilla toimittava Euroopan uudelleen elvytetyn sosiaalipolitiikan kattavana poliittisena toimintasuunnitelmana, jota yhteisten arvojen pohjalta säännöllisesti ajantasaistetut sosiaalipoliittiset ohjelmat (7) tukevat.

| 4.5 | Yhteisön sosiaalinen toimintaohjelma on tiiviissä yhteydessä dynaamiseen Euroopan sosiaalimalliin (8). Mallin vahvuus perustuu pääosin siihen, että siinä varsin erilaisista tilanteista lähtien tukeudutaan yhteisiin arvoihin, jotta yhdessä asianmukaisten kumppaneiden kanssa voidaan kehittää välineitä, menettelyjä ja toimia, mikä takaa aidon lähentymisen ja siten edistyksen. EU:n rahoituskapasiteetti on olennainen tekijä, jonka avulla voidaan taata vakaa kehitys ja mahdollistetaan se, että muista alueista rakenteellisesti jälkeen jääneet alueet voivat kuroa välimatkan umpeen. |
| --- | --- |

4.5

Yhteisön sosiaalinen toimintaohjelma on tiiviissä yhteydessä dynaamiseen Euroopan sosiaalimalliin (8). Mallin vahvuus perustuu pääosin siihen, että siinä varsin erilaisista tilanteista lähtien tukeudutaan yhteisiin arvoihin, jotta yhdessä asianmukaisten kumppaneiden kanssa voidaan kehittää välineitä, menettelyjä ja toimia, mikä takaa aidon lähentymisen ja siten edistyksen. EU:n rahoituskapasiteetti on olennainen tekijä, jonka avulla voidaan taata vakaa kehitys ja mahdollistetaan se, että muista alueista rakenteellisesti jälkeen jääneet alueet voivat kuroa välimatkan umpeen.

| 4.6 | Toimintaohjelmassa on tuotava esiin, että talouskehitys ja sosiaalinen edistys ovat toinen toistaan vahvistavia ja toisistaan riippuvaisia. Taloudellisen kilpailukyvyn yhdistäminen yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen ja solidaarisuuteen on paras tapa edistää Euroopan unionin kansalaisten hyvinvointia. Ohjelmaan voitaisiin — asettamalla ehdoksi tietyt vielä määriteltävät edunsaajille osoitettavat takuut — sisällyttää julkisten ja yksityisten aloitteiden yhdistelmä kestävän rahoituksen löytämiseksi osallistavalle sosiaaliselle hyvinvoinnille. Näin olisi myös luotava puitteet, joilla taataan, että yleishyödylliset palvelut ovat kaikkien käytössä ja että ne ovat laadukkaita ja helposti saatavilla. |
| --- | --- |

4.6

Toimintaohjelmassa on tuotava esiin, että talouskehitys ja sosiaalinen edistys ovat toinen toistaan vahvistavia ja toisistaan riippuvaisia. Taloudellisen kilpailukyvyn yhdistäminen yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen ja solidaarisuuteen on paras tapa edistää Euroopan unionin kansalaisten hyvinvointia. Ohjelmaan voitaisiin — asettamalla ehdoksi tietyt vielä määriteltävät edunsaajille osoitettavat takuut — sisällyttää julkisten ja yksityisten aloitteiden yhdistelmä kestävän rahoituksen löytämiseksi osallistavalle sosiaaliselle hyvinvoinnille. Näin olisi myös luotava puitteet, joilla taataan, että yleishyödylliset palvelut ovat kaikkien käytössä ja että ne ovat laadukkaita ja helposti saatavilla.

| 4.7 | Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman olisi tuettava sosiaalisesti vastuullisia yrityksiä, vääristymätöntä kilpailua ja yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia, jotta sisämarkkinat voivat toimia menestyksekkäästi, ilman että mahdollinen sosiaalisäännösten polkeminen heikentää niitä. Tässä yhteydessä siinä olisi myös keskityttävä eritoten tulevaisuuden työpaikkojen laatuun sekä niiden edellytyksenä olevaan osaamisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

4.7

Yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman olisi tuettava sosiaalisesti vastuullisia yrityksiä, vääristymätöntä kilpailua ja yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia, jotta sisämarkkinat voivat toimia menestyksekkäästi, ilman että mahdollinen sosiaalisäännösten polkeminen heikentää niitä. Tässä yhteydessä siinä olisi myös keskityttävä eritoten tulevaisuuden työpaikkojen laatuun sekä niiden edellytyksenä olevaan osaamisyhteiskuntaan.

| 4.8 | Kaikenlaisen komission määritelmän mukaisen yrittäjähengen (9) edistäminen parantaa sekä taloudellisten että sosiaalisten toimien vaikuttavuutta (10). Yritysten monimuotoisuus on taattava, ja sitä on edistettävä, jotta voidaan hyödyntää pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten mukanaan tuomat erityislaatuiset edut sekä niiden panos sosiaaliseen ulottuvuuteen. Yhdistysten, säätiöiden, keskinäisten yhtiöiden ja pienten yritysten toimintaa koskevia unionin tason säännöksiä tarvitaan yhtäläisten toimintamahdollisuuksien luomiseksi kaikille talouselämän toimijoille. |
| --- | --- |

4.8

Kaikenlaisen komission määritelmän mukaisen yrittäjähengen (9) edistäminen parantaa sekä taloudellisten että sosiaalisten toimien vaikuttavuutta (10). Yritysten monimuotoisuus on taattava, ja sitä on edistettävä, jotta voidaan hyödyntää pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten mukanaan tuomat erityislaatuiset edut sekä niiden panos sosiaaliseen ulottuvuuteen. Yhdistysten, säätiöiden, keskinäisten yhtiöiden ja pienten yritysten toimintaa koskevia unionin tason säännöksiä tarvitaan yhtäläisten toimintamahdollisuuksien luomiseksi kaikille talouselämän toimijoille.

| 4.9 | Yhteisön uutta sosiaalista toimintaohjelmaa laadittaessa perusajatuksena olisi oltava kattavuus ja johdonmukaisuus. Siinä olisi siksi tutkittava myös mahdollisuutta sisällyttää sosiaalipolitiikka muihin politiikan aloihin. Sen olisi tultava luontevaksi osaksi makrotalous- vero- ja kilpailupolitiikkaa, kestävän kehityksen strategiaa, teollisuuspolitiikkaa, alueellista yhteenkuuluvuutta ja EU:n ulkoasioita. |
| --- | --- |

4.9

Yhteisön uutta sosiaalista toimintaohjelmaa laadittaessa perusajatuksena olisi oltava kattavuus ja johdonmukaisuus. Siinä olisi siksi tutkittava myös mahdollisuutta sisällyttää sosiaalipolitiikka muihin politiikan aloihin. Sen olisi tultava luontevaksi osaksi makrotalous- vero- ja kilpailupolitiikkaa, kestävän kehityksen strategiaa, teollisuuspolitiikkaa, alueellista yhteenkuuluvuutta ja EU:n ulkoasioita.

| 4.10 | Yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma vahvistaisi tuntuvasti komission hiljattain esittämää uutta 2000-luvun sosiaalista visiota mahdollisuuksista elämässä (11). Komissio esittää asiakirjassa kehystä EU:n politiikoille ja tähdentää, että mahdollisuuksiin, väyliin ja yhteisvastuuseen perustuva visio vaatii pitkäaikaista investoimista sekä sosiaaliseen että inhimilliseen pääomaan. Tällaiset investoinnit lisäävät taloudellista suorituskykyä, ja ne ovat perusteltuja myös kestävän kehityksen näkökulmasta. Komitea kannattaa vahvasti tätä ajatusta ja katsoo, että sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa on taattava se, että innovatiivisia keinoja löytyy sosiaaliseen ja inhimilliseen pääomaan tehtyjen investointien rahoittamiseksi. EU:n talousarviossa olisi otettava tämä huomioon. Voitaisiin myös tutkia, olisiko sosiaalisten perusrakenteiden kehittämiseen mahdollista käyttää Euroopan laajuista lainajärjestelyä. |
| --- | --- |

4.10

Yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma vahvistaisi tuntuvasti komission hiljattain esittämää uutta 2000-luvun sosiaalista visiota mahdollisuuksista elämässä (11). Komissio esittää asiakirjassa kehystä EU:n politiikoille ja tähdentää, että mahdollisuuksiin, väyliin ja yhteisvastuuseen perustuva visio vaatii pitkäaikaista investoimista sekä sosiaaliseen että inhimilliseen pääomaan. Tällaiset investoinnit lisäävät taloudellista suorituskykyä, ja ne ovat perusteltuja myös kestävän kehityksen näkökulmasta. Komitea kannattaa vahvasti tätä ajatusta ja katsoo, että sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa on taattava se, että innovatiivisia keinoja löytyy sosiaaliseen ja inhimilliseen pääomaan tehtyjen investointien rahoittamiseksi. EU:n talousarviossa olisi otettava tämä huomioon. Voitaisiin myös tutkia, olisiko sosiaalisten perusrakenteiden kehittämiseen mahdollista käyttää Euroopan laajuista lainajärjestelyä.

| 4.11 | Uuden toimintaohjelman avulla olisi niin ikään edesautettava tasapuolisempaa ja tasapainoisempaa globalisaatiota edistämällä EU:n sosiaalimallin periaatteita ja arvoja EU:n ulkosuhteissa. EU:n ulkopuolisille maille olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaiskeskustelun edistämiseksi sekä työllisyys- ja sosiaaliturvapolitiikkojen kehittämiseksi tarjottava kumppanuuksia, joiden yhteydessä tarjottava tekninen ja taloudellinen apu on nykyistä mittavampaa. Kauppasuhteissa olisi vaadittava muun muassa kansainvälisen työjärjestön periaatteiden ja normien mukaisten yksilön perusoikeuksien sekä sosiaalisten oikeuksien noudattamista (12). |
| --- | --- |

4.11

Uuden toimintaohjelman avulla olisi niin ikään edesautettava tasapuolisempaa ja tasapainoisempaa globalisaatiota edistämällä EU:n sosiaalimallin periaatteita ja arvoja EU:n ulkosuhteissa. EU:n ulkopuolisille maille olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaiskeskustelun edistämiseksi sekä työllisyys- ja sosiaaliturvapolitiikkojen kehittämiseksi tarjottava kumppanuuksia, joiden yhteydessä tarjottava tekninen ja taloudellinen apu on nykyistä mittavampaa. Kauppasuhteissa olisi vaadittava muun muassa kansainvälisen työjärjestön periaatteiden ja normien mukaisten yksilön perusoikeuksien sekä sosiaalisten oikeuksien noudattamista (12).

5.   Monitasoinen hallinto

| 5.1 | Euroopan unionin toimielinten on täytettävä edelläkävijän roolinsa ja huolehdittava perustamissopimuksessa niille asetetusta velvollisuudesta pyrkiä sosiaaliseen edistykseen. Yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma on siksi paikallaan. Käytännöllisyyden ja tehokkuuden vuoksi olisikin käytettävä kaikkia perustamissopimuksessa tähän tarkoitukseen määrättyjä keinoja ja toimia (13), toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden asettamat edellytykset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

5.1

Euroopan unionin toimielinten on täytettävä edelläkävijän roolinsa ja huolehdittava perustamissopimuksessa niille asetetusta velvollisuudesta pyrkiä sosiaaliseen edistykseen. Yhteisön uusi sosiaalinen toimintaohjelma on siksi paikallaan. Käytännöllisyyden ja tehokkuuden vuoksi olisikin käytettävä kaikkia perustamissopimuksessa tähän tarkoitukseen määrättyjä keinoja ja toimia (13), toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden asettamat edellytykset huomioon ottaen.

| 5.2 | Vuoden 1989 sosiaalinen toimintaohjelma on yhdessä vuoden 1992 yhtenäismarkkinahankeen kanssa osoittanut yhteisömenettelyn arvon. Koska yhteisömenettelyä sovelletaan edelleen sisämarkkinoiden parhaillaan käynnissä olevaan uudelleen tarkasteluun, komitea katsoo, että sitä voisi käyttää myös uudelleen elvytettyyn sosiaaliseen ulottuvuuteen. Näin olisi mahdollista antaa kaikki nykyisen EU:n jäsenvaltiot kattavaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

5.2

Vuoden 1989 sosiaalinen toimintaohjelma on yhdessä vuoden 1992 yhtenäismarkkinahankeen kanssa osoittanut yhteisömenettelyn arvon. Koska yhteisömenettelyä sovelletaan edelleen sisämarkkinoiden parhaillaan käynnissä olevaan uudelleen tarkasteluun, komitea katsoo, että sitä voisi käyttää myös uudelleen elvytettyyn sosiaaliseen ulottuvuuteen. Näin olisi mahdollista antaa kaikki nykyisen EU:n jäsenvaltiot kattavaa lainsäädäntöä.

| 5.3 | Samalla työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden monipuolinen ja monimuotoinen osallistuminen toimintaan voi edesauttaa sitä, että asia koetaan nykyistä paremmin omaksi. Kaikkien alan sidosryhmien on osallistuttava, jotta yhteisön sosiaalisesta toimintaohjelmasta muotoutuisi relevantti, konkreettinen ja käytännöllinen ja jotta sillä voitaisiin vastata kansalaisia askarruttaviin kysymyksiin. Seuraavassa kuvaillun ”alhaalta ylöspäin” -menetelmän olisi toimittava vuorovaikutuksessa EU:n aloitteiden kanssa. |
| --- | --- |

5.3

Samalla työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden monipuolinen ja monimuotoinen osallistuminen toimintaan voi edesauttaa sitä, että asia koetaan nykyistä paremmin omaksi. Kaikkien alan sidosryhmien on osallistuttava, jotta yhteisön sosiaalisesta toimintaohjelmasta muotoutuisi relevantti, konkreettinen ja käytännöllinen ja jotta sillä voitaisiin vastata kansalaisia askarruttaviin kysymyksiin. Seuraavassa kuvaillun ”alhaalta ylöspäin” -menetelmän olisi toimittava vuorovaikutuksessa EU:n aloitteiden kanssa.

| 5.4 | Kansalaisten tarpeet ja toiveet sekä heitä askarruttavat kysymykset on selvitettävä. Euroopan komission aloite, jossa luodaan tilannekatsaus nyky-yhteiskuntaan, voi toimia yhtenä mallina. Katsaus voitaisiin myös muuttaa säännöllisesti laadittavan raportin muotoon, jossa otetaan huomioon myös alueellinen taso. Edustavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat olennaisessa asemassa kansalaisten toiveisiin vastaamisessa tai niiden välittämisessä oikealle tasolle, myös Euroopan unionin tasolle. Ne on järjestelmällisesti otettava mukaan Euroopan komission katsauksiin ja kuulemistilaisuuksiin, jolloin komitea toteuttaa välittäjän rooliaan. |
| --- | --- |

5.4

Kansalaisten tarpeet ja toiveet sekä heitä askarruttavat kysymykset on selvitettävä. Euroopan komission aloite, jossa luodaan tilannekatsaus nyky-yhteiskuntaan, voi toimia yhtenä mallina. Katsaus voitaisiin myös muuttaa säännöllisesti laadittavan raportin muotoon, jossa otetaan huomioon myös alueellinen taso. Edustavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat olennaisessa asemassa kansalaisten toiveisiin vastaamisessa tai niiden välittämisessä oikealle tasolle, myös Euroopan unionin tasolle. Ne on järjestelmällisesti otettava mukaan Euroopan komission katsauksiin ja kuulemistilaisuuksiin, jolloin komitea toteuttaa välittäjän rooliaan.

| 5.5 | Tässä yhteydessä ETSK korostaa, että kaikilla tasoilla on käynnistettävä pysyvä keskustelu, jotta voidaan vastata sosiaalipolitiikan tuleviin haasteisiin ja tehdä strategisia päätöksiä. Keskustelun tarkoitus on auttaa pääsemään vähitellen Euroopan sosiaalipolitiikassa uuteen yhteisymmärrykseen, joka perustuu kaikkien osapuolien yhteiseen sitoutumiseen. |
| --- | --- |

5.5

Tässä yhteydessä ETSK korostaa, että kaikilla tasoilla on käynnistettävä pysyvä keskustelu, jotta voidaan vastata sosiaalipolitiikan tuleviin haasteisiin ja tehdä strategisia päätöksiä. Keskustelun tarkoitus on auttaa pääsemään vähitellen Euroopan sosiaalipolitiikassa uuteen yhteisymmärrykseen, joka perustuu kaikkien osapuolien yhteiseen sitoutumiseen.

| 5.6 | Eri alojen välinen, alakohtainen ja kansainvälinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu pysyy yhtenä jäsenvaltioiden ja EU:n tason sosiaalimallin kulmakivistä. Työnantajat ja ammattiyhdistykset ovat olennaisessa asemassa sosiaaliasioihin liittyviin haasteisiin vastaamisessa, sillä ne ovat talouskehityksen ja sosiaaliasioiden kehityksen kantava voima. Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten laatimat yhteiset analyysiraportit sekä niiden määrittelemät painopisteet muodostavat olennaisen osan EU:n tai kansallisen tason asianmukaisten toimien puitteita (14). |
| --- | --- |

5.6

Eri alojen välinen, alakohtainen ja kansainvälinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu pysyy yhtenä jäsenvaltioiden ja EU:n tason sosiaalimallin kulmakivistä. Työnantajat ja ammattiyhdistykset ovat olennaisessa asemassa sosiaaliasioihin liittyviin haasteisiin vastaamisessa, sillä ne ovat talouskehityksen ja sosiaaliasioiden kehityksen kantava voima. Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten laatimat yhteiset analyysiraportit sekä niiden määrittelemät painopisteet muodostavat olennaisen osan EU:n tai kansallisen tason asianmukaisten toimien puitteita (14).

| 5.7 | Tulevaisuudessa toisen kulmakiven muodostaa kansalaiskeskustelu, joka on tarkasti pidettävä erillään työmarkkinaosapuolten välisestä vuoropuhelusta. On todellinen haaste saada kansalaiset ja näiden organisaatiot mukaan sosiaalisen Euroopan luomiseen. |
| --- | --- |

5.7

Tulevaisuudessa toisen kulmakiven muodostaa kansalaiskeskustelu, joka on tarkasti pidettävä erillään työmarkkinaosapuolten välisestä vuoropuhelusta. On todellinen haaste saada kansalaiset ja näiden organisaatiot mukaan sosiaalisen Euroopan luomiseen.

| 5.8 | Talous- ja sosiaalineuvostoilla ja vastaavilla elimillä olisi oltava kaikissa vaiheissa mahdollisuus osallistua yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman muotoiluun ja sen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

5.8

Talous- ja sosiaalineuvostoilla ja vastaavilla elimillä olisi oltava kaikissa vaiheissa mahdollisuus osallistua yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman muotoiluun ja sen toteuttamiseen.

| 5.9 | Sosiaalipolitiikan alalla toimivia nykyisiä kumppanuuksia ja käynnistettyä sosiaalipoliittista vuoropuhelua on vahvistettava käytännössä. Sellaisia jäsenvaltioissa tai EU:n tasolla kumppanuudesta saatuja myönteisiä kokemuksia tai esimerkkejä, jotka ovat edesauttaneet sosiaalista hyvinvointia, on levitettävä ja mahdollisesti tutkittava edelleen. |
| --- | --- |

5.9

Sosiaalipolitiikan alalla toimivia nykyisiä kumppanuuksia ja käynnistettyä sosiaalipoliittista vuoropuhelua on vahvistettava käytännössä. Sellaisia jäsenvaltioissa tai EU:n tasolla kumppanuudesta saatuja myönteisiä kokemuksia tai esimerkkejä, jotka ovat edesauttaneet sosiaalista hyvinvointia, on levitettävä ja mahdollisesti tutkittava edelleen.

| 5.10 | Yhteiskunta- ja talouselämän toimijoiden riippumattomuutta ja valmiuksien parantamista on edistettävä ja tuettava asianmukaisilla julkisen sektorin toimilla tavoitteena luoda suotuisa ympäristö, jonka ansiosta ne pystyvät paremmin toimimaan ”alhaalta ylöspäin” -perspektiivissä ja tunnistamaan tärkeimpiä toiminta-aloja. |
| --- | --- |

5.10

Yhteiskunta- ja talouselämän toimijoiden riippumattomuutta ja valmiuksien parantamista on edistettävä ja tuettava asianmukaisilla julkisen sektorin toimilla tavoitteena luoda suotuisa ympäristö, jonka ansiosta ne pystyvät paremmin toimimaan ”alhaalta ylöspäin” -perspektiivissä ja tunnistamaan tärkeimpiä toiminta-aloja.

6.   Tärkeimmät toiminta-alat

6.1   Kestävä elinkaari

| — | Yhteisillä sitoumuksilla turvatut yksilölliset väylät. Määritellään myös joustoturvan (15) edistämiseksi yhteiset periaatteet, joita noudattaen tuetaan siirtymiä yksilön koko elinkaaren aikana taatun yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, palvelujen saatavuuden, oikeuksien säilyttämisen, riittävien tulojen avulla ja julkisen ja/tai yksityisen rahoituksen avulla, suhteutettuna ne asetettuihin sosiaaliturvatavoitteisiin. Mukautetaan ja jos mahdollista täydennetään sosiaaliturvajärjestelmiä työehtosopimuksilla ja keskinäisesti järjestetyllä rahoituksella. |
| --- | --- |

—

Yhteisillä sitoumuksilla turvatut yksilölliset väylät. Määritellään myös joustoturvan (15) edistämiseksi yhteiset periaatteet, joita noudattaen tuetaan siirtymiä yksilön koko elinkaaren aikana taatun yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, palvelujen saatavuuden, oikeuksien säilyttämisen, riittävien tulojen avulla ja julkisen ja/tai yksityisen rahoituksen avulla, suhteutettuna ne asetettuihin sosiaaliturvatavoitteisiin. Mukautetaan ja jos mahdollista täydennetään sosiaaliturvajärjestelmiä työehtosopimuksilla ja keskinäisesti järjestetyllä rahoituksella.

| — | Parempi elämänlaatu sosiaalisen kestävyyden peruskirjan ansiosta. Peruskirja pitää sisällään muassa sosiaaliset perusoikeudet, oikeuden sosiaaliturvaan, terveys- ja sosiaalipalveluihin sekä potilaiden, myös mielenterveyspotilaiden, oikeudet. |
| --- | --- |

—

Parempi elämänlaatu sosiaalisen kestävyyden peruskirjan ansiosta. Peruskirja pitää sisällään muassa sosiaaliset perusoikeudet, oikeuden sosiaaliturvaan, terveys- ja sosiaalipalveluihin sekä potilaiden, myös mielenterveyspotilaiden, oikeudet.

6.2   Sosiaalisten perusoikeuksien takaaminen

| — | Euroopan unionin perusoikeuskirja. Perusoikeuskirjan periaatteita ja määräyksiä olisi käytettävä apuna ohjaamaan ja edistämään yhteisön sosiaalipolitiikkaa ja sosiaalipolitiikan toimia. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin perusoikeuskirja. Perusoikeuskirjan periaatteita ja määräyksiä olisi käytettävä apuna ohjaamaan ja edistämään yhteisön sosiaalipolitiikkaa ja sosiaalipolitiikan toimia.

| — | Valppaana kaikenlaisen syrjinnän torjumisessa. On annettava lisää lainsäädäntöä ja ryhdyttävä muihin tarpeellisiin toimiin perustamissopimuksen määräysten (16) noudattamisen varmistamiseksi, jotta voidaan puuttua syrjinnän kaikkiin muotoihin. |
| --- | --- |

—

Valppaana kaikenlaisen syrjinnän torjumisessa. On annettava lisää lainsäädäntöä ja ryhdyttävä muihin tarpeellisiin toimiin perustamissopimuksen määräysten (16) noudattamisen varmistamiseksi, jotta voidaan puuttua syrjinnän kaikkiin muotoihin.

| — | Kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja EU:n ihmisoikeuksia koskevien asiakirjojen ratifioiminen. Ryhdyttävä toimiin, joilla taataan kyseisten välineiden määräysten oikeudellinen ja käytännön täytäntöönpano ja varmistetaan, että EU:n ja jäsenvaltioiden valvonta on nykyistä tehokkaampaa. YK:n yleissopimukseen lapsen oikeuksista on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

—

Kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja EU:n ihmisoikeuksia koskevien asiakirjojen ratifioiminen. Ryhdyttävä toimiin, joilla taataan kyseisten välineiden määräysten oikeudellinen ja käytännön täytäntöönpano ja varmistetaan, että EU:n ja jäsenvaltioiden valvonta on nykyistä tehokkaampaa. YK:n yleissopimukseen lapsen oikeuksista on kiinnitettävä erityistä huomiota.

6.3   Kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen — Valmiuksien kehittäminen

| — | Eurooppalainen ohjelma osaamisen kohentamiseen
   (17). Elinikäisen oppimisen ensisijaiset tavoitteet ja toimet: luodaan oikeusperusta ja varmistetaan riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

—

Eurooppalainen ohjelma osaamisen kohentamiseen
   (17). Elinikäisen oppimisen ensisijaiset tavoitteet ja toimet: luodaan oikeusperusta ja varmistetaan riittävä rahoitus.

| — | Eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano, johon kuuluu etenkin






  — | huomattaviin investointeihin perustuva nuorison työllisyyspaketti. Työllisyyspaketin avulla autetaan nuoria hankkimaan ensimmäistä kunnollista työkokemusta, minkä ansiosta pysyvien työsuhteiden löytäminen helpottuu. |
| --- | --- | --- |

—

Eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano, johon kuuluu etenkin

—

huomattaviin investointeihin perustuva nuorison työllisyyspaketti. Työllisyyspaketin avulla autetaan nuoria hankkimaan ensimmäistä kunnollista työkokemusta, minkä ansiosta pysyvien työsuhteiden löytäminen helpottuu.

| — | toisen mahdollisuuden tarjoaminen koulunsa keskeyttäneille. |
| --- | --- |

—

toisen mahdollisuuden tarjoaminen koulunsa keskeyttäneille.

| — | Yhteisön kotouttamispolitiikan puiteohjelma. Tehokas ja johdonmukainen maahanmuuttajien, pakolaisten ja vähemmistöjen oikeuksiin perustuva kotouttamispolitiikka, jota tuetaan runsailla rahoitusvaroilla. Tähän kuuluu jatkuva tuki Euroopan kotouttamisfoorumille, jonka ETSK:n ja komission on määrä perustaa, jotta maahanmuuttajat saavat mielipiteensä julki. |
| --- | --- |

—

Yhteisön kotouttamispolitiikan puiteohjelma. Tehokas ja johdonmukainen maahanmuuttajien, pakolaisten ja vähemmistöjen oikeuksiin perustuva kotouttamispolitiikka, jota tuetaan runsailla rahoitusvaroilla. Tähän kuuluu jatkuva tuki Euroopan kotouttamisfoorumille, jonka ETSK:n ja komission on määrä perustaa, jotta maahanmuuttajat saavat mielipiteensä julki.

6.4   Tavoitteena kaikkien yhteiskunta

| — | Köyhyyden kitkeminen







  — | tavoitteena pidetään edelleen köyhyyden kitkemistä kaikista jäsenvaltioista |
| --- | --- | --- |

—

Köyhyyden kitkeminen

—

tavoitteena pidetään edelleen köyhyyden kitkemistä kaikista jäsenvaltioista

| — | toteutetaan visio lasten köyhyyden poistamisesta |
| --- | --- |

—

toteutetaan visio lasten köyhyyden poistamisesta

| — | varmistetaan säälliset eläkkeet vanhuusiän köyhyyden torjumiseksi |
| --- | --- |

—

varmistetaan säälliset eläkkeet vanhuusiän köyhyyden torjumiseksi

| — | luodaan, toissijaisuusperiaatetta noudattaen, yhteiset periaatteet kohtuulliselle vähimmäistulolle |
| --- | --- |

—

luodaan, toissijaisuusperiaatetta noudattaen, yhteiset periaatteet kohtuulliselle vähimmäistulolle

| — | Sukupuolten tasa-arvo







  — | pannaan täytäntöön Euroopan tasa-arvosopimus (lainsäädännön, avoimen koordinointimenetelmän ja yhteisten periaatteiden avulla) |
| --- | --- | --- |

—

Sukupuolten tasa-arvo

—

pannaan täytäntöön Euroopan tasa-arvosopimus (lainsäädännön, avoimen koordinointimenetelmän ja yhteisten periaatteiden avulla)

| — | taataan naisten henkilökohtaiset oikeudet |
| --- | --- |

—

taataan naisten henkilökohtaiset oikeudet

| — | parannetaan naisten osallistumista yhteiskunnan kaikilla sektoreilla |
| --- | --- |

—

parannetaan naisten osallistumista yhteiskunnan kaikilla sektoreilla

| — | torjutaan naisten köyhyyttä |
| --- | --- |

—

torjutaan naisten köyhyyttä

| — | panostetaan kohtuuhintaiseen lasten päivähoitoon ja vanhusten hoitoon ja hoidon saatavuuteen |
| --- | --- |

—

panostetaan kohtuuhintaiseen lasten päivähoitoon ja vanhusten hoitoon ja hoidon saatavuuteen

| — | tarkistetaan vero- ja sosiaaliturvajärjestelmiä |
| --- | --- |

—

tarkistetaan vero- ja sosiaaliturvajärjestelmiä

| — | ehkäistään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. |
| --- | --- |

—

ehkäistään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa.

| — | Ikääntyvän yhteiskunnan tarpeisiin vastaaminen







  — | huolehditaan, että EU:n valtion- ja hallitusten päämiesten hyväksymä perheallianssi on toiminnassa tässä suhteessa |
| --- | --- | --- |

—

Ikääntyvän yhteiskunnan tarpeisiin vastaaminen

—

huolehditaan, että EU:n valtion- ja hallitusten päämiesten hyväksymä perheallianssi on toiminnassa tässä suhteessa

| — | luodaan ”allianssi ikääntyviä varten” (18) |
| --- | --- |

—

luodaan ”allianssi ikääntyviä varten” (18)

| — | taataan, että kaikilla on mahdollisuus pitkäaikaishoitoon, ja että se on kestävästi rahoitettavissa |
| --- | --- |

—

taataan, että kaikilla on mahdollisuus pitkäaikaishoitoon, ja että se on kestävästi rahoitettavissa

| — | käynnistetään tutkimusohjelma |
| --- | --- |

—

käynnistetään tutkimusohjelma

| — | perustetaan hyviä käytäntöjä kartoittava seurantakeskus. |
| --- | --- |

—

perustetaan hyviä käytäntöjä kartoittava seurantakeskus.

| — | Kattava EU:n vammaisstrategia







  — | tehdään erityisesti vammaisten syrjinnän torjumista koskeva puite-ehdotus |
| --- | --- | --- |

—

Kattava EU:n vammaisstrategia

—

tehdään erityisesti vammaisten syrjinnän torjumista koskeva puite-ehdotus

| — | vahvistetaan periaate vammaisuuden huomioon ottamisesta kaikissa poliitikoissa |
| --- | --- |

—

vahvistetaan periaate vammaisuuden huomioon ottamisesta kaikissa poliitikoissa

| — | laaditaan kattava säädöskokonaisuus sekä vaikutustenarviointeja muusta lainsäädännöstä |
| --- | --- |

—

laaditaan kattava säädöskokonaisuus sekä vaikutustenarviointeja muusta lainsäädännöstä

| — | Paremmat yleishyödylliset palvelut







  — | huolehditaan oikeusvarmuudesta, jota tarvitaan toimivien yleishyödyllisten palvelujen ja eritoten yleishyödyllisten sosiaalipalveluiden takaamiseksi, sekä siitä, että nämä palvelut ovat toimijoiden osaamisen mukaisesti korkealaatuisia |
| --- | --- | --- |

—

Paremmat yleishyödylliset palvelut

—

huolehditaan oikeusvarmuudesta, jota tarvitaan toimivien yleishyödyllisten palvelujen ja eritoten yleishyödyllisten sosiaalipalveluiden takaamiseksi, sekä siitä, että nämä palvelut ovat toimijoiden osaamisen mukaisesti korkealaatuisia

| — | kehitetään laadun mittaamiseen välineitä, joiden avulla voidaan arvioida näitä palveluja niiden tehokkuuden, muun muassa kustannustehokkuuden, parantamiseksi |
| --- | --- |

—

kehitetään laadun mittaamiseen välineitä, joiden avulla voidaan arvioida näitä palveluja niiden tehokkuuden, muun muassa kustannustehokkuuden, parantamiseksi

| — | edistetään investointeja erilaisten julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoituksen muotojen (julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö) avulla, eritoten julkisen infrastruktuurin kehittämisessä silloin, kun sen käytöstä saadaan tuloja. |
| --- | --- |

—

edistetään investointeja erilaisten julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoituksen muotojen (julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö) avulla, eritoten julkisen infrastruktuurin kehittämisessä silloin, kun sen käytöstä saadaan tuloja.

6.5   Työllistymismahdollisuuksien ja laadukkaiden työpaikkojen luominen

| — | Kunnianhimoinen ja tehokas Euroopan työllisyysstrategia. Strategiassa olisi oltava mitattavissa ja vertailtavissa olevia tavoitteita, jotka koskevat aktivointia, elinikäistä oppimista, nuorisotyöllisyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa. Komissiolle olisi annettava enemmän täytäntöönpanovaltaa. |
| --- | --- |

—

Kunnianhimoinen ja tehokas Euroopan työllisyysstrategia. Strategiassa olisi oltava mitattavissa ja vertailtavissa olevia tavoitteita, jotka koskevat aktivointia, elinikäistä oppimista, nuorisotyöllisyyttä ja sukupuolten tasa-arvoa. Komissiolle olisi annettava enemmän täytäntöönpanovaltaa.

| — | Liikkuvuudesta mahdollisuus kaikille. Sisämarkkinoiden edut olisi hyödynnettävä ja työvoiman vapaa liikkuminen toteutettava EU:n sisällä täysimääräisesti yhdistettynä seuraaviin seikkoihin:






  — | sosiaaliturvaa koskevat asianmukaiset toimet (sosiaaliturvakysymysten tehokas koordinointi valtioiden kesken ja eläkkeisiin ja terveydenhuoltoon liittyvien sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyys) |
| --- | --- | --- |

—

Liikkuvuudesta mahdollisuus kaikille. Sisämarkkinoiden edut olisi hyödynnettävä ja työvoiman vapaa liikkuminen toteutettava EU:n sisällä täysimääräisesti yhdistettynä seuraaviin seikkoihin:

—

sosiaaliturvaa koskevat asianmukaiset toimet (sosiaaliturvakysymysten tehokas koordinointi valtioiden kesken ja eläkkeisiin ja terveydenhuoltoon liittyvien sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyys)

| — | mahdollisuus asuntoon, lasten päivähoitoon ja koulutukseen |
| --- | --- |

—

mahdollisuus asuntoon, lasten päivähoitoon ja koulutukseen

| — | lähetettyjen työntekijöiden ja liikkuvan työvoiman samanarvoinen kohtelu — myös vastaanottavan maan työntekijöiden kanssa |
| --- | --- |

—

lähetettyjen työntekijöiden ja liikkuvan työvoiman samanarvoinen kohtelu — myös vastaanottavan maan työntekijöiden kanssa

| — | työntekijöiden lähettämiseen liittyvien kontrollimekanismien tehostaminen ja koordinointi. |
| --- | --- |

—

työntekijöiden lähettämiseen liittyvien kontrollimekanismien tehostaminen ja koordinointi.

| — | Laadukkaita työpaikkoja oikeudenmukaisella palkalla







  — | yhteisten periaatteiden määritteleminen laadukkaiden työpaikkojen, joissa palkka on oikeudenmukainen, edistämiseksi ja epävarmojen työsuhteiden vähentämiseksi |
| --- | --- | --- |

—

Laadukkaita työpaikkoja oikeudenmukaisella palkalla

—

yhteisten periaatteiden määritteleminen laadukkaiden työpaikkojen, joissa palkka on oikeudenmukainen, edistämiseksi ja epävarmojen työsuhteiden vähentämiseksi

| — | kouluttamattomalle ja vielä pätevöitymättömälle työvoimalle suunnattuihin toimiin ryhtyminen |
| --- | --- |

—

kouluttamattomalle ja vielä pätevöitymättömälle työvoimalle suunnattuihin toimiin ryhtyminen

| — | tehostettuihin toimiin ryhtyminen pimeän työn torjumiseksi |
| --- | --- |

—

tehostettuihin toimiin ryhtyminen pimeän työn torjumiseksi

| — | työelämän laatua kuvaavan eurooppalaisen indeksin kehittäminen |
| --- | --- |

—

työelämän laatua kuvaavan eurooppalaisen indeksin kehittäminen

| — | toimiin ryhtyminen työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi tehokkain keinoin uusiin riskeihin vastaamiseksi niin, että otetaan huomioon myös uudenlaiset työn muodot. |
| --- | --- |

—

toimiin ryhtyminen työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi tehokkain keinoin uusiin riskeihin vastaamiseksi niin, että otetaan huomioon myös uudenlaiset työn muodot.

| — | Kaikenlaisen syrjinnän poistaminen työmarkkinoilta muun muassa panemalla täytäntöön tehokkaita strategioita sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi, estämällä syrjäytyminen sekä luomalla tehokkaita väyliä osallistamiselle. |
| --- | --- |

—

Kaikenlaisen syrjinnän poistaminen työmarkkinoilta muun muassa panemalla täytäntöön tehokkaita strategioita sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi, estämällä syrjäytyminen sekä luomalla tehokkaita väyliä osallistamiselle.

6.6   Sosiaalisen yrittäjyyden edistäminen

Yrittäjyyttä sen laajimmassa merkityksessä olisi edistettävä talouskasvun lisäämiseksi ja uusien ja parempien työpaikkojen luomiseksi sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

| — | Yritysten, etenkin sosiaalisten yritysten ja muunlaisten osuus- ja yhteisötalouden yritysten kautta voidaan tehokkaasti integroida yksilöitä yhteiskuntaan ja työelämään. |
| --- | --- |

—

Yritysten, etenkin sosiaalisten yritysten ja muunlaisten osuus- ja yhteisötalouden yritysten kautta voidaan tehokkaasti integroida yksilöitä yhteiskuntaan ja työelämään.

| — | Yrittäjyyttä tukevissa komission ohjelmissa olisi jatkossakin painotettava korkealaatuisia työpaikkoja |
| --- | --- |

—

Yrittäjyyttä tukevissa komission ohjelmissa olisi jatkossakin painotettava korkealaatuisia työpaikkoja

| — | Yritysten yhteiskuntavastuu. Euroopasta olisi tehtävä esikuva yritysten yhteiskuntavastuun saralla niin, että työnantajat, ammattiliitot, kansalaisjärjestöt ja julkisviranomaiset yhdessä ja EU:n kannustimien tukemina kehittävät malleja ja kartoittavat hyviä toimintatapoja kestävältä pohjalta sen lisäksi, että ne noudattavat työ- ja sosiaalilainsäädäntöä täydellisesti. |
| --- | --- |

—

Yritysten yhteiskuntavastuu. Euroopasta olisi tehtävä esikuva yritysten yhteiskuntavastuun saralla niin, että työnantajat, ammattiliitot, kansalaisjärjestöt ja julkisviranomaiset yhdessä ja EU:n kannustimien tukemina kehittävät malleja ja kartoittavat hyviä toimintatapoja kestävältä pohjalta sen lisäksi, että ne noudattavat työ- ja sosiaalilainsäädäntöä täydellisesti.

6.7   Rakennemuutoksen ennakointi ja seuranta

| — | Muutoksen hallinta yhdessä yrityksen ja kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa. Työntekijöiden ja näiden edustajien osallistuminen ja kuuleminen on ensiarvoisen tärkeää, jotta löydetään asianmukaiset ratkaisut. |
| --- | --- |

—

Muutoksen hallinta yhdessä yrityksen ja kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa. Työntekijöiden ja näiden edustajien osallistuminen ja kuuleminen on ensiarvoisen tärkeää, jotta löydetään asianmukaiset ratkaisut.

| — | Ympäristönäkökulmien, elinkeino-, talous- ja yhteiskuntaelämän näkökohtien sisällyttäminen EU:n elinkeinoelämää, ilmastonmuutosta, ja ympäristöä koskeviin ehdotuksiin, yhdistettynä erityisiin rahoitusvälineisiin, joiden avulla tuetaan uutta teknologiaa ja uusia työpaikkoja. |
| --- | --- |

—

Ympäristönäkökulmien, elinkeino-, talous- ja yhteiskuntaelämän näkökohtien sisällyttäminen EU:n elinkeinoelämää, ilmastonmuutosta, ja ympäristöä koskeviin ehdotuksiin, yhdistettynä erityisiin rahoitusvälineisiin, joiden avulla tuetaan uutta teknologiaa ja uusia työpaikkoja.

6.8   Ulkosuhdenäkökulman painottaminen

| — | Eurooppalaisen sosiaalimallin ominaispiirteiden edistäminen EU:n ulkopolitiikassa (tällaisia ovat etenkin kunnollisten työolojen, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaiskeskustelun esiin tuominen esimerkiksi kauppapolitiikassa, suhteissa AKT-maihin ja naapuruuspolitiikassa). |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen sosiaalimallin ominaispiirteiden edistäminen EU:n ulkopolitiikassa (tällaisia ovat etenkin kunnollisten työolojen, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaiskeskustelun esiin tuominen esimerkiksi kauppapolitiikassa, suhteissa AKT-maihin ja naapuruuspolitiikassa).

| — | Kansainvälisen työjärjestöön (ILO) liittyvän toimintamallin vahvistaminen







  — | jäsenvaltiot ratifioivat ja panevat täytäntöön kaikki asiaan liittyvät ILOn yleissopimukset, myös syrjimättömyyttä koskevat sopimukset |
| --- | --- | --- |

—

Kansainvälisen työjärjestöön (ILO) liittyvän toimintamallin vahvistaminen

—

jäsenvaltiot ratifioivat ja panevat täytäntöön kaikki asiaan liittyvät ILOn yleissopimukset, myös syrjimättömyyttä koskevat sopimukset

| — | kauppasopimuksiin sisällytetään ILOn keskeiset normit |
| --- | --- |

—

kauppasopimuksiin sisällytetään ILOn keskeiset normit

| — | vahvistetaan ILOn valvontajärjestelmää |
| --- | --- |

—

vahvistetaan ILOn valvontajärjestelmää

| — | Sosiaalisista oloista kertovien ja ympäristömerkintöjen edistäminen |
| --- | --- |

—

Sosiaalisista oloista kertovien ja ympäristömerkintöjen edistäminen

| — | GSP plus -järjestelmän yleissopimuksista viitekehys
   (19) |
| --- | --- |

—

GSP plus -järjestelmän yleissopimuksista viitekehys
   (19)

| — | edistetään kansainvälisiä järjestelmiä uusien teknologisten ja ympäristöön liittyvien ratkaisujen sekä uusien kansainvälisten rahoitussääntöjen hallinnointiin |
| --- | --- |

—

edistetään kansainvälisiä järjestelmiä uusien teknologisten ja ympäristöön liittyvien ratkaisujen sekä uusien kansainvälisten rahoitussääntöjen hallinnointiin

| — | Yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien sopimusten edistäminen |
| --- | --- |

—

Yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien sopimusten edistäminen

| — | Maahanmuuttopolitiikan kehittäminen ja hallinta yhteistyössä lähtömaiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Maahanmuuttopolitiikan kehittäminen ja hallinta yhteistyössä lähtömaiden kanssa.

7.   Menetelmät ja välineet

7.1   Yleistä

| 7.1.1 | Sosiaalisen edistyksen saavuttamiseksi on äärimmäisen tärkeää etsiä asianmukaisia ja tehokkaita keinoja uusiin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

7.1.1

Sosiaalisen edistyksen saavuttamiseksi on äärimmäisen tärkeää etsiä asianmukaisia ja tehokkaita keinoja uusiin haasteisiin vastaamiseksi.

| 7.1.2 | Sekä nykyisiä että uusia perustamissopimuksen elementtejä olisi hyödynnettävä täysimääräisesti ja sosiaalialan säännöstön täytäntöönpanoa tiukennettava. Sama koskee myös muita toiminnan muotoja ja toimia. |
| --- | --- |

7.1.2

Sekä nykyisiä että uusia perustamissopimuksen elementtejä olisi hyödynnettävä täysimääräisesti ja sosiaalialan säännöstön täytäntöönpanoa tiukennettava. Sama koskee myös muita toiminnan muotoja ja toimia.

7.2   Uusi sekä valmisteilla oleva lainsäädäntö

| 7.2.1 | Perustamissopimuksen 136 ja 137 artiklan soveltamisalan puitteissa on ryhdyttävä seuraaviin lainsäädäntötoimiin:






  — | Saatetaan loppuun keskeneräinen lainsäädäntö (työaika, henkilöstövuokrausyritykset ja vuokratyö, siirrettävät lisäeläkkeet jne.). |
| --- | --- | --- |

7.2.1

Perustamissopimuksen 136 ja 137 artiklan soveltamisalan puitteissa on ryhdyttävä seuraaviin lainsäädäntötoimiin:

—

Saatetaan loppuun keskeneräinen lainsäädäntö (työaika, henkilöstövuokrausyritykset ja vuokratyö, siirrettävät lisäeläkkeet jne.).

| — | Tehostetaan eräitä direktiivejä. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan eräitä direktiivejä.

| — | Poistetaan vaiheittain opt out -mahdollisuus (osallistumattomuus). |
| --- | --- |

—

Poistetaan vaiheittain opt out -mahdollisuus (osallistumattomuus).

| — | Laaditaan puitteet uudenlaisille työsuhteille ja uudenlaisten riskien varalle. |
| --- | --- |

—

Laaditaan puitteet uudenlaisille työsuhteille ja uudenlaisten riskien varalle.

7.3   Vahvistetaan voimaansaattamista, seurantaa ja toimien arviointiprosessia.

| — | Euroopan yhteisön tuomioistuimen tuomioita ja niiden vaikutuksia sosiaalialan säännöstöön on seurattava tarkasti ja tarvittaessa niiden johdosta on ryhdyttävä poliittisiin ja lainsäädännöllisiin toimiin keskeisimpien perusoikeuksien koskemattomuuden varmistamiseksi (20) |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön tuomioistuimen tuomioita ja niiden vaikutuksia sosiaalialan säännöstöön on seurattava tarkasti ja tarvittaessa niiden johdosta on ryhdyttävä poliittisiin ja lainsäädännöllisiin toimiin keskeisimpien perusoikeuksien koskemattomuuden varmistamiseksi (20)

| — | Työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan koko potentiaali on otettava käyttöön yhteisön lainsäädännön, toimien ja ohjelmien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

—

Työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan koko potentiaali on otettava käyttöön yhteisön lainsäädännön, toimien ja ohjelmien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden toteuttamisessa.

| — | Valvonta- ja tarkastusvalmiuksia työterveyden ja -turvallisuuden saralla sekä työntekijöiden oikeuksien toteutumista on parannettava. |
| --- | --- |

—

Valvonta- ja tarkastusvalmiuksia työterveyden ja -turvallisuuden saralla sekä työntekijöiden oikeuksien toteutumista on parannettava.

7.4   Yhteis- ja itsesääntely

| 7.4.1 | Yhteis- ja itsesääntely (sopimukset, vapaaehtoiset menettelysäännöt, standardit jne.) voi täydentää EU:n tasolla annettua puitelainsäädäntöä ja muita toimia myös sosiaalikysymyksissä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on yksi osa tätä. Yhteis- ja itsesääntely voi olla dynaaminen prosessi, jolla vastataan sosiaalisen tilanteen nopeisiin muutoksiin. Sitä on kuitenkin aina arvioitava perusteellisesti ja sen on perustuttava kaikkien asianomaisten tahojen osallistumiseen ja vastuunottoon. Tuloksena ei myöskään saa olla heikompi oikeudellinen asema kuin jo käytössä olevaa yhteisömenettelyä sovellettaessa. |
| --- | --- |

7.4.1

Yhteis- ja itsesääntely (sopimukset, vapaaehtoiset menettelysäännöt, standardit jne.) voi täydentää EU:n tasolla annettua puitelainsäädäntöä ja muita toimia myös sosiaalikysymyksissä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on yksi osa tätä. Yhteis- ja itsesääntely voi olla dynaaminen prosessi, jolla vastataan sosiaalisen tilanteen nopeisiin muutoksiin. Sitä on kuitenkin aina arvioitava perusteellisesti ja sen on perustuttava kaikkien asianomaisten tahojen osallistumiseen ja vastuunottoon. Tuloksena ei myöskään saa olla heikompi oikeudellinen asema kuin jo käytössä olevaa yhteisömenettelyä sovellettaessa.

7.5   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun riippumattomuutta ja tehokkuutta on vahvistettava

| 7.5.1 | Nykyinen (vuodet 2006–2008 kattava) eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteinen työohjelma osoittaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on Eurooppaa kohtaavien haasteiden tasalla, edellyttäen että Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ottavat käyttöön keinoja hyvin toimivan ja dynaamisen riippumattomien työmarkkinasuhteiden kulttuurin luomiseksi kaikilla tasoilla. EU voi tukea tätä:






  — | varmistamalla, että eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia kuullaan asianmukaisesti perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |

7.5.1

Nykyinen (vuodet 2006–2008 kattava) eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteinen työohjelma osoittaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on Eurooppaa kohtaavien haasteiden tasalla, edellyttäen että Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ottavat käyttöön keinoja hyvin toimivan ja dynaamisen riippumattomien työmarkkinasuhteiden kulttuurin luomiseksi kaikilla tasoilla. EU voi tukea tätä:

—

varmistamalla, että eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia kuullaan asianmukaisesti perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti

| — | takaamalla eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten pitkän ajan yhteisten työohjelmien sujuvan täytäntöönpanon |
| --- | --- |

—

takaamalla eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten pitkän ajan yhteisten työohjelmien sujuvan täytäntöönpanon

| — | vahvistamalla ammattiyhdistysten ja työnantajien valmiuksia koulutuksessa ja toimiin ryhtymisessä myös uusin keinoin, etenkin uusissa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

—

vahvistamalla ammattiyhdistysten ja työnantajien valmiuksia koulutuksessa ja toimiin ryhtymisessä myös uusin keinoin, etenkin uusissa jäsenvaltioissa

| — | edistämällä kansainvälisiä työehtosopimuksia muun muassa siten, että taataan työmarkkinaosapuolten euroopanlaajuisille työehtosopimusneuvotteluille vakaa lainsäädäntökehys, joka sisältää myös työehtosopimusten täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä |
| --- | --- |

—

edistämällä kansainvälisiä työehtosopimuksia muun muassa siten, että taataan työmarkkinaosapuolten euroopanlaajuisille työehtosopimusneuvotteluille vakaa lainsäädäntökehys, joka sisältää myös työehtosopimusten täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä

| — | kehittämällä edelleen direktiivejä työntekijöiden osallistumisesta ja erityisesti oikeudesta saada tietoja ja tulla kuulluksi. |
| --- | --- |

—

kehittämällä edelleen direktiivejä työntekijöiden osallistumisesta ja erityisesti oikeudesta saada tietoja ja tulla kuulluksi.

7.6   Kansalaiskeskustelu — Osallistavan demokratian vahvistaminen

| 7.6.1 | Lissabonin sopimuksen osallistavaa demokratiaa koskevat määräykset (21) tarjoavat uusia mahdollisuuksia ottaa työmarkkinaosapuolten lisäksi muitakin kansalaisyhteiskunnan organisaatioita täysimääräisesti mukaan yhteisön sosiaalipolitiikan valmisteluun, etenkin uuden sosiaalialan toimintaohjelman hahmotteluun. |
| --- | --- |

7.6.1

Lissabonin sopimuksen osallistavaa demokratiaa koskevat määräykset (21) tarjoavat uusia mahdollisuuksia ottaa työmarkkinaosapuolten lisäksi muitakin kansalaisyhteiskunnan organisaatioita täysimääräisesti mukaan yhteisön sosiaalipolitiikan valmisteluun, etenkin uuden sosiaalialan toimintaohjelman hahmotteluun.

| 7.6.2 | ETSK on järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustaja EU:n tasolla. Lissabonin sopimuksessa komitealle annetaan lisää mahdollisuuksia toteuttaa täysimääräisesti tehtäväänsä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja unionin päätöksentekotahojen yhdyssiteenä. ETSK:lla on erityinen vastuu osallistavan demokratian vahvistamisessa. Se tekee aloitteita ja pohtii, miten perustamissopimuksen uutta artiklaa voidaan hyödyntää käytännössä sekä sitä, kuinka arvioida eri osallistumistapoja ja kuulemismenettelyjä sekä Euroopan komission ja muiden EU:n toimielinten käyttämiä vaikutusten arviointeja, jotta niistä saataisiin luotettavampia, hyödyllisempiä ja paremmin osallistavia. Tässä yhteydessä komitea toistaa kehotuksensa hyväksyä järjestöjen eurooppalainen perussääntö (22). |
| --- | --- |

7.6.2

ETSK on järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustaja EU:n tasolla. Lissabonin sopimuksessa komitealle annetaan lisää mahdollisuuksia toteuttaa täysimääräisesti tehtäväänsä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja unionin päätöksentekotahojen yhdyssiteenä. ETSK:lla on erityinen vastuu osallistavan demokratian vahvistamisessa. Se tekee aloitteita ja pohtii, miten perustamissopimuksen uutta artiklaa voidaan hyödyntää käytännössä sekä sitä, kuinka arvioida eri osallistumistapoja ja kuulemismenettelyjä sekä Euroopan komission ja muiden EU:n toimielinten käyttämiä vaikutusten arviointeja, jotta niistä saataisiin luotettavampia, hyödyllisempiä ja paremmin osallistavia. Tässä yhteydessä komitea toistaa kehotuksensa hyväksyä järjestöjen eurooppalainen perussääntö (22).

7.7   Merkittävä uusi väline: kansalaisten aloiteoikeus

| 7.7.1 | Kansalaisten aloiteoikeus (23) on yksi merkittävimmistä keinoista, jolla järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi pyrkiä edistämään sosiaalista Eurooppaa, joka on lähempänä kansalaisia ja näiden sosiaaliasioihin kohdistamia odotuksia. |
| --- | --- |

7.7.1

Kansalaisten aloiteoikeus (23) on yksi merkittävimmistä keinoista, jolla järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi pyrkiä edistämään sosiaalista Eurooppaa, joka on lähempänä kansalaisia ja näiden sosiaaliasioihin kohdistamia odotuksia.

| 7.7.2 | Siksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on arvioitava perustamissopimuksen uuden määräyksen tehokkuutta. Niiden on tutkittava, millaisin edellytyksin ne voivat turvautua kyseiseen määräykseen ja kuinka sitä voidaan toteuttaa käytännössä. ETSK voi avustaa tässä muun muassa kehottamalla jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoja sekä jäsentensä edustamia organisaatiota osallistumaan asian pohtimiseen. |
| --- | --- |

7.7.2

Siksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on arvioitava perustamissopimuksen uuden määräyksen tehokkuutta. Niiden on tutkittava, millaisin edellytyksin ne voivat turvautua kyseiseen määräykseen ja kuinka sitä voidaan toteuttaa käytännössä. ETSK voi avustaa tässä muun muassa kehottamalla jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoja sekä jäsentensä edustamia organisaatiota osallistumaan asian pohtimiseen.

7.8   Tiiviimpi yhteistyö

| 7.8.1 | Euroopan unionin yhä lisääntyvä monimuotoisuus aiheuttaa sen, että tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä. Jäsenvaltiot, jotka haluavat edetä sosiaalipoliittisissa kysymyksissä muita pidemmälle ja nopeammin, voivat turvautua tiiviimpään yhteistyöhön ja etsiä yhdessä soveliaita ratkaisuja. Tämä ei tietenkään saa johtaa sosiaalisäännösten polkemiseen tai siihen, että jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu tiiviimpään yhteistyöhön, jätetään kokonaan jälkeen. Huomautettakoon tässä yhteydessä, että eräät jäsenvaltiot tekevät jo yhteistyötä eräillä aloilla (24). |
| --- | --- |

7.8.1

Euroopan unionin yhä lisääntyvä monimuotoisuus aiheuttaa sen, että tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä. Jäsenvaltiot, jotka haluavat edetä sosiaalipoliittisissa kysymyksissä muita pidemmälle ja nopeammin, voivat turvautua tiiviimpään yhteistyöhön ja etsiä yhdessä soveliaita ratkaisuja. Tämä ei tietenkään saa johtaa sosiaalisäännösten polkemiseen tai siihen, että jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu tiiviimpään yhteistyöhön, jätetään kokonaan jälkeen. Huomautettakoon tässä yhteydessä, että eräät jäsenvaltiot tekevät jo yhteistyötä eräillä aloilla (24).

| 7.8.2 | Tiiviimpää yhteistyötä voitaisiin tehdä muun muassa seuraavissa asioissa:






  — | yhteisen näkemyksen kehittäminen siitä, kuinka talous- ja sosiaalipolitiikka voidaan integroida euroalueella |
| --- | --- | --- |

7.8.2

Tiiviimpää yhteistyötä voitaisiin tehdä muun muassa seuraavissa asioissa:

—

yhteisen näkemyksen kehittäminen siitä, kuinka talous- ja sosiaalipolitiikka voidaan integroida euroalueella

| — | muiden kuin sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun direktiivin kattamien sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyys (25) |
| --- | --- |

—

muiden kuin sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun direktiivin kattamien sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyys (25)

| — | toimet, joiden tarkoituksena on vahvistaa erilaisia EU:n strategioita asioissa, joissa toimivalta kuuluu pääosin jäsenvaltioille, esimerkiksi koulutusalalla. |
| --- | --- |

—

toimet, joiden tarkoituksena on vahvistaa erilaisia EU:n strategioita asioissa, joissa toimivalta kuuluu pääosin jäsenvaltioille, esimerkiksi koulutusalalla.

7.9   Avoin koordinointimenetelmä

| 7.9.1 | Komitea on useissa lausunnoissa kannattanut avointa koordinointimenetelmää, mutta katsonut, että sitä on tehostettava. Avoimen koordinointimenetelmän avulla on jo saavutettu joitakin tuloksia, mutta aivan liian usein tilanne on ollut se, että jäsenvaltiot eivät ole sitoutuneet tarpeeksi yhteisesti sovittuihin tavoitteisiin ja toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

7.9.1

Komitea on useissa lausunnoissa kannattanut avointa koordinointimenetelmää, mutta katsonut, että sitä on tehostettava. Avoimen koordinointimenetelmän avulla on jo saavutettu joitakin tuloksia, mutta aivan liian usein tilanne on ollut se, että jäsenvaltiot eivät ole sitoutuneet tarpeeksi yhteisesti sovittuihin tavoitteisiin ja toimenpiteisiin.

| 7.9.2 | Komitea on ehdottanut, että avointa koordinointimenetelmää käytettäisiin sekä määrällisten että laadullisten tavoitteiden asettamiseen. Siinä olisi käytettävä parempia sosiaalisia indikaattoreita ja sitä olisi sovellettava uusille alueille, esimerkiksi kotouttamispolitiikkaan, sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja vammaispolitiikkaan. |
| --- | --- |

7.9.2

Komitea on ehdottanut, että avointa koordinointimenetelmää käytettäisiin sekä määrällisten että laadullisten tavoitteiden asettamiseen. Siinä olisi käytettävä parempia sosiaalisia indikaattoreita ja sitä olisi sovellettava uusille alueille, esimerkiksi kotouttamispolitiikkaan, sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja vammaispolitiikkaan.

| 7.9.3 | Avointa koordinointimenetelmää olisi voitava soveltaa enemmän paikallistasolla, mikä kuvastaisi alhaalta ylöspäin suuntautuvaa osallistavaa toimintatapaa ja välttämätöntä eri tahojen ja politiikkojen koordinoimista alueellisen ja paikallisen kehityksen aikaansaamiseksi rakennerahaston tuen turvin. |
| --- | --- |

7.9.3

Avointa koordinointimenetelmää olisi voitava soveltaa enemmän paikallistasolla, mikä kuvastaisi alhaalta ylöspäin suuntautuvaa osallistavaa toimintatapaa ja välttämätöntä eri tahojen ja politiikkojen koordinoimista alueellisen ja paikallisen kehityksen aikaansaamiseksi rakennerahaston tuen turvin.

| 7.9.4 | Ehdotuksia:






  — | Paikalliset, alueelliset ja kansalliset toimintasuunnitelmat voisivat olla keskeinen osa yhteisön sosiaalista toimintaohjelmaa. |
| --- | --- | --- |

7.9.4

Ehdotuksia:

—

Paikalliset, alueelliset ja kansalliset toimintasuunnitelmat voisivat olla keskeinen osa yhteisön sosiaalista toimintaohjelmaa.

| — | Avoimelle koordinointimenetelmälle itselleen voitaisiin tehdä vertailuanalyysi käyttämällä indikaattoreita ja tavoitteita, vertaisarviointeja sekä vaihtamalla hyviä toimintatapoja. Analyysissä olisi korostettava järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sekä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen osallistumista ja hallinnointia kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

—

Avoimelle koordinointimenetelmälle itselleen voitaisiin tehdä vertailuanalyysi käyttämällä indikaattoreita ja tavoitteita, vertaisarviointeja sekä vaihtamalla hyviä toimintatapoja. Analyysissä olisi korostettava järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sekä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen osallistumista ja hallinnointia kaikilla tasoilla.

7.10   Yhteisiä periaatteita

| 7.10.1 | Äskettäisissä komission aloitteissa, muun muassa joustoturvaa koskevassa aloitteessa, on otettu käyttöön ”uusi” menetelmä: niissä on esitetty suosituksena yhteisiä periaatteita, joiden noudattaminen on jätetty jäsenvaltioiden hyvän tahdon varaan (26). |
| --- | --- |

7.10.1

Äskettäisissä komission aloitteissa, muun muassa joustoturvaa koskevassa aloitteessa, on otettu käyttöön ”uusi” menetelmä: niissä on esitetty suosituksena yhteisiä periaatteita, joiden noudattaminen on jätetty jäsenvaltioiden hyvän tahdon varaan (26).

| 7.10.2 | Tällainen menetelmä vaikuttaisi olevan tarkoituksenmukainen silloin, kun keskitytään tiettyihin hyvin erityislaatuisiin kysymyksiin ja kun jäsenvaltiot toivovat, että jossain asiassa edistytään, vaikka EU:n toimivalta kyseisessä asiassa olisikin rajallinen. Koska yhteisiä periaatteita käytetään useilla politiikan eri aloilla, tarvitaan yhtenäistä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

7.10.2

Tällainen menetelmä vaikuttaisi olevan tarkoituksenmukainen silloin, kun keskitytään tiettyihin hyvin erityislaatuisiin kysymyksiin ja kun jäsenvaltiot toivovat, että jossain asiassa edistytään, vaikka EU:n toimivalta kyseisessä asiassa olisikin rajallinen. Koska yhteisiä periaatteita käytetään useilla politiikan eri aloilla, tarvitaan yhtenäistä lähestymistapaa.

| 7.10.3 | ”Yhteisten periaatteiden menetelmä” tarjoaa osallistumismahdollisuuden järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle: se voi osallistua periaatteiden laatimiseen ja jopa neuvotella niistä sekä osallistua niiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

7.10.3

”Yhteisten periaatteiden menetelmä” tarjoaa osallistumismahdollisuuden järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle: se voi osallistua periaatteiden laatimiseen ja jopa neuvotella niistä sekä osallistua niiden toteuttamiseen.

| 7.10.4 | On kuitenkin ehdottoman tärkeää löytää yhteyksiä muihin EU:n välineisiin ja menetelmiin, esimerkiksi avoimeen koordinointimenetelmään ja Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin, jotta voidaan arvioida ja mitata tämän ”uuden” menetelmän tehokkuutta ja sitä, sovelletaanko sitä asianmukaisesti. Kilpailun vääristymisen estämiseksi on tärkeää, että täytäntöönpanossa noudatetaan yhteisiä periaatteita. |
| --- | --- |

7.10.4

On kuitenkin ehdottoman tärkeää löytää yhteyksiä muihin EU:n välineisiin ja menetelmiin, esimerkiksi avoimeen koordinointimenetelmään ja Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin, jotta voidaan arvioida ja mitata tämän ”uuden” menetelmän tehokkuutta ja sitä, sovelletaanko sitä asianmukaisesti. Kilpailun vääristymisen estämiseksi on tärkeää, että täytäntöönpanossa noudatetaan yhteisiä periaatteita.

7.11   Indikaattorit

| 7.11.1 | Komitea ehdottaa, että yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman puitteissa ryhdytään indikaattoreita koskeviin erityistoimiin, joihin myös sidosryhmien on aktiivisesti osallistuttava. Olisi:






  — | kehitettävä hyvinvointia kuvaavia indikaattoreita, jotka eivät suoranaisesti perustu BKT:een tai BKTL:oon, mutta joiden avulla voidaan osoittaa sosiaalikysymyksissä saavutettu edistys (27) |
| --- | --- | --- |

7.11.1

Komitea ehdottaa, että yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman puitteissa ryhdytään indikaattoreita koskeviin erityistoimiin, joihin myös sidosryhmien on aktiivisesti osallistuttava. Olisi:

—

kehitettävä hyvinvointia kuvaavia indikaattoreita, jotka eivät suoranaisesti perustu BKT:een tai BKTL:oon, mutta joiden avulla voidaan osoittaa sosiaalikysymyksissä saavutettu edistys (27)

| — | laadittava laadukkaita, luotettavia ja vertailukelpoisia sosiaalisia indikaattoreita, joiden avulla saadaan riittävän yksityiskohtainen ja todenmukainen kuva siitä, miten tavoitteiden saavuttamisessa on edetty |
| --- | --- |

—

laadittava laadukkaita, luotettavia ja vertailukelpoisia sosiaalisia indikaattoreita, joiden avulla saadaan riittävän yksityiskohtainen ja todenmukainen kuva siitä, miten tavoitteiden saavuttamisessa on edetty

| — | kehitettävä laatuindikaattoreita, joilla voidaan mitata muun muassa saatavuutta ja laatua suhteessa odotuksiin sekä käyttäjien osallistumista ja käyttäjäystävällistä kohtelua, jotta saadaan selville, kuinka kansalaisten tarpeisiin vastataan. |
| --- | --- |

—

kehitettävä laatuindikaattoreita, joilla voidaan mitata muun muassa saatavuutta ja laatua suhteessa odotuksiin sekä käyttäjien osallistumista ja käyttäjäystävällistä kohtelua, jotta saadaan selville, kuinka kansalaisten tarpeisiin vastataan.

7.12   EU:n politiikkojen vaikutusten arviointi

| 7.12.1 | Olisi arvioitava Euroopan unionin lainsäädännön, politiikkojen ja ohjelmien sosiaaliset seuraukset. Komissio on päävastuussa tällaisen vaikutustenarvioinnin suorittamisessa, mutta kaikkien asianomaisten toimijoiden olisi voitava olla tiiviisti mukana arvioinnissa. Kaikkia tärkeimpiä sosiaalipolitiikan lohkoja ja etenkin niiden vaikutuksia työllisyyteen, talouskasvuun, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja kestävyyteen olisi arvioitava viiden vuoden välein. Analyyseja ja arvioita varten olisi laadittava laatukriteerit. |
| --- | --- |

7.12.1

Olisi arvioitava Euroopan unionin lainsäädännön, politiikkojen ja ohjelmien sosiaaliset seuraukset. Komissio on päävastuussa tällaisen vaikutustenarvioinnin suorittamisessa, mutta kaikkien asianomaisten toimijoiden olisi voitava olla tiiviisti mukana arvioinnissa. Kaikkia tärkeimpiä sosiaalipolitiikan lohkoja ja etenkin niiden vaikutuksia työllisyyteen, talouskasvuun, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja kestävyyteen olisi arvioitava viiden vuoden välein. Analyyseja ja arvioita varten olisi laadittava laatukriteerit.

7.13   Taloudelliset resurssit

| 7.13.1 | Sosiaalisen toimintaohjelman täytäntöönpanoon tarvittavaa budjettivälinettä olisi tarkasteltava kattavasti, niin että siihen käytettäisiin sekä EU:n että jäsenvaltioiden rahoitusvaroja. |
| --- | --- |

7.13.1

Sosiaalisen toimintaohjelman täytäntöönpanoon tarvittavaa budjettivälinettä olisi tarkasteltava kattavasti, niin että siihen käytettäisiin sekä EU:n että jäsenvaltioiden rahoitusvaroja.

| 7.13.2 | Talousarviouudistuksessa olisi painotettava eritoten toimia, joilla tuetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Määrärahoja on suunnattava uudelleen koheesion, työllisyyden ja eurooppalaisen sosiaalimallin ja siten myös yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman turvaamiseksi ja edistämiseksi viiden vuoden välein tehtävien arvioiden mukaisesti (ks. kohta 7.12.1). |
| --- | --- |

7.13.2

Talousarviouudistuksessa olisi painotettava eritoten toimia, joilla tuetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Määrärahoja on suunnattava uudelleen koheesion, työllisyyden ja eurooppalaisen sosiaalimallin ja siten myös yhteisön uuden sosiaalisen toimintaohjelman turvaamiseksi ja edistämiseksi viiden vuoden välein tehtävien arvioiden mukaisesti (ks. kohta 7.12.1).

| 7.13.3 | Uutta talousarviota odotellessa (vuonna 2013) voidaan nykyisen talousarvion määrärahoja kuitenkin joiltain osin jakaa uudelleen jäsenvaltioiden välisillä neuvotteluilla tai ilman tällaisia neuvotteluja. |
| --- | --- |

7.13.3

Uutta talousarviota odotellessa (vuonna 2013) voidaan nykyisen talousarvion määrärahoja kuitenkin joiltain osin jakaa uudelleen jäsenvaltioiden välisillä neuvotteluilla tai ilman tällaisia neuvotteluja.

| 7.13.4 | Eri rahastojen (esimerkiksi koheesiorahasto, aluerahastot, sosiaalirahasto, maatalousrahasto, Euroopan globalisaatiorahasto) välistä koherenssia ja koordinointia on parannettava, jotta sosiaalinen ulottuvuus voidaan sisällyttää eri politiikkoihin. |
| --- | --- |

7.13.4

Eri rahastojen (esimerkiksi koheesiorahasto, aluerahastot, sosiaalirahasto, maatalousrahasto, Euroopan globalisaatiorahasto) välistä koherenssia ja koordinointia on parannettava, jotta sosiaalinen ulottuvuus voidaan sisällyttää eri politiikkoihin.

| 7.13.5 | Ehdotuksia keskipitkän aikavälin aloitteiksi






  — | Euroopan globalisaatiorahastoa olisi tarkasteltava uudelleen, eritoten sen soveltamisalaa ja -menetelmiä sekä rahoituksen saatavuuden parantamista muun muassa vahvistamalla sen yhteyttä Euroopan sosiaalirahastoon. Olisi pohdittava, voisiko Euroopan globalisaatiorahastoa laajentaa niin, että se kattaisi ilmastonmuutoksen ja ympäristöpolitiikan vaikutukset työllisyyteen. |
| --- | --- | --- |

7.13.5

Ehdotuksia keskipitkän aikavälin aloitteiksi

—

Euroopan globalisaatiorahastoa olisi tarkasteltava uudelleen, eritoten sen soveltamisalaa ja -menetelmiä sekä rahoituksen saatavuuden parantamista muun muassa vahvistamalla sen yhteyttä Euroopan sosiaalirahastoon. Olisi pohdittava, voisiko Euroopan globalisaatiorahastoa laajentaa niin, että se kattaisi ilmastonmuutoksen ja ympäristöpolitiikan vaikutukset työllisyyteen.

| — | Rakennerahastojen olisi vastattava paremmin pienimuotoisten mutta tehokkaiden ruohonjuuritason tukirakenteiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Rakennerahastojen olisi vastattava paremmin pienimuotoisten mutta tehokkaiden ruohonjuuritason tukirakenteiden tarpeisiin.

| — | Voitaisiin perustaa sosiaalisten innovaatioiden rahasto, jonka tarkoitus olisi tukea uusia, kokeiluluontoisia aloitteita Equal-ohjelmassa saatujen myönteisten kokemusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Voitaisiin perustaa sosiaalisten innovaatioiden rahasto, jonka tarkoitus olisi tukea uusia, kokeiluluontoisia aloitteita Equal-ohjelmassa saatujen myönteisten kokemusten mukaisesti.

| — | Perustetaan pikaisesti demografiarahasto (28). |
| --- | --- |

—

Perustetaan pikaisesti demografiarahasto (28).

| — | Vahvistetaan Euroopan kotouttamisrahastoa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan Euroopan kotouttamisrahastoa.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ETSK:n 18. tammikuuta 2007 antama lausunto aiheesta Euroopan nyky-yhteiskunnan tilannekatsaus (esittelijä: Jan Olsson), kohta 5.8 (EUVL C 93, 27.4.2007).

1

(2)  Ote ohjelman perustamiskirjasta Social Europe 1/90, sivu 28.

2

Social Europe

(3)  2 artikla.

3

(4)  IV osasto, 10 artikla.

4

(5)  ”Uutta pontta sosiaaliselle Euroopalle”, esittäjinä Belgian, Bulgarian, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Italian, Kyproksen, Luxemburgin ja Unkarin työministerit

5

(http://www.obreal.unibo.it/File.aspx?IdFile=816).

(6)  Suom.huom.: vapaa käännös.

6

(7)  Komission hyväksyi uudistetun sosiaalipoliittisen ohjelman 2. heinäkuuta 2008 (KOM(2008) 412 lopullinen).

7

(8)  Ks. ETSK:n 6.7.2006 antama lausunto aiheesta ”Eurooppalainen yhteiskuntamalli” (esittelijä Ernst Ehnmark), EUVL C 309, 16.12.2006.

8

(9)  Komission mukaan yrittäjyydellä tarkoitetaan yksilöiden kykyä muuntaa ideat toiminnaksi. Siihen sisältyy luovuutta, innovointia ja riskinottoa sekä kyky suunnitella ja toteuttaa projekteja tavoitteiden saavuttamiseksi. Yrittäjyys tukee kaikkia jokapäiväisessä elämässä kotona ja yhteiskunnassa ja auttaa työntekijöitä olemaan tietoisia työnsä laajemmasta kehyksestä ja hyödyntämään tilaisuuksia. Se on myös perusta erityistaidoille ja -tiedolle, jota yrittäjät tarvitsevat aloittaessaan sosiaalista tai kaupallista yritystoimintaa., ks. ETSK:n 25.10.2007 antama lausunto aiheesta ”Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa ja Lissabonin ohjelma”, kohta 2.2, esittelijä: Madi Sharma, apulaisesittelijä: Jan Olsson (EUVL C 44, 16.2.2008).

9

(10)  Katso edellä mainittu lausunto.

10

(11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu: 2000-luvun Euroopan uusi sosiaalinen visio, KOM(2007) 726 lopullinen.

11

(12)  ETSK:n 22. huhtikuuta 2008 antama lausunto aiheesta ”Neuvottelut uusista kauppasopimuksista — ETSK:n kanta”. (esittelijä Jonathan Peel, apulaisesittelijä Evelyne Pichenot) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 82.

12

(13)  Etenkin Lissabonin sopimuksen 136 artikla.

13

(14)  Esimerkiksi BusinessEuropen, CEEPin ja EAY:n lokakuussa 2007 julkaisema yhteinen analyysi Euroopan työmarkkinoiden merkittävimmistä haasteista.

14

(15)  ETSK:n 22. huhtikuuta 2008 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Kohti joustoturvaa koskevia yhteisiä periaatteita: enemmän ja parempia työpaikkoja joustavuuden ja turvallisuuden avulla”. (esittelijä Jonathan Peel, apulaisesittelijä Evelyne Pichenot) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 48.

15

(16)  Lissabonin sopimuksen 16 e artikla (entinen 13 artikla).

16

(17)  Ks. Günther Schmied: ”Transitional Labour Markets: Managing Social Risks over the Life Course”, julkaisu Guimarãesissa Portugalissa kesäkuussa 2007 kokoontuneiden työ- ja sosiaaliasioista vastaavien ministerien epäviralliseen kokoukseen:

17

Transitional Labour Markets: Managing Social Risks over the Life Course

http://www.mtss.gov.pt/eu2007pt/en/preview_documentos.asp?r=29&m=pdf, p. 69).

(18)  Lausuntoluonnos aiheeesta ”Ikäihmisten tarpeiden huomioon ottaminen”, SOC/308. Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä, lausunto hyväksyttiin syyskuuta 2008.

18

(19)  Ks. ETSK:n 22. huhtikuuta 2008 antaman lausunnon ”Neuvottelut uusista kauppasopimuksista — ETSK:n kanta” 5.7 kohta. (esittelijä Jonathan Peel, apulaisesittelijä Evelyne Pichenot). Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä, lausunto hyväksyttiin syyskuuta 2008 EUVL C 211, 19.8.2008, s. 82.

19

(20)  Esimerkiksi tuomio Laval un Partneri -asiassa (Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 18.12.2007 antama tuomio asiassa C-341/05). Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio Viking-asiassa sekä Rüffert-asiassa (C 346/06).

20

(21)  8 b artikla.

21

(22)  Ks. muun muassa ETSK:n 28.1.1998 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto yhdistysten ja säätiöiden tukemisesta Euroopassa” (esittelijä Jan Olsson), EYVL C 95, 30.3.1998.

22

(23)  Article 8 B.4.

23

(24)  Tästä esimerkkejä ovat euro ja Schengen.

24

(25)  Asetus (ETY) N:o 883/04.

25

(26)  Muun muassa komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Kohti joustoturvaa koskevia yhteisiä periaatteita: enemmän ja parempia työpaikkoja joustavuuden ja turvallisuuden avulla (KOM(2007) 359 lopullinen) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 48.

26

(27)  Nobelin palkinnon saaneen ekonomistin Armatya Senin työn mukaisesti.

27

(28)  Ks. ETSK:n 18. joulukuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta” (esittelijä Olivier Derruine), EUVL C 120, 16.5.2008).

28

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/108

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten”

KOM(2007) 637 lopullinen — 2007/0228 (CNS)

(2009/C 27/23)

Neuvosto päätti 7. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 139 puolesta, 3 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Taustaa

| 1.1 | Kahdeksan vuotta on kulunut siitä, kun EU päätti Tampereella kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa vauhdittaa yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa. Eräässä perusasiassa, maahanmuuttajien vastaanottoa koskevassa politiikassa ja lainsäädännössä, on kuitenkin tapahtunut vain vähäistä edistymistä. Maahanmuuttajien vastaanoton sääntely kuuluu vielä jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin, eikä sitä ole yhtenäistetty EU:n laajuisesti. Jäsenvaltioiden lainsäädäntö poikkeaa suuresti toisistaan ja ilmentää ristiriitaisia politiikkoja. |
| --- | --- |

1.1

Kahdeksan vuotta on kulunut siitä, kun EU päätti Tampereella kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa vauhdittaa yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa. Eräässä perusasiassa, maahanmuuttajien vastaanottoa koskevassa politiikassa ja lainsäädännössä, on kuitenkin tapahtunut vain vähäistä edistymistä. Maahanmuuttajien vastaanoton sääntely kuuluu vielä jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin, eikä sitä ole yhtenäistetty EU:n laajuisesti. Jäsenvaltioiden lainsäädäntö poikkeaa suuresti toisistaan ja ilmentää ristiriitaisia politiikkoja.

| 1.2 | Yli kuusi vuotta on kulunut siitä, kun komissio laati ehdotuksensa direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten (1). ETSK ja parlamentti antoivat ehdotuksesta kumpikin myönteisen lausunnon (2). Ehdotus ei kuitenkaan edennyt neuvostossa ensimmäistä käsittelyä pidemmälle. Sen jälkeen muutamat valtiot ovat laatineet uusia lakeja taloudellisista syistä tapahtuvasta maahanmuutosta hyvin erilaisine lähestymistapoineen. |
| --- | --- |

1.2

Yli kuusi vuotta on kulunut siitä, kun komissio laati ehdotuksensa direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten (1). ETSK ja parlamentti antoivat ehdotuksesta kumpikin myönteisen lausunnon (2). Ehdotus ei kuitenkaan edennyt neuvostossa ensimmäistä käsittelyä pidemmälle. Sen jälkeen muutamat valtiot ovat laatineet uusia lakeja taloudellisista syistä tapahtuvasta maahanmuutosta hyvin erilaisine lähestymistapoineen.

| 1.3 | Eurooppalaiset tarvitsevat tulevina vuosina taloudellisista syistä jäsenvaltioihin muuttavia uusia siirtolaisia talous- ja yhteiskuntakehityksen tueksi (3). Väestötilanne osoittaa, että Lissabonin strategia saattaa epäonnistua, jos maahanmuuttopolitiikkoja ei muuteta. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja sekä erittäin ammattitaitoisten että heikommin koulutettujen työntekijöiden vastaanottamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

Eurooppalaiset tarvitsevat tulevina vuosina taloudellisista syistä jäsenvaltioihin muuttavia uusia siirtolaisia talous- ja yhteiskuntakehityksen tueksi (3). Väestötilanne osoittaa, että Lissabonin strategia saattaa epäonnistua, jos maahanmuuttopolitiikkoja ei muuteta. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja sekä erittäin ammattitaitoisten että heikommin koulutettujen työntekijöiden vastaanottamiseksi.

| 1.4 | On valitettavaa, että tiettyjen jäsenvaltioiden hallitukset ovat käyttäneet Euroopan unionin neuvostossa veto-oikeuttaan komission säädösehdotuksiin ja pitävät voimassa entisaikojen vanhat rajoittavat politiikkansa. Tällä välin harmaa talous ja sääntöjenvastainen työnteko lisääntyvät, ja niistä tulee todellinen houkutin siirtolaisille, joilla ei ole asianmukaisia lupia. Tällaista työntekoa pyritään vähentämään ehdotuksella direktiiviksi työnantajiin kohdistettavista seuraamuksista (4). ETSK on laatinut direktiivistä oman lausuntonsa (5). Koska unionilla ei ole yhteistä lainsäädäntöä, jäsenvaltiot antavat uusia säädöksiä, joiden poliittinen lähestymistapa vaihtelee suuresti, ja asettavat näin uusia esteitä lainsäädännön yhdenmukaistamiselle. Tällaiset erilaiset poliittiset lähestymistavat ja lainsäädännön eroavuudet aiheuttavat kansalaisten keskuudessa hämmennystä ja epävarmuutta. |
| --- | --- |

1.4

On valitettavaa, että tiettyjen jäsenvaltioiden hallitukset ovat käyttäneet Euroopan unionin neuvostossa veto-oikeuttaan komission säädösehdotuksiin ja pitävät voimassa entisaikojen vanhat rajoittavat politiikkansa. Tällä välin harmaa talous ja sääntöjenvastainen työnteko lisääntyvät, ja niistä tulee todellinen houkutin siirtolaisille, joilla ei ole asianmukaisia lupia. Tällaista työntekoa pyritään vähentämään ehdotuksella direktiiviksi työnantajiin kohdistettavista seuraamuksista (4). ETSK on laatinut direktiivistä oman lausuntonsa (5). Koska unionilla ei ole yhteistä lainsäädäntöä, jäsenvaltiot antavat uusia säädöksiä, joiden poliittinen lähestymistapa vaihtelee suuresti, ja asettavat näin uusia esteitä lainsäädännön yhdenmukaistamiselle. Tällaiset erilaiset poliittiset lähestymistavat ja lainsäädännön eroavuudet aiheuttavat kansalaisten keskuudessa hämmennystä ja epävarmuutta.

| 1.5 | ETSK kannattaa sitä, että Lissabonin sopimuksen nojalla maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö kuuluu tavanomaisen menettelyn piiriin (aloitteen tekee komissio, se hyväksytään neuvostossa määräenemmistöllä ja noudatetaan yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa). |
| --- | --- |

1.5

ETSK kannattaa sitä, että Lissabonin sopimuksen nojalla maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö kuuluu tavanomaisen menettelyn piiriin (aloitteen tekee komissio, se hyväksytään neuvostossa määräenemmistöllä ja noudatetaan yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa).

| 1.6 | Tarkastelun kohteena olevaa ehdotusta direktiiviksi käsitellään kuitenkin neuvostossa tuloksettoman yksimielisyyssäännön mukaisesti. Kuten komitea ehdotti jo Haagin ohjelmasta antamassaan lausunnossa, ”muutos on toteutettava pikaisesti, ennen kuin uusia säädösehdotuksia ryhdytään tarkastelemaan” (6). ETSK ehdottaa neuvostolle, että se ottaa käyttöön ”siirtymäväylälausekkeeseen” perustuvan menettelyn, joka on jo voimassa turvapaikka-asioissa. Näin kyseiset direktiivit hyväksyttäisiin määräenemmistöllä ja noudatettaisiin yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

1.6

Tarkastelun kohteena olevaa ehdotusta direktiiviksi käsitellään kuitenkin neuvostossa tuloksettoman yksimielisyyssäännön mukaisesti. Kuten komitea ehdotti jo Haagin ohjelmasta antamassaan lausunnossa, ”muutos on toteutettava pikaisesti, ennen kuin uusia säädösehdotuksia ryhdytään tarkastelemaan” (6). ETSK ehdottaa neuvostolle, että se ottaa käyttöön ”siirtymäväylälausekkeeseen” perustuvan menettelyn, joka on jo voimassa turvapaikka-asioissa. Näin kyseiset direktiivit hyväksyttäisiin määräenemmistöllä ja noudatettaisiin yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa.

| 1.7 | Komitea on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Sen sijaan on suositeltavampaa, että maahantuloa koskevalle uudelle lainsäädännölle asetetaan kokonaisvaltainen, laaja-alainen säädöskehys alakohtaisen sääntelyn sijaan (7). Komission aikoinaan laatima maahantuloa koskeva direktiiviehdotus, jolle ETSK antoi tukensa pienin muutoksin, on edelleen hyvä säädösehdotus (8). Alakohtaisista seikoista ja eritysedellytyksistä voidaan lisäksi antaa erityissääntöjä. Jos Euroopan unionin neuvosto valitsee alakohtaisen lähestymistavan ja sallii ainoastaan erittäin ammattitaitoisten siirtolaisten maahanpääsyn, suuri osa maahanmuutosta jää säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle, ja se olisi lisäksi syrjivää. Tämä vaihtoehto saattaa olla helpompi neuvostolle, mutta se ei vastaa unionin tarpeita.” |
| --- | --- |

1.7

Komitea on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Sen sijaan on suositeltavampaa, että maahantuloa koskevalle uudelle lainsäädännölle asetetaan kokonaisvaltainen, laaja-alainen säädöskehys alakohtaisen sääntelyn sijaan (7). Komission aikoinaan laatima maahantuloa koskeva direktiiviehdotus, jolle ETSK antoi tukensa pienin muutoksin, on edelleen hyvä säädösehdotus (8). Alakohtaisista seikoista ja eritysedellytyksistä voidaan lisäksi antaa erityissääntöjä. Jos Euroopan unionin neuvosto valitsee alakohtaisen lähestymistavan ja sallii ainoastaan erittäin ammattitaitoisten siirtolaisten maahanpääsyn, suuri osa maahanmuutosta jää säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle, ja se olisi lisäksi syrjivää. Tämä vaihtoehto saattaa olla helpompi neuvostolle, mutta se ei vastaa unionin tarpeita.”

| 1.8 | Lissabonin sopimuksessa asetetaan yhteisen lainsäädännön rajat: se antaa jäsenvaltioille oikeuden päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen. Rajoitus ei ole este pitkälle viedylle lainsäädännön yhtenäistämiselle Euroopan unionissa. Se pikemminkin kannustaa jäsenvaltioita käyttämään taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnoinnissa yhteisiä avoimia menettelyjä. Työ- ja oleskelulupien myöntämisessä toimivalta kuuluisi jäsenvaltioiden viranomaisille yhteisön lainsäädännön puitteissa. Näin kukin jäsenvaltio voi päättää maahanmuuton luonteesta yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa (9). Kansallisessa lainsäädännössä on otettava yhteisön lainsäädännön puitteissa huomioon kunkin maan erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

1.8

Lissabonin sopimuksessa asetetaan yhteisen lainsäädännön rajat: se antaa jäsenvaltioille oikeuden päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen. Rajoitus ei ole este pitkälle viedylle lainsäädännön yhtenäistämiselle Euroopan unionissa. Se pikemminkin kannustaa jäsenvaltioita käyttämään taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnoinnissa yhteisiä avoimia menettelyjä. Työ- ja oleskelulupien myöntämisessä toimivalta kuuluisi jäsenvaltioiden viranomaisille yhteisön lainsäädännön puitteissa. Näin kukin jäsenvaltio voi päättää maahanmuuton luonteesta yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa (9). Kansallisessa lainsäädännössä on otettava yhteisön lainsäädännön puitteissa huomioon kunkin maan erityisolosuhteet.

| 1.9 | ETSK katsoo, että siirtotyöläisten vastaanottamista koskeva lainsäädäntö on yhteydessä työmarkkinoiden kehitykseen, joten kansallisten viranomaisten on keskusteltava asiasta työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

1.9

ETSK katsoo, että siirtotyöläisten vastaanottamista koskeva lainsäädäntö on yhteydessä työmarkkinoiden kehitykseen, joten kansallisten viranomaisten on keskusteltava asiasta työmarkkinaosapuolten kanssa.

| 1.10 | Marraskuussa 2004 vahvistetun Haagin ohjelman mukaan ”laillinen maahanmuutto tulee tärkeäksi osaamiselle rakentuvan talouden kehittämisessä Euroopassa ja talouskehityksen eteenpäin viemisessä ja myötävaikuttaa siten Lissabonin strategian täytäntöönpanoon”. |
| --- | --- |

1.10

Marraskuussa 2004 vahvistetun Haagin ohjelman mukaan ”laillinen maahanmuutto tulee tärkeäksi osaamiselle rakentuvan talouden kehittämisessä Euroopassa ja talouskehityksen eteenpäin viemisessä ja myötävaikuttaa siten Lissabonin strategian täytäntöönpanoon”.

| 1.11 | Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi laillista maahanmuuttoa koskevan toimintasuunnitelman, jossa pyritään kahteen tavoitteeseen: |
| --- | --- |

1.11

Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi laillista maahanmuuttoa koskevan toimintasuunnitelman, jossa pyritään kahteen tavoitteeseen:

| 1.11.1 | Määritellään tiettyihin siirtolaisryhmiin sovellettavat maahantulon edellytykset, jotka esitetään neljässä ehdotuksessa erityislainsäädännöksi. Ne koskevat erittäin ammattitaitoisia työntekijöitä, kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yrityksen lähetettyjä työntekijöitä. |
| --- | --- |

1.11.1

Määritellään tiettyihin siirtolaisryhmiin sovellettavat maahantulon edellytykset, jotka esitetään neljässä ehdotuksessa erityislainsäädännöksi. Ne koskevat erittäin ammattitaitoisia työntekijöitä, kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yrityksen lähetettyjä työntekijöitä.

| 1.11.2 | Laaditaan yleiset puitteet oikeudenmukaiselle lähestymistavalle, jonka lähtökohtana on siirtotyöläisten oikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

1.11.2

Laaditaan yleiset puitteet oikeudenmukaiselle lähestymistavalle, jonka lähtökohtana on siirtotyöläisten oikeuksien kunnioittaminen.

| 1.12 | Komitea on äskettäin antanut kaksi lausuntoa (10), joissa se ehdottaa hallinnoimaan maahanmuuttoa yhteistyössä lähtömaiden kanssa, jotta tuettaisiin niiden kehitystä. ETSK on niin ikään ehdottanut hiljattain antamassaan lausunnossa (11), että direktiiviä 2003/109/EY on muutettava pitkään unionissa oleskelleiden kannalta joustavammaksi, ja tehnyt muita ehdotuksia otettaviksi huomioon maahantuloa koskevia uusia direktiivejä laadittaessa. |
| --- | --- |

1.12

Komitea on äskettäin antanut kaksi lausuntoa (10), joissa se ehdottaa hallinnoimaan maahanmuuttoa yhteistyössä lähtömaiden kanssa, jotta tuettaisiin niiden kehitystä. ETSK on niin ikään ehdottanut hiljattain antamassaan lausunnossa (11), että direktiiviä 2003/109/EY on muutettava pitkään unionissa oleskelleiden kannalta joustavammaksi, ja tehnyt muita ehdotuksia otettaviksi huomioon maahantuloa koskevia uusia direktiivejä laadittaessa.

2.   Ehdotus direktiiviksi

| 2.1 | Ehdotuksen tarkoituksena on parantaa EU:n kykyä houkutella erittäin päteviä työntekijöitä yhtenäistämällä nopeutetut maahantulomenettelyt, jotka pohjautuvat yhteisiin määritelmiin ja vaatimuksiin sekä edullisiin oleskelun ehtoihin. Ehdotukseen liittyy nuorille ammattitaitoisille henkilöille tarkoitettuja erityisjärjestelyjä, ja sillä suositaan yhteisön sisäistä liikkuvuutta. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotuksen tarkoituksena on parantaa EU:n kykyä houkutella erittäin päteviä työntekijöitä yhtenäistämällä nopeutetut maahantulomenettelyt, jotka pohjautuvat yhteisiin määritelmiin ja vaatimuksiin sekä edullisiin oleskelun ehtoihin. Ehdotukseen liittyy nuorille ammattitaitoisille henkilöille tarkoitettuja erityisjärjestelyjä, ja sillä suositaan yhteisön sisäistä liikkuvuutta.

2.2   Ehdotuksen piiriin kuuluvat seikat ja henkilöt

| 2.2.1 | Tavoitteena on määritellä maahanpääsyn ja yli kolmen kuukauden oleskelun edellytykset kolmansien maiden kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen, kun kolmansien maiden kansalaiset pyrkivät jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten, sekä säännellä heidän oleskelunsa edellytyksistä muissa jäsenvaltioissa. Korkeaa pätevyyttä vaativa työ määritellään toisen johdolla harjoitettavaksi aidoksi ja todelliseksi työksi, josta henkilölle maksetaan korvausta ja joka edellyttää korkea-asteen tutkintoa tai vähintään kolmen vuoden vastaavaa ammattikokemusta. |
| --- | --- |

2.2.1

Tavoitteena on määritellä maahanpääsyn ja yli kolmen kuukauden oleskelun edellytykset kolmansien maiden kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen, kun kolmansien maiden kansalaiset pyrkivät jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten, sekä säännellä heidän oleskelunsa edellytyksistä muissa jäsenvaltioissa. Korkeaa pätevyyttä vaativa työ määritellään toisen johdolla harjoitettavaksi aidoksi ja todelliseksi työksi, josta henkilölle maksetaan korvausta ja joka edellyttää korkea-asteen tutkintoa tai vähintään kolmen vuoden vastaavaa ammattikokemusta.

| 2.2.2 | Direktiiviä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat pääsyä jonkin jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten. Direktiivin soveltamisalaan eivät kuulu seuraavat ryhmät: kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt tai tilapäisten suojelujärjestelyjen piiriin kuuluvat henkilöt, pakolaiset, tutkijat, sellaisten Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenet, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen yhteisössä, henkilöt, joilla on EU:ssa pitkään oleskelleen kansalaisen asema, ja kansainvälisten sopimusten perusteella unioniin tulleet henkilöt. |
| --- | --- |

2.2.2

Direktiiviä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat pääsyä jonkin jäsenvaltion alueelle korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten. Direktiivin soveltamisalaan eivät kuulu seuraavat ryhmät: kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt tai tilapäisten suojelujärjestelyjen piiriin kuuluvat henkilöt, pakolaiset, tutkijat, sellaisten Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenet, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen yhteisössä, henkilöt, joilla on EU:ssa pitkään oleskelleen kansalaisen asema, ja kansainvälisten sopimusten perusteella unioniin tulleet henkilöt.

| 2.2.3 | Direktiivi ei estä soveltamasta suotuisampia säännöksiä, joita voi sisältyä kolmansien maiden kanssa tehtyihin kahdenvälisiin ja monenvälisiin sopimuksiin. Direktiivi ei myöskään vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen antaa tai pitää voimassa asianomaisen henkilön kannalta edullisempia säännöksiä, lukuun ottamatta ensimmäiseen jäsenvaltioon pääsyä koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

2.2.3

Direktiivi ei estä soveltamasta suotuisampia säännöksiä, joita voi sisältyä kolmansien maiden kanssa tehtyihin kahdenvälisiin ja monenvälisiin sopimuksiin. Direktiivi ei myöskään vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen antaa tai pitää voimassa asianomaisen henkilön kannalta edullisempia säännöksiä, lukuun ottamatta ensimmäiseen jäsenvaltioon pääsyä koskevia säännöksiä.

2.3   Edellytykset, menettelyt ja oikeudet

| 2.3.1 | Ehdotuksessa määritellään maahantulon edellytykset ja maahanpääsyä koskevat vaatimukset:






  a) | Henkilön on esitettävä voimassa oleva työsopimus vähintään vuoden pituisesta työsuhteesta tai sitova työtarjous. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Ehdotuksessa määritellään maahantulon edellytykset ja maahanpääsyä koskevat vaatimukset:

a)

Henkilön on esitettävä voimassa oleva työsopimus vähintään vuoden pituisesta työsuhteesta tai sitova työtarjous.

| b) | Henkilön on täytettävä kansallisen lainsäädännön mukaiset edellytykset, joita työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa määritetyn säännellyn ammatin harjoittaminen edellyttää. |
| --- | --- |

b)

Henkilön on täytettävä kansallisen lainsäädännön mukaiset edellytykset, joita työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa määritetyn säännellyn ammatin harjoittaminen edellyttää.

| c) | Ei-säänneltyjen ammattien osalta henkilön on esitettävä työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittua ammattia tai alaa koskevat, vaadittua ammattipätevyyttä osoittavat asiakirjat. |
| --- | --- |

c)

Ei-säänneltyjen ammattien osalta henkilön on esitettävä työsopimuksessa tai sitovassa työtarjouksessa mainittua ammattia tai alaa koskevat, vaadittua ammattipätevyyttä osoittavat asiakirjat.

| d) | Henkilöllä on oltava voimassa oleva matkustusasiakirja tai voimassa oleva oleskelulupa. |
| --- | --- |

d)

Henkilöllä on oltava voimassa oleva matkustusasiakirja tai voimassa oleva oleskelulupa.

| e) | Henkilöllä on oltava sairausvakuutus. |
| --- | --- |

e)

Henkilöllä on oltava sairausvakuutus.

| f) | Henkilöä ei pidetä uhkana kansanterveydelle, turvallisuudelle eikä yleiselle järjestykselle. |
| --- | --- |

f)

Henkilöä ei pidetä uhkana kansanterveydelle, turvallisuudelle eikä yleiselle järjestykselle.

| 2.3.2 | Työsopimuksessa tai työtarjouksessa mainittu bruttokuukausipalkka ei saa alittaa jäsenvaltioiden määrittämää ja tätä tarkoitusta varten julkaisemaa kansallista palkkaraja-arvoa, jonka on oltava vähintään kolme kertaa kansallisessa lainsäädännössä määritetyn minimibruttokuukausipalkan suuruinen (12). |
| --- | --- |

2.3.2

Työsopimuksessa tai työtarjouksessa mainittu bruttokuukausipalkka ei saa alittaa jäsenvaltioiden määrittämää ja tätä tarkoitusta varten julkaisemaa kansallista palkkaraja-arvoa, jonka on oltava vähintään kolme kertaa kansallisessa lainsäädännössä määritetyn minimibruttokuukausipalkan suuruinen (12).

| 2.3.3 | Tietyt edellytykset eivät koske alle 30-vuotiaita, korkea-asteen tutkinnon suorittaneita kolmansien maiden kansalaisia. Bruttokuukausipalkka on vähintään kaksi kolmasosaa kansallisesta palkkaraja-arvosta. Jos hakija on lisäksi suorittanut korkea-asteen opintonsa jäsenvaltiossa ja saanut yhteisön alueella sijaitsevasta korkea-asteen oppilaitoksesta todistuksen ylemmästä ja alemmasta korkeakoulututkinnosta, häneen ei sovelleta korkea-asteen tutkinnon lisäksi vaatimusta ammattikokemusta koskevista todisteista. |
| --- | --- |

2.3.3

Tietyt edellytykset eivät koske alle 30-vuotiaita, korkea-asteen tutkinnon suorittaneita kolmansien maiden kansalaisia. Bruttokuukausipalkka on vähintään kaksi kolmasosaa kansallisesta palkkaraja-arvosta. Jos hakija on lisäksi suorittanut korkea-asteen opintonsa jäsenvaltiossa ja saanut yhteisön alueella sijaitsevasta korkea-asteen oppilaitoksesta todistuksen ylemmästä ja alemmasta korkeakoulututkinnosta, häneen ei sovelleta korkea-asteen tutkinnon lisäksi vaatimusta ammattikokemusta koskevista todisteista.

| 2.3.4 | Direktiivin 7 artiklan ja 19 artiklan 5 kohdan soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa päättää, kuinka monelle kolmansien maiden kansalaiselle ne myöntävät oikeuden tulla maahan korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten. |
| --- | --- |

2.3.4

Direktiivin 7 artiklan ja 19 artiklan 5 kohdan soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa päättää, kuinka monelle kolmansien maiden kansalaiselle ne myöntävät oikeuden tulla maahan korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten.

2.4   Sininen kortti

| 2.4.1 | Vaatimukset täyttäville kolmannen maan kansalaisille myönnetään EU:n sininen kortti. Kortin voimassaoloaika on kaksi vuotta, ja se voidaan uusia vähintään samaksi ajaksi (13). Jos työsopimus on voimassa alle kaksi vuotta, kortti on voimassa työsopimuksen ajan. |
| --- | --- |

2.4.1

Vaatimukset täyttäville kolmannen maan kansalaisille myönnetään EU:n sininen kortti. Kortin voimassaoloaika on kaksi vuotta, ja se voidaan uusia vähintään samaksi ajaksi (13). Jos työsopimus on voimassa alle kaksi vuotta, kortti on voimassa työsopimuksen ajan.

| 2.4.2 | Jäsenvaltioiden on määritettävä, tekeekö sinistä korttia koskevan hakemuksen maahan tuleva siirtotyöläinen vai hänen työnantajansa. |
| --- | --- |

2.4.2

Jäsenvaltioiden on määritettävä, tekeekö sinistä korttia koskevan hakemuksen maahan tuleva siirtotyöläinen vai hänen työnantajansa.

| 2.4.3 | Yleisen säännön mukaan korttia koskeva hakemus tehdään ja se käsitellään kolmannen maan kansalaisen oleskellessa EU:n alueen ulkopuolella. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voivat kuitenkin hyväksyä kansallisen lainsäädännön mukaisesti hakemuksen, jota jätettäessä asianomaisella kolmannen maan kansalaisella ei ole oleskelulupaa, jos hakija kuitenkin oleskelee jäsenvaltion alueella sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.3

Yleisen säännön mukaan korttia koskeva hakemus tehdään ja se käsitellään kolmannen maan kansalaisen oleskellessa EU:n alueen ulkopuolella. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voivat kuitenkin hyväksyä kansallisen lainsäädännön mukaisesti hakemuksen, jota jätettäessä asianomaisella kolmannen maan kansalaisella ei ole oleskelulupaa, jos hakija kuitenkin oleskelee jäsenvaltion alueella sääntöjen mukaisesti.

2.5   Oikeudet

| 2.5.1 | EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen kortinhaltija voi kahden ensimmäisen oleskeluvuoden aikana tehdä asianomaisessa jäsenvaltiossa ainoastaan sellaista palkkatyötä, joka täyttää kortin myöntämiselle asetetut edellytykset. Kyseisen ajanjakson päätyttyä siirtotyöläistä kohdellaan työmarkkinoille pääsyn ja korkeaa pätevyyttä vaativaan työhön pääsyn suhteen jäsenvaltion kansalaisten tavoin. Työttömyys ei sinänsä voi olla peruste EU:n sinisen kortin peruuttamiselle, paitsi jos työttömyys jatkuu yhtäjaksoisesti yli kolme kuukautta. |
| --- | --- |

2.5.1

EU:n sinisen kortin myöntämisen jälkeen kortinhaltija voi kahden ensimmäisen oleskeluvuoden aikana tehdä asianomaisessa jäsenvaltiossa ainoastaan sellaista palkkatyötä, joka täyttää kortin myöntämiselle asetetut edellytykset. Kyseisen ajanjakson päätyttyä siirtotyöläistä kohdellaan työmarkkinoille pääsyn ja korkeaa pätevyyttä vaativaan työhön pääsyn suhteen jäsenvaltion kansalaisten tavoin. Työttömyys ei sinänsä voi olla peruste EU:n sinisen kortin peruuttamiselle, paitsi jos työttömyys jatkuu yhtäjaksoisesti yli kolme kuukautta.

| 2.5.2 | EU:n sinisen kortin haltijoita on kohdeltava yhdenvertaisesti jäsenvaltioiden omien kansalaisten kanssa seuraavilla aloilla: työehdot (palkkaus, irtisanominen ja työturvallisuus), yhdistymisvapaus, oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus (apurahat), tutkintojen, todistusten ja muun ammattipätevyyden tunnustaminen, sosiaaliturva, sosiaalituki, kertyneiden eläkkeiden maksaminen henkilön muuttaessa kolmanteen maahan, veroetuudet, yleisesti tarjolla olevien tavaroiden ja palvelujen saatavuus, mukaan luettuina asunnon saamiseen liittyvät menettelyt ja työvoimatoimistojen tarjoamat palvelut, sekä oikeus liikkua asianomaisen jäsenvaltion koko alueella. |
| --- | --- |

2.5.2

EU:n sinisen kortin haltijoita on kohdeltava yhdenvertaisesti jäsenvaltioiden omien kansalaisten kanssa seuraavilla aloilla: työehdot (palkkaus, irtisanominen ja työturvallisuus), yhdistymisvapaus, oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus (apurahat), tutkintojen, todistusten ja muun ammattipätevyyden tunnustaminen, sosiaaliturva, sosiaalituki, kertyneiden eläkkeiden maksaminen henkilön muuttaessa kolmanteen maahan, veroetuudet, yleisesti tarjolla olevien tavaroiden ja palvelujen saatavuus, mukaan luettuina asunnon saamiseen liittyvät menettelyt ja työvoimatoimistojen tarjoamat palvelut, sekä oikeus liikkua asianomaisen jäsenvaltion koko alueella.

| 2.5.3 | Jäsenvaltiot voivat soveltaa poikkeuksia, kuten evätä pääsyn tiettyihin ammatteihin ja tiettyjen sosiaalioikeuksien myöntämisen. |
| --- | --- |

2.5.3

Jäsenvaltiot voivat soveltaa poikkeuksia, kuten evätä pääsyn tiettyihin ammatteihin ja tiettyjen sosiaalioikeuksien myöntämisen.

| 2.5.4 | Säädösehdotuksen johdanto-osassa todetaan, että perheenyhdistämiseen sovellettavien edullisten ehtojen ja puolisoiden työnsaantimahdollisuuksien on oltava kaikkien järjestelmien keskeisiä osia pyrittäessä houkuttelemaan erittäin päteviä työntekijöitä EU:n alueelle. Siksi ehdotuksessa luetellaan joukko poikkeuksia, joita sovelletaan oikeudesta perheenyhdistämiseen annetussa direktiivissä 2003/86/EY (14) säädettyihin edellytyksiin, jotta helpotettaisiin tässä tarkoitettujen kaltaisten maahanmuuttajien oikeutta perheenyhdistämiseen. |
| --- | --- |

2.5.4

Säädösehdotuksen johdanto-osassa todetaan, että perheenyhdistämiseen sovellettavien edullisten ehtojen ja puolisoiden työnsaantimahdollisuuksien on oltava kaikkien järjestelmien keskeisiä osia pyrittäessä houkuttelemaan erittäin päteviä työntekijöitä EU:n alueelle. Siksi ehdotuksessa luetellaan joukko poikkeuksia, joita sovelletaan oikeudesta perheenyhdistämiseen annetussa direktiivissä 2003/86/EY (14) säädettyihin edellytyksiin, jotta helpotettaisiin tässä tarkoitettujen kaltaisten maahanmuuttajien oikeutta perheenyhdistämiseen.

| 2.5.5 | Ehdotukseen direktiiviksi sisältyy myös joukko poikkeuksia, jotka koskevat neuvoston direktiiviä 2003/109/EY (15) pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta. Erittäin ammattitaitoisilla kolmansien maiden kansalaisilla on enemmän oikeuksia ja heitä kohdellaan hallinnossa suopeammin ja joustavammin kuin muita henkilöitä, joilla on unionissa pitkään oleskelleen henkilön asema. |
| --- | --- |

2.5.5

Ehdotukseen direktiiviksi sisältyy myös joukko poikkeuksia, jotka koskevat neuvoston direktiiviä 2003/109/EY (15) pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta. Erittäin ammattitaitoisilla kolmansien maiden kansalaisilla on enemmän oikeuksia ja heitä kohdellaan hallinnossa suopeammin ja joustavammin kuin muita henkilöitä, joilla on unionissa pitkään oleskelleen henkilön asema.

| 2.5.6 | Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin edistettävä viisumien myöntämistä kolmannen maan kansalaiselle, jonka hakemus on hyväksytty. |
| --- | --- |

2.5.6

Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin edistettävä viisumien myöntämistä kolmannen maan kansalaiselle, jonka hakemus on hyväksytty.

| 2.5.7 | Oleskeltuaan ensimmäisessä jäsenvaltiossa sääntöjenmukaisesti kaksi vuotta EU:n sinisen kortin haltija voi ehdotuksen mukaan muuttaa toiseen jäsenvaltioon korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten, jos hän täyttää ensimmäisessä jäsenvaltiossa sinisen kortin saamiselle säädetyt edellytykset. Kortin haltijan perheenjäsenet voivat matkustaa hänen mukanaan tai muuttaa kyseiseen maahan perheenyhdistämistarkoituksessa. |
| --- | --- |

2.5.7

Oleskeltuaan ensimmäisessä jäsenvaltiossa sääntöjenmukaisesti kaksi vuotta EU:n sinisen kortin haltija voi ehdotuksen mukaan muuttaa toiseen jäsenvaltioon korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten, jos hän täyttää ensimmäisessä jäsenvaltiossa sinisen kortin saamiselle säädetyt edellytykset. Kortin haltijan perheenjäsenet voivat matkustaa hänen mukanaan tai muuttaa kyseiseen maahan perheenyhdistämistarkoituksessa.

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa sitä, että siirtotyöläisten maahantuloon voidaan soveltaa yhteistä, nopeutettua ja avointa menettelyä ja noudattaa Lissabonin sopimuksessa määrättyä jäsenvaltioiden oikeutta päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen. |
| --- | --- |

3.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa sitä, että siirtotyöläisten maahantuloon voidaan soveltaa yhteistä, nopeutettua ja avointa menettelyä ja noudattaa Lissabonin sopimuksessa määrättyä jäsenvaltioiden oikeutta päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen.

| 3.2 | ETSK katsoo, että EU:n periaatteiden ja arvojen mukaisesti maahanmuuttolainsäädännössä on noudatettava EU:n perusoikeuskirjaa ja syrjinnän vastaista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.2

ETSK katsoo, että EU:n periaatteiden ja arvojen mukaisesti maahanmuuttolainsäädännössä on noudatettava EU:n perusoikeuskirjaa ja syrjinnän vastaista lainsäädäntöä.

| 3.3 | Kun Lissabonin sopimus ratifioidaan ja se tulee voimaan, EU:n ja jäsenvaltioiden toimivalta selkiytyy. Neuvosto tekee päätökset määräenemmistöllä ja noudattaa yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa. Tällöin päästään eroon nykyisestä yksimielisyyssäännöstä, joka estää todellisen yhteisen lainsäädännön antamisen. |
| --- | --- |

3.3

Kun Lissabonin sopimus ratifioidaan ja se tulee voimaan, EU:n ja jäsenvaltioiden toimivalta selkiytyy. Neuvosto tekee päätökset määräenemmistöllä ja noudattaa yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa. Tällöin päästään eroon nykyisestä yksimielisyyssäännöstä, joka estää todellisen yhteisen lainsäädännön antamisen.

| 3.4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa neuvostolle, että se soveltaa maahanmuuttolainsäädäntöä (käsillä olevaa ja sitä seuraavia direktiivejä) antaessaan tavanomaista menettelyä (samaan tapaan kuin päätettiin tehdä turvapaikkalainsäädännön yhteydessä) ja aikaistaa näin Lissabonin sopimuksen määräysten täytäntöönpanoa. Lisäksi komitea ehdottaa komissiolle, että se nopeuttaa lähikuukausiksi suunnittelemiensa muiden maahantulodirektiivien valmistelua (kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yrityksen lähettämiä työntekijöitä koskevat direktiivit). |
| --- | --- |

3.4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa neuvostolle, että se soveltaa maahanmuuttolainsäädäntöä (käsillä olevaa ja sitä seuraavia direktiivejä) antaessaan tavanomaista menettelyä (samaan tapaan kuin päätettiin tehdä turvapaikkalainsäädännön yhteydessä) ja aikaistaa näin Lissabonin sopimuksen määräysten täytäntöönpanoa. Lisäksi komitea ehdottaa komissiolle, että se nopeuttaa lähikuukausiksi suunnittelemiensa muiden maahantulodirektiivien valmistelua (kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yrityksen lähettämiä työntekijöitä koskevat direktiivit).

| 3.5 | Komitea esittää toivomuksen, että EU:lla olisi tarkoituksenmukainen yhteinen lainsäädäntö, joka olisi pitkälle yhtenäistetty, jotta maahanmuutto kanavoituisi laillisia, joustavia ja avoimia menettelyjä pitkin, ja jossa kolmansien maiden kansalaisia kohdeltaisiin oikeudenmukaisesti ja heille annettaisiin samat oikeudet ja asetettaisiin samat velvollisuudet kuin yhteisön kansalaisilla on. |
| --- | --- |

3.5

Komitea esittää toivomuksen, että EU:lla olisi tarkoituksenmukainen yhteinen lainsäädäntö, joka olisi pitkälle yhtenäistetty, jotta maahanmuutto kanavoituisi laillisia, joustavia ja avoimia menettelyjä pitkin, ja jossa kolmansien maiden kansalaisia kohdeltaisiin oikeudenmukaisesti ja heille annettaisiin samat oikeudet ja asetettaisiin samat velvollisuudet kuin yhteisön kansalaisilla on.

| 3.6 | Ehdotettuun direktiiviin sisältyvien kolmansien maiden kansalaisille annettavien oikeuksien ja heille säädettävien velvollisuuksien lähtökohtana on yhdenvertainen kohtelu palkkauksessa, työehdoissa, yhdistymisvapaudessa sekä perus- ja ammattikoulutuksessa. Se on hyvä lähtökohta maahanmuuttolainsäädännölle, ja se on ulotettava kaikkiin siirtotyöläisryhmiin. |
| --- | --- |

3.6

Ehdotettuun direktiiviin sisältyvien kolmansien maiden kansalaisille annettavien oikeuksien ja heille säädettävien velvollisuuksien lähtökohtana on yhdenvertainen kohtelu palkkauksessa, työehdoissa, yhdistymisvapaudessa sekä perus- ja ammattikoulutuksessa. Se on hyvä lähtökohta maahanmuuttolainsäädännölle, ja se on ulotettava kaikkiin siirtotyöläisryhmiin.

| 3.7 | Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että uuteen maahanmuuttolainsäädäntöön sisällytettävä perheenyhdistämiskäsite ei ole yhtä rajallinen kuin direktiivissä 2003/86/EY. |
| --- | --- |

3.7

Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että uuteen maahanmuuttolainsäädäntöön sisällytettävä perheenyhdistämiskäsite ei ole yhtä rajallinen kuin direktiivissä 2003/86/EY.

| 3.8 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että maahanmuuttolainsäädännön on oltava aiempaa joustavampi oleskelulupien myöntämiseksi, kuten komitea on hiljattain antamassaan lausunnossa (16) ehdottanut. Näin sallitaan kiertomuuttojärjestelmät, joilla voidaan tukea lähtömaiden kehitystä ja korvata nk. aivovuodon kielteisimmät vaikutukset. Kyseisessä lausunnossa ETSK ehdottaa tiettyjä muutoksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemaa koskevaan direktiiviin 2003/109/EY menettelyjen joustavoittamiseksi. Lausunnossa tehdään myös muita maahantulodirektiivejä koskevia erilaisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että maahanmuuttolainsäädännön on oltava aiempaa joustavampi oleskelulupien myöntämiseksi, kuten komitea on hiljattain antamassaan lausunnossa (16) ehdottanut. Näin sallitaan kiertomuuttojärjestelmät, joilla voidaan tukea lähtömaiden kehitystä ja korvata nk. aivovuodon kielteisimmät vaikutukset. Kyseisessä lausunnossa ETSK ehdottaa tiettyjä muutoksia pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemaa koskevaan direktiiviin 2003/109/EY menettelyjen joustavoittamiseksi. Lausunnossa tehdään myös muita maahantulodirektiivejä koskevia erilaisia ehdotuksia.

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että palkkatulon määrä ei ole asianmukainen peruste pitää henkilöä erittäin ammattitaitoisena työntekijänä. |
| --- | --- |

4.1

ETSK katsoo, että palkkatulon määrä ei ole asianmukainen peruste pitää henkilöä erittäin ammattitaitoisena työntekijänä.

| 4.2 | Käsite ”erittäin ammattitaitoinen” olisi yhdistettävä korkea-asteen opinnoista saatuihin tutkinto- ja pätevyystodistuksiin tai vastaavaan ammattikokemukseen eikä työntekijälle maksettavaan palkkaan (17). |
| --- | --- |

4.2

Käsite ”erittäin ammattitaitoinen” olisi yhdistettävä korkea-asteen opinnoista saatuihin tutkinto- ja pätevyystodistuksiin tai vastaavaan ammattikokemukseen eikä työntekijälle maksettavaan palkkaan (17).

| 4.3 | Palkkauksen käyttäminen yhtenä vaatimuksena EU:n sinisen kortin saamiselle vaikeuttaa yhteisen politiikan toteutumista Euroopan unionissa. Yhtenäistämisen esteenä ovat jäsenvaltioissa nykyisin maksettavat toisistaan huomattavasti poikkeavat vähimmäispalkat. |
| --- | --- |

4.3

Palkkauksen käyttäminen yhtenä vaatimuksena EU:n sinisen kortin saamiselle vaikeuttaa yhteisen politiikan toteutumista Euroopan unionissa. Yhtenäistämisen esteenä ovat jäsenvaltioissa nykyisin maksettavat toisistaan huomattavasti poikkeavat vähimmäispalkat.

| 4.4 | EU:n on pikaisesti edettävä ammattipätevyyden tunnustamista koskevassa asiassa ja otettava huomioon Bolognan prosessi, jolla pyritään helpottamaan eurooppalaisten korkea-asteen tutkintojen vastavuoroista tunnustamista. Niin kauan kuin eurooppalaista järjestelmää ammattipätevyyden tunnustamiseksi ei ole, tunnustamisesta vastaa kansallinen viranomainen, jonka on otettava huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY, ILO:n käyttämät perusteet erittäin ammattitaitoisten työntekijöiden määrittelemiseksi (18) sekä Unescon kansainvälinen koulutusluokitusstandardi ISCED 1997 (19). |
| --- | --- |

4.4

EU:n on pikaisesti edettävä ammattipätevyyden tunnustamista koskevassa asiassa ja otettava huomioon Bolognan prosessi, jolla pyritään helpottamaan eurooppalaisten korkea-asteen tutkintojen vastavuoroista tunnustamista. Niin kauan kuin eurooppalaista järjestelmää ammattipätevyyden tunnustamiseksi ei ole, tunnustamisesta vastaa kansallinen viranomainen, jonka on otettava huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY, ILO:n käyttämät perusteet erittäin ammattitaitoisten työntekijöiden määrittelemiseksi (18) sekä Unescon kansainvälinen koulutusluokitusstandardi ISCED 1997 (19).

| 4.5 | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä määriteltäessä perusteena käytetään kolmen vuoden vastaavaa ammattikokemusta. Mutta myös tämä vaatimus voi aiheuttaa käytännössä ongelmia ammateissa, joissa vaaditaan tätä laajempaa korkea-asteen opintojen avulla hankittua pätevyyttä. Ammattipätevyyden vastaavuuden arviointi on joka tapauksessa jätettävä kansallisen viranomaisen tehtäväksi yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

4.5

ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä määriteltäessä perusteena käytetään kolmen vuoden vastaavaa ammattikokemusta. Mutta myös tämä vaatimus voi aiheuttaa käytännössä ongelmia ammateissa, joissa vaaditaan tätä laajempaa korkea-asteen opintojen avulla hankittua pätevyyttä. Ammattipätevyyden vastaavuuden arviointi on joka tapauksessa jätettävä kansallisen viranomaisen tehtäväksi yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa.

| 4.6 | ETSK katsoo, että Euroopan komission ehdotus kohdella erittäin ammattitaitoisia siirtotyöläisiä suotuisammin kuin direktiivien 2003/86/EY ja 2003/109/EY nojalla saattaa merkitä eri maahanmuuttajaryhmien eriarvoista kohtelua. On varmistettava, etteivät poikkeukset vaikuta yhteisön maahanmuuttopolitiikan yleiseen johdonmukaisuuteen eivätkä yhtäläistä kohtelua koskevaan periaatteeseen (20). |
| --- | --- |

4.6

ETSK katsoo, että Euroopan komission ehdotus kohdella erittäin ammattitaitoisia siirtotyöläisiä suotuisammin kuin direktiivien 2003/86/EY ja 2003/109/EY nojalla saattaa merkitä eri maahanmuuttajaryhmien eriarvoista kohtelua. On varmistettava, etteivät poikkeukset vaikuta yhteisön maahanmuuttopolitiikan yleiseen johdonmukaisuuteen eivätkä yhtäläistä kohtelua koskevaan periaatteeseen (20).

| 4.6.1 | Ehdotukseen korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä koskevaksi direktiiviksi sisältyy aiempaa enemmän perheenyhdistämiseen liittyviä helpotuksia ja oikeuksia. Komitea katsoo, että oikeus perhe-elämään on perusoikeus, jonka ehdoksi ei voida asettaa työntekijän taloudellista toimintaa tai työntekoa. Komitea on jo aiemmissa lausunnoissaan ehdottanut, että perheenyhdistämisestä annettua direktiiviä 2003/86/EY muutetaan ja siihen sisällytetään korkeaa pätevyyttä vaativasta työstä tehdyn direktiiviehdotuksen mukaiset poikkeukset (21). |
| --- | --- |

4.6.1

Ehdotukseen korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä koskevaksi direktiiviksi sisältyy aiempaa enemmän perheenyhdistämiseen liittyviä helpotuksia ja oikeuksia. Komitea katsoo, että oikeus perhe-elämään on perusoikeus, jonka ehdoksi ei voida asettaa työntekijän taloudellista toimintaa tai työntekoa. Komitea on jo aiemmissa lausunnoissaan ehdottanut, että perheenyhdistämisestä annettua direktiiviä 2003/86/EY muutetaan ja siihen sisällytetään korkeaa pätevyyttä vaativasta työstä tehdyn direktiiviehdotuksen mukaiset poikkeukset (21).

| 4.6.2 | Komitea on huolestunut siitä, ettei ehdotetussa direktiivissä mainita konkreettisesti sinisen kortin haltijan perheenjäsenten oikeutta työntekoon muutettaessa toiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

4.6.2

Komitea on huolestunut siitä, ettei ehdotetussa direktiivissä mainita konkreettisesti sinisen kortin haltijan perheenjäsenten oikeutta työntekoon muutettaessa toiseen jäsenvaltioon.

| 4.6.3 | Sellaiset kolmansien maiden kansalaiset, jotka viiden vuoden oleskelun jälkeen saavat unionissa pitkään oleskelleen henkilön aseman, tulevat huomaamaan, että heidän oikeudellinen asemansa on epäedullisempi kuin erittäin ammattitaitoisten siirtotyöläisten. Vakinaisesta ja pysyvästä oleskelusta tulee toissijainen tekijä tarjottaessa oikeusvarmuutta ja kotouduttaessa EU:hun. ETSK on jo ehdottanut hiljattain antamassaan lausunnossa (22), että direktiiviä 2003/109/EY on muutettava kaikkien unionissa pitkään oleskelleiden kannalta joustavammaksi. |
| --- | --- |

4.6.3

Sellaiset kolmansien maiden kansalaiset, jotka viiden vuoden oleskelun jälkeen saavat unionissa pitkään oleskelleen henkilön aseman, tulevat huomaamaan, että heidän oikeudellinen asemansa on epäedullisempi kuin erittäin ammattitaitoisten siirtotyöläisten. Vakinaisesta ja pysyvästä oleskelusta tulee toissijainen tekijä tarjottaessa oikeusvarmuutta ja kotouduttaessa EU:hun. ETSK on jo ehdottanut hiljattain antamassaan lausunnossa (22), että direktiiviä 2003/109/EY on muutettava kaikkien unionissa pitkään oleskelleiden kannalta joustavammaksi.

| 4.7 | Ehdotuksessa on muutamia piirteitä, joiden yhteensopivuus kansainvälisen oikeuden alaan kuuluviin jäsenvaltioiden velvollisuuksiin on kiistanalainen. Esimerkiksi vaatimus, jonka mukaan EU:n sinisen kortin haltijan mahdollisuutta vaihtaa työpaikkaa on rajoitettava kahden ensimmäisen sääntöjenmukaisen oleskeluvuoden aikana, ei vastaa siirtotyöläisen asemasta vuonna 1997 tehtyä eurooppalaista yleissopimusta, jonka 8 artiklan mukaan kyseisen ajanjakson pituus on enintään yksi vuosi. |
| --- | --- |

4.7

Ehdotuksessa on muutamia piirteitä, joiden yhteensopivuus kansainvälisen oikeuden alaan kuuluviin jäsenvaltioiden velvollisuuksiin on kiistanalainen. Esimerkiksi vaatimus, jonka mukaan EU:n sinisen kortin haltijan mahdollisuutta vaihtaa työpaikkaa on rajoitettava kahden ensimmäisen sääntöjenmukaisen oleskeluvuoden aikana, ei vastaa siirtotyöläisen asemasta vuonna 1997 tehtyä eurooppalaista yleissopimusta, jonka 8 artiklan mukaan kyseisen ajanjakson pituus on enintään yksi vuosi.

| 4.8 | Ehdotetun direktiivin mukaan yhtäjaksoisesti kolme kuukautta työttömänä olleelle henkilölle myönnettyä EU:n sinistä korttia ei voida uusia. Kolmen kuukauden ajanjakso ei kuitenkaan vastaa siirtotyöläisen asemasta tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa määrättyä viiden kuukauden ajanjaksoa (9 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

4.8

Ehdotetun direktiivin mukaan yhtäjaksoisesti kolme kuukautta työttömänä olleelle henkilölle myönnettyä EU:n sinistä korttia ei voida uusia. Kolmen kuukauden ajanjakso ei kuitenkaan vastaa siirtotyöläisen asemasta tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa määrättyä viiden kuukauden ajanjaksoa (9 artiklan 4 kohta).

| 4.9 | Komitea ehdottaa, että otettaisiin huomioon kuuden kuukauden työttömyys, jotta noudatettaisiin kansainvälisiä yleissopimuksia ja jotta helpotettaisiin työntekijöiden uudelleentyöllistymistä. Määräaika on tarpeellinen erityisesti silloin, kun työntekijä osallistuu työvoimakoulutukseen. |
| --- | --- |

4.9

Komitea ehdottaa, että otettaisiin huomioon kuuden kuukauden työttömyys, jotta noudatettaisiin kansainvälisiä yleissopimuksia ja jotta helpotettaisiin työntekijöiden uudelleentyöllistymistä. Määräaika on tarpeellinen erityisesti silloin, kun työntekijä osallistuu työvoimakoulutukseen.

| 4.10 | ETSK:n mielestä siirtymäajan toimenpiteet, joilla rajoitetaan tilapäisesti uusista jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, ovat poikkeus, josta olisi etenkin erittäin pätevien työntekijöiden työllistämisen yhteydessä nopeasti luovuttava, jotta voidaan taata EU:n kansalaisten etuuskohtelua koskeva periaate. |
| --- | --- |

4.10

ETSK:n mielestä siirtymäajan toimenpiteet, joilla rajoitetaan tilapäisesti uusista jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, ovat poikkeus, josta olisi etenkin erittäin pätevien työntekijöiden työllistämisen yhteydessä nopeasti luovuttava, jotta voidaan taata EU:n kansalaisten etuuskohtelua koskeva periaate.

| 4.11 | Ei ole asianmukaista, että pakolaiset ja turvapaikanhakijat jätetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Kuten ETSK on ehdottanut, kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden, erittäin ammattitaitoiset henkilöt mukaan luettuina, on voitava tehdä työtä (23). |
| --- | --- |

4.11

Ei ole asianmukaista, että pakolaiset ja turvapaikanhakijat jätetään direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Kuten ETSK on ehdottanut, kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden, erittäin ammattitaitoiset henkilöt mukaan luettuina, on voitava tehdä työtä (23).

| 4.12 | Se, että ehdotetussa direktiivissä aiotaan soveltaa alle 30-vuotiaisiin nuoriin muita joustavampaa järjestelmää (alhaisempaa palkkatasoa), saattaa antaa ymmärtää, että suojellaan syrjivää järjestelmää, mistä ETSK ei ole komission kanssa yhtä mieltä. |
| --- | --- |

4.12

Se, että ehdotetussa direktiivissä aiotaan soveltaa alle 30-vuotiaisiin nuoriin muita joustavampaa järjestelmää (alhaisempaa palkkatasoa), saattaa antaa ymmärtää, että suojellaan syrjivää järjestelmää, mistä ETSK ei ole komission kanssa yhtä mieltä.

| 4.13 | Komitea korostaa lopuksi kotoutumisen merkitystä. Komitea on laatinut useita oma-aloitteisia lausuntoja kotouttamispolitiikan tukemiseksi sekä järjestänyt aiheesta konferensseja ja kuulemistilaisuuksia (24). EU:n ja kansallisten viranomaisten on tuettava kotouttamispolitiikkoja yhdessä, sillä kotouttaminen — yhdenvertainen kohtelu ja syrjinnän torjuminen — ovat haaste eurooppalaiselle yhteiskunnalle, etenkin paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Komitea tekee Euroopan komission kanssa yhteistyötä käynnistettäessä eurooppalaista integraatiofoorumia (25). |
| --- | --- |

4.13

Komitea korostaa lopuksi kotoutumisen merkitystä. Komitea on laatinut useita oma-aloitteisia lausuntoja kotouttamispolitiikan tukemiseksi sekä järjestänyt aiheesta konferensseja ja kuulemistilaisuuksia (24). EU:n ja kansallisten viranomaisten on tuettava kotouttamispolitiikkoja yhdessä, sillä kotouttaminen — yhdenvertainen kohtelu ja syrjinnän torjuminen — ovat haaste eurooppalaiselle yhteiskunnalle, etenkin paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Komitea tekee Euroopan komission kanssa yhteistyötä käynnistettäessä eurooppalaista integraatiofoorumia (25).

Bryssel 9.heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2001) 386 lopullinen.

1

(2)  Ks. ETSK:n 16. tammikuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 80, 3.4.2002) ja Euroopan parlamentin mietintö, EUVL C 43 E, 19.2.2004, esittelijä: Anna Terrón i Cusí.

2

(3)  Ks. joulukuussa 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät (Laillisen maahanmuuton suunnitelma) ja ETSK:n 10. joulukuuta 2003 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 80, 30.4.2004).

3

(4)  KOM(2007) 249 lopullinen.

4

(5)  Ks. ETSK:n 13. maaliskuuta 2008 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä”, esittelijä: Metka Roksandić ja apulaisesittelijä: Pedro Almeida Freire. Lausunto hyväksyttiin 12.–13. maaliskuuta 2008 pidetyssä täysistunnossa, EUVL C 204, 9.8.2008, s. 70.

5

(6)  Ks. ETSK:n 15. joulukuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 65, 17.3.2006).

6

(7)  Ks. ETSK:n 9. kesäkuuta 2005 antama lausunto aiheesta” Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 286, 17.11.2005).

7

(8)  Ks. ETSK:n 16. tammikuuta 2002 antama lausunto aiheesta” Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 80, 3.4.2002).

8

(9)  Ks. ETSK:n 15. joulukuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 65, 17.3.2006).

9

(10)  Ks. ETSK:n 25. lokakuuta 2007 antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Maahanmuuttopolitiikkaa koskeva yhteistyö EU:n ja lähtömaiden välillä kehityksen tukemiseksi”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 44, 16.2.2008) ja komitean 12. joulukuuta 2007 antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Muuttoliikkeen ja kehityksen mahdollisuudet ja haasteet”, esittelijä: Sukhdev Sharma. Lausunto hyväksyttiin 12.–13. joulukuuta 2007 pidetyssä täysistunnossa, EUVL C 120, 16.5.2008, s. 82.

10

(11)  Ks. ETSK:n 25. lokakuuta 2007 antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Maahanmuuttopolitiikkaa koskeva yhteistyö EU:n ja lähtömaiden välillä kehityksen tukemiseksi”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 44, 16.2.2008).

11

(12)  ”Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole määrittäneet minimipalkkaa, on asetettava kansalliseksi palkkaraja-arvoksi määrä, joka on vähintään kolme kertaa suurempi kuin se vähimmäistulo, jonka alittuessa asianomaisen jäsenvaltion kansalaisilla on oikeus sosiaalitukeen kyseisessä jäsenvaltiossa.” Direktiivin 5 artiklan 2 kohta.

12

(13)  EU:n siniseksi kortiksi kutsuttu oleskelulupa on kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukainen, kuten säädetään kolmansien maiden kansalaisille myönnettävän oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta 13. kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1030/2002, EYVL L 157, 15.6.2002.

13

(14)  Neuvoston direktiivi 2003/86/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, oikeudesta perheenyhdistämiseen, EUVL L 251, 3.10.2003.

14

(15)  Neuvoston direktiivi 2003/109/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2003, pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta, EUVL L 16, 23.1.2004.

15

(16)  Ks. ETSK:n 25. lokakuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuuttopolitiikkaa koskeva yhteistyö EU:n ja lähtömaiden välillä kehityksen tukemiseksi”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 44, 16.2.2008).

16

(17)  Ks. ETSK:n 30. toukokuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi”, kohta 5.6, esittelijä: José Isaías Rodríguez García-Caro (EUVL C 175, 27.7.2007).

17

(18)  Ks. ILO:n vuonna 1988 hyväksymä kansainvälinen ammattiluokitus International Standard Classification of Occupations, ISCO.

18

International Standard Classification of Occupations

(19)  http://www.unesco.org/education/information/nfsunesco/doc/isced_1997.htm

19

(20)  Tampereen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 15. ja 16. lokakuuta 1999, kohta 18: ”Euroopan unionin on varmistettava jäsenvaltioidensa alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu. Heille olisi pyrittävä tehokkaamman kotouttamispolitiikan avulla takaamaan EU:n kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavissa olevat oikeudet ja velvollisuudet. Kyseisellä politiikalla olisi myös edistettävä syrjimättömyyttä talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämässä sekä kehitettävä rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimenpiteitä.”

20

(21)  Komissio julkaisee lähikuukausina arviointikertomuksen direktiivin toimivuudesta.

21

(22)  Ks. alaviite 16.

22

(23)  ETSK:n 12. maaliskuuta 2008 antama lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuus”, esittelijä: An Le Nouail Marlière. Lausunto hyväksyttiin 12. ja 13. maaliskuuta 2008 pidetyssä täysistunnossa EUVL C 204, 9.8.2008, s. 77.

23

(24)  ETSK:n 21. maaliskuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 125, 27.5.2002).

24

ETSK:n 10.–11. joulukuuta 2003 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 80, 30.3.2004).

ETSK:n 13.–14. syyskuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto ”Maahanmuutto EU:ssa ja kotouttamispolitiikat: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 318, 23.12.2006).

ETSK:n konferenssi aiheesta ”Maahanmuutto: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, 9. ja 10. syyskuuta 2002.

(25)  http://integrationforum.teamwork.fr/

25

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/114 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/114

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista”

KOM(2007) 638 lopullinen — 2007/0229 CNS

(2009/C 27/24)

Neuvosto päätti 7. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 140 ääntä puolesta ja 3 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Alustavia huomioita

| 1.1 | Eurooppa-neuvoston Tampereen kokouksesta, jossa EU päätti edistää yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa, on kulunut kahdeksan vuotta. Edistys on kuitenkin ollut vähäistä yhdellä politiikan keskeisistä osa-alueista, nimittäin maahanpääsyä koskevan politiikan ja lainsäädännön alalla. Maahanpääsy kuuluu edelleen kansallisen sääntelyn piiriin ilman, että sitä on millään tavalla yhdenmukaistettu EU:n tasolla, ja jäsenvaltioiden lainsäädännöt ovat hyvin erilaisia ja ilmentävät toisilleen vastakkaisia politiikkoja. |
| --- | --- |

1.1

Eurooppa-neuvoston Tampereen kokouksesta, jossa EU päätti edistää yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa, on kulunut kahdeksan vuotta. Edistys on kuitenkin ollut vähäistä yhdellä politiikan keskeisistä osa-alueista, nimittäin maahanpääsyä koskevan politiikan ja lainsäädännön alalla. Maahanpääsy kuuluu edelleen kansallisen sääntelyn piiriin ilman, että sitä on millään tavalla yhdenmukaistettu EU:n tasolla, ja jäsenvaltioiden lainsäädännöt ovat hyvin erilaisia ja ilmentävät toisilleen vastakkaisia politiikkoja.

| 1.2 | Yli kuusi vuotta on kulunut siitä, kun komissio laati ehdotuksensa direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten (1). ETSK ja parlamentti ottivat ehdotukseen myönteisen kannan (2). Ehdotus ei kuitenkaan edennyt neuvossa ensimmäistä käsittelyä pidemmälle. Eräät jäsenvaltiot ovat sittemmin laatineet taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskevaa uutta lainsäädäntöä soveltaen hyvin erilaisia lähestymistapoja. |
| --- | --- |

1.2

Yli kuusi vuotta on kulunut siitä, kun komissio laati ehdotuksensa direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten (1). ETSK ja parlamentti ottivat ehdotukseen myönteisen kannan (2). Ehdotus ei kuitenkaan edennyt neuvossa ensimmäistä käsittelyä pidemmälle. Eräät jäsenvaltiot ovat sittemmin laatineet taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskevaa uutta lainsäädäntöä soveltaen hyvin erilaisia lähestymistapoja.

| 1.3 | Eurooppalaiset tarvitsevat tulevina vuosina taloudellisista syistä jäsenvaltioihin muuttavia uusia siirtolaisia talous- ja yhteiskuntakehityksen tueksi (3). Väestökehityksen tilanne osoittaa, että Lissabonin strategia saattaa epäonnistua, jos maahanmuuttopolitiikkaa ei muuteta. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja sekä erittäin ammattitaitoisten että heikommin koulutettujen työntekijöiden vastaanottamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

Eurooppalaiset tarvitsevat tulevina vuosina taloudellisista syistä jäsenvaltioihin muuttavia uusia siirtolaisia talous- ja yhteiskuntakehityksen tueksi (3). Väestökehityksen tilanne osoittaa, että Lissabonin strategia saattaa epäonnistua, jos maahanmuuttopolitiikkaa ei muuteta. Tarvitaan aktiivisia politiikkoja sekä erittäin ammattitaitoisten että heikommin koulutettujen työntekijöiden vastaanottamiseksi.

| 1.4 | On käsittämätöntä, että tiettyjen jäsenvaltioiden hallitukset ovat käyttäneet Euroopan unionin neuvostossa veto-oikeuttaan komission säädösehdotuksiin ja pitävät voimassa entisaikojen vanhat rajoittavat politiikkansa. Tällä välin harmaa talous ja sääntöjenvastainen työnteko lisääntyvät, ja niistä tulee merkittävä houkutin siirtolaisille, joilla ei ole asianmukaisia lupia. Yhteisen eurooppalaisen lainsäädännön puuttuessa jäsenvaltiot hyväksyvät uutta lainsäädäntöä varsin erilaisin poliittisin tavoittein ja asettavat näin uusia esteitä lainsäädännön lähentämiselle. Erilaiset poliittiset lähestymistavat ja lainsäädäntöjen väliset erot aiheuttavat kansalaisissa sekaannusta ja epävarmuutta. |
| --- | --- |

1.4

On käsittämätöntä, että tiettyjen jäsenvaltioiden hallitukset ovat käyttäneet Euroopan unionin neuvostossa veto-oikeuttaan komission säädösehdotuksiin ja pitävät voimassa entisaikojen vanhat rajoittavat politiikkansa. Tällä välin harmaa talous ja sääntöjenvastainen työnteko lisääntyvät, ja niistä tulee merkittävä houkutin siirtolaisille, joilla ei ole asianmukaisia lupia. Yhteisen eurooppalaisen lainsäädännön puuttuessa jäsenvaltiot hyväksyvät uutta lainsäädäntöä varsin erilaisin poliittisin tavoittein ja asettavat näin uusia esteitä lainsäädännön lähentämiselle. Erilaiset poliittiset lähestymistavat ja lainsäädäntöjen väliset erot aiheuttavat kansalaisissa sekaannusta ja epävarmuutta.

| 1.5 | ETSK on ehdottanut, että Euroopan unionin neuvoston on luovuttava maahanmuuttajien maahanpääsyä koskevan lainsäädännön alalla yksimielisyyden vaatimuksesta ja tehtävä päätöksensä määräenemmistöllä sekä turvauduttava parlamentin yhteispäätösmenettelyyn (4). Tämä on ainut tapa antaa laadukkaita säädöksiä, jotka edistävät yhdenmukaistamista EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on ehdottanut, että Euroopan unionin neuvoston on luovuttava maahanmuuttajien maahanpääsyä koskevan lainsäädännön alalla yksimielisyyden vaatimuksesta ja tehtävä päätöksensä määräenemmistöllä sekä turvauduttava parlamentin yhteispäätösmenettelyyn (4). Tämä on ainut tapa antaa laadukkaita säädöksiä, jotka edistävät yhdenmukaistamista EU:n tasolla.

| 1.6 | ETSK kannattaa sitä, että maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö sisällytetään Lissabonin sopimuksessa tavanomaisen menettelyn piiriin (aloitteen tekee komissio ja se hyväksytään neuvostossa määräenemmistöllä noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa). |
| --- | --- |

1.6

ETSK kannattaa sitä, että maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö sisällytetään Lissabonin sopimuksessa tavanomaisen menettelyn piiriin (aloitteen tekee komissio ja se hyväksytään neuvostossa määräenemmistöllä noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa).

| 1.7 | Tarkastelun kohteena olevaa ehdotusta direktiiviksi käsitellään kuitenkin neuvostossa tuloksettoman yksimielisyyssäännön mukaisesti. Kuten komitea ehdotti jo Haagin ohjelmasta antamassaan lausunnossa, ”muutos on toteutettava pikaisesti, ennen kuin uusia säädösehdotuksia ryhdytään tarkastelemaan” (5). ETSK ehdottaa neuvostolle, että se ottaa käyttöön ”siirtymäväylälausekkeeseen” perustuvan menettelyn, joka on jo voimassa turvapaikka-asioissa. Näin kyseiset direktiivit hyväksyttäisiin määräenemmistöllä ja noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

1.7

Tarkastelun kohteena olevaa ehdotusta direktiiviksi käsitellään kuitenkin neuvostossa tuloksettoman yksimielisyyssäännön mukaisesti. Kuten komitea ehdotti jo Haagin ohjelmasta antamassaan lausunnossa, ”muutos on toteutettava pikaisesti, ennen kuin uusia säädösehdotuksia ryhdytään tarkastelemaan” (5). ETSK ehdottaa neuvostolle, että se ottaa käyttöön ”siirtymäväylälausekkeeseen” perustuvan menettelyn, joka on jo voimassa turvapaikka-asioissa. Näin kyseiset direktiivit hyväksyttäisiin määräenemmistöllä ja noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa.

| 1.8 | Komitea on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Sen sijaan on suositeltavampaa, että maahantuloa koskevalle uudelle lainsäädännölle asetetaan kokonaisvaltainen, laaja-alainen säädöskehys alakohtaisen sääntelyn sijaan. Komission aikoinaan laatima maahantuloa koskeva direktiiviehdotus, jolle ETSK antoi tukensa pienin muutoksin, on edelleen hyvä säädösehdotus. Alakohtaisista seikoista ja eritysedellytyksistä voidaan lisäksi antaa erityissääntöjä. Jos Euroopan unionin neuvosto valitsee alakohtaisen lähestymistavan ja sallii ainoastaan erittäin ammattitaitoisten siirtolaisten maahanpääsyn, suuri osa maahanmuutosta jää säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle, ja se olisi lisäksi syrjivää. Tämä vaihtoehto saattaa olla helpompi neuvostolle, mutta se ei vastaa unionin tarpeita (6).” |
| --- | --- |

1.8

Komitea on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Sen sijaan on suositeltavampaa, että maahantuloa koskevalle uudelle lainsäädännölle asetetaan kokonaisvaltainen, laaja-alainen säädöskehys alakohtaisen sääntelyn sijaan. Komission aikoinaan laatima maahantuloa koskeva direktiiviehdotus, jolle ETSK antoi tukensa pienin muutoksin, on edelleen hyvä säädösehdotus. Alakohtaisista seikoista ja eritysedellytyksistä voidaan lisäksi antaa erityissääntöjä. Jos Euroopan unionin neuvosto valitsee alakohtaisen lähestymistavan ja sallii ainoastaan erittäin ammattitaitoisten siirtolaisten maahanpääsyn, suuri osa maahanmuutosta jää säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle, ja se olisi lisäksi syrjivää. Tämä vaihtoehto saattaa olla helpompi neuvostolle, mutta se ei vastaa unionin tarpeita (6).”

| 1.9 | Lissabonin sopimuksessa asetetaan yhteisen lainsäädännön rajat: se antaa jäsenvaltioille oikeuden päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen. Tämä rajoitus ei estä pitkälti yhdenmukaistetun lainsäädännön saavuttamista Euroopan unionissa. Se pikemminkin kannustaa jäsenvaltioita käyttämään taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnoinnissa yhteisiä avoimia menettelyjä. Työ- ja oleskelulupien myöntämisessä toimivalta kuuluu jäsenvaltioiden viranomaisille yhteisön lainsäädännön puitteissa. Näin kukin jäsenvaltio voi päättää maahanmuuton luonteesta yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Kansallisessa lainsäädännössä on otettava yhteisön lainsäädännön puitteissa huomioon kunkin maan erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

1.9

Lissabonin sopimuksessa asetetaan yhteisen lainsäädännön rajat: se antaa jäsenvaltioille oikeuden päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia ne päästävät alueelleen. Tämä rajoitus ei estä pitkälti yhdenmukaistetun lainsäädännön saavuttamista Euroopan unionissa. Se pikemminkin kannustaa jäsenvaltioita käyttämään taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnoinnissa yhteisiä avoimia menettelyjä. Työ- ja oleskelulupien myöntämisessä toimivalta kuuluu jäsenvaltioiden viranomaisille yhteisön lainsäädännön puitteissa. Näin kukin jäsenvaltio voi päättää maahanmuuton luonteesta yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Kansallisessa lainsäädännössä on otettava yhteisön lainsäädännön puitteissa huomioon kunkin maan erityisolosuhteet.

| 1.10 | Nyt ehdotettu laaja-alainen direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista vastaa Euroopan unionin pyrkimystä luoda unionille kattava maahanmuuttopolitiikka. |
| --- | --- |

1.10

Nyt ehdotettu laaja-alainen direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista vastaa Euroopan unionin pyrkimystä luoda unionille kattava maahanmuuttopolitiikka.

| 1.11 | Tavoite hyväksyttiin jo lokakuussa 1999 Tampereella pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, jonka päätelmissä todetaan, että EU:n on varmistettava unionin jäsenvaltioissa laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille oikeudenmukainen kohtelu sekä taattava heille vastaavanlaiset oikeudet ja velvollisuudet kuin unionin omille kansalaisille. |
| --- | --- |

1.11

Tavoite hyväksyttiin jo lokakuussa 1999 Tampereella pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, jonka päätelmissä todetaan, että EU:n on varmistettava unionin jäsenvaltioissa laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille oikeudenmukainen kohtelu sekä taattava heille vastaavanlaiset oikeudet ja velvollisuudet kuin unionin omille kansalaisille.

| 1.12 | Marraskuussa 2004 vahvistetun Haagin ohjelman mukaan ”laillinen maahanmuutto tulee tärkeäksi osaamiselle rakentuvan talouden kehittämisessä Euroopassa ja talouskehityksen eteenpäin viemisessä ja myötävaikuttaa siten Lissabonin strategian täytäntöönpanoon”. |
| --- | --- |

1.12

Marraskuussa 2004 vahvistetun Haagin ohjelman mukaan ”laillinen maahanmuutto tulee tärkeäksi osaamiselle rakentuvan talouden kehittämisessä Euroopassa ja talouskehityksen eteenpäin viemisessä ja myötävaikuttaa siten Lissabonin strategian täytäntöönpanoon”.

| 1.13 | Komissio laati vuonna 2004 vihreän kirjan (7), jonka tarkoituksena oli avata keskustelu ja kuulemisjakso taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnasta EU:ssa. ETSK antoi siitä lausunnon (8), jossa todetaan, että EU:n tulisi säännellä maahanpääsyä pitkälle yhdenmukaistetulla yhteisellä lainsäädännöllä ja että laaja-alainen säädöskehys on parempi vaihtoehto kuin alakohtainen sääntely. |
| --- | --- |

1.13

Komissio laati vuonna 2004 vihreän kirjan (7), jonka tarkoituksena oli avata keskustelu ja kuulemisjakso taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnasta EU:ssa. ETSK antoi siitä lausunnon (8), jossa todetaan, että EU:n tulisi säännellä maahanpääsyä pitkälle yhdenmukaistetulla yhteisellä lainsäädännöllä ja että laaja-alainen säädöskehys on parempi vaihtoehto kuin alakohtainen sääntely.

| 1.14 | Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi laillista maahanmuuttoa koskevan toimintasuunnitelman, jossa pyritään kahteen tavoitteeseen: |
| --- | --- |

1.14

Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi laillista maahanmuuttoa koskevan toimintasuunnitelman, jossa pyritään kahteen tavoitteeseen:

| 1.14.1 | Määritellään tiettyihin siirtolaisryhmiin sovellettavat maahantulon edellytykset, jotka esitetään neljässä ehdotuksessa erityislainsäädännöksi. Ne koskevat erittäin ammattitaitoisia työntekijöitä, kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yritysten lähetettyjä työntekijöitä. |
| --- | --- |

1.14.1

Määritellään tiettyihin siirtolaisryhmiin sovellettavat maahantulon edellytykset, jotka esitetään neljässä ehdotuksessa erityislainsäädännöksi. Ne koskevat erittäin ammattitaitoisia työntekijöitä, kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yritysten lähetettyjä työntekijöitä.

| 1.14.2 | Laaditaan yleiset puitteet oikeudenmukaiselle lähestymistavalle, jonka lähtökohtana on siirtotyöläisten oikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

1.14.2

Laaditaan yleiset puitteet oikeudenmukaiselle lähestymistavalle, jonka lähtökohtana on siirtotyöläisten oikeuksien kunnioittaminen.

2.   Ehdotus direktiiviksi

| 2.1 | Ehdotetun direktiivin tavoitteena on taata maassa jo oleskeleville kolmansista maista tulleille työntekijöille oikeusasema sekä yksinkertaistaa menettelyjä uusien hakijoiden kannalta. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotetun direktiivin tavoitteena on taata maassa jo oleskeleville kolmansista maista tulleille työntekijöille oikeusasema sekä yksinkertaistaa menettelyjä uusien hakijoiden kannalta.

| 2.2 | EU:n jäsenvaltiot kohtelevat siirtotyöläisiä tällä hetkellä hyvin eri tavoin. |
| --- | --- |

2.2

EU:n jäsenvaltiot kohtelevat siirtotyöläisiä tällä hetkellä hyvin eri tavoin.

| 2.3 | Myös maahanmuuttajien kohtelussa yhteisön työntekijöihin verrattuna ilmenee huomattavaa eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

2.3

Myös maahanmuuttajien kohtelussa yhteisön työntekijöihin verrattuna ilmenee huomattavaa eriarvoisuutta.

| 2.4 | Ehdotetulla direktiivillä halutaan luoda yhden hakemuksen menettely, jota noudattamalla kolmansien maiden kansalaisille voidaan myöntää yhdistelmälupa jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten. Lisäksi sillä halutaan luoda jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevia kolmansista maista tulevia työntekijöitä varten yhtäläiset oikeudet, jotka koskevat työoloja ja työehtoja, palkkausta, irtisanomista, pääsyä ammatilliseen koulutukseen, keskeisten sosiaaliturvaetuuksien saantia jne. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotetulla direktiivillä halutaan luoda yhden hakemuksen menettely, jota noudattamalla kolmansien maiden kansalaisille voidaan myöntää yhdistelmälupa jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten. Lisäksi sillä halutaan luoda jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevia kolmansista maista tulevia työntekijöitä varten yhtäläiset oikeudet, jotka koskevat työoloja ja työehtoja, palkkausta, irtisanomista, pääsyä ammatilliseen koulutukseen, keskeisten sosiaaliturvaetuuksien saantia jne.

| 2.5 | Kyse on laaja-alaisesta direktiivistä, jonka piiriin kuuluvat taloudellisista syistä maahan muuttavat sekä henkilöt, jotka ovat alun perin saaneet luvan tulla maahan jotain muuta tarkoitusta kuin työntekoa varten ja joille on myöhemmin myönnetty työlupa yhteisön tai jäsenvaltion jonkin muun säännöksen nojalla (perheenjäsenet, pakolaiset, opiskelijat, tutkijat jne.). |
| --- | --- |

2.5

Kyse on laaja-alaisesta direktiivistä, jonka piiriin kuuluvat taloudellisista syistä maahan muuttavat sekä henkilöt, jotka ovat alun perin saaneet luvan tulla maahan jotain muuta tarkoitusta kuin työntekoa varten ja joille on myöhemmin myönnetty työlupa yhteisön tai jäsenvaltion jonkin muun säännöksen nojalla (perheenjäsenet, pakolaiset, opiskelijat, tutkijat jne.).

| 2.6 | Direktiivin soveltamisalan piiriin eivät kuulu lähetetyt työntekijät (9), ellei heidän katsota toimivan sen jäsenvaltion työmarkkinoilla, johon heidät on lähetetty, yrityksen sisällä siirron saaneet henkilöt, sopimusperusteiset palveluntarjoajat, korkeakoulututkinnon suorittaneet harjoittelijat, kausityöntekijät eivätkä EU:n alueella pitkään oleskelleen aseman saaneet henkilöt. |
| --- | --- |

2.6

Direktiivin soveltamisalan piiriin eivät kuulu lähetetyt työntekijät (9), ellei heidän katsota toimivan sen jäsenvaltion työmarkkinoilla, johon heidät on lähetetty, yrityksen sisällä siirron saaneet henkilöt, sopimusperusteiset palveluntarjoajat, korkeakoulututkinnon suorittaneet harjoittelijat, kausityöntekijät eivätkä EU:n alueella pitkään oleskelleen aseman saaneet henkilöt.

| 2.7 | Ehdotetun direktiivin mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus tutkia alueellaan oleskelua ja työskentelyä koskevat hakemukset yhden hakemuksen menettelyä noudattaen ja, jos hakemus hyväksytään, myöntää yhdistelmälupa, joka oikeuttaa hakijan sekä oleskelemaan että työskentelemään asianomaisessa maassa. |
| --- | --- |

2.7

Ehdotetun direktiivin mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus tutkia alueellaan oleskelua ja työskentelyä koskevat hakemukset yhden hakemuksen menettelyä noudattaen ja, jos hakemus hyväksytään, myöntää yhdistelmälupa, joka oikeuttaa hakijan sekä oleskelemaan että työskentelemään asianomaisessa maassa.

| 2.8 | Kunkin jäsenvaltion on nimettävä viranomainen, jolla on toimivalta ottaa hakemukset vastaan ja myöntää yhdistelmälupa. Tämä ei vaikuta muiden kansallisten viranomaisten vastuuseen ja toimivaltaan hakemuksen tutkimisen ja sitä koskevan päätöksen teon yhteydessä |
| --- | --- |

2.8

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä viranomainen, jolla on toimivalta ottaa hakemukset vastaan ja myöntää yhdistelmälupa. Tämä ei vaikuta muiden kansallisten viranomaisten vastuuseen ja toimivaltaan hakemuksen tutkimisen ja sitä koskevan päätöksen teon yhteydessä

| 2.9 | Yhdistelmälupa on esitettävä noudattaen asetuksessa (EY) N:o 1030/2002 vahvistettua kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäistä kaavaa. |
| --- | --- |

2.9

Yhdistelmälupa on esitettävä noudattaen asetuksessa (EY) N:o 1030/2002 vahvistettua kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäistä kaavaa.

| 2.10 | Yhdistelmäluvan haltijalla on oikeus tulla luvan hänelle myöntäneen jäsenvaltion alueelle ja liikkua vapaasti sen koko alueella, kauttakulkuoikeus toisten jäsenvaltioiden alueella sekä oikeus harjoittaa yhdistelmäluvan mukaan sallittua toimintaa. |
| --- | --- |

2.10

Yhdistelmäluvan haltijalla on oikeus tulla luvan hänelle myöntäneen jäsenvaltion alueelle ja liikkua vapaasti sen koko alueella, kauttakulkuoikeus toisten jäsenvaltioiden alueella sekä oikeus harjoittaa yhdistelmäluvan mukaan sallittua toimintaa.

| 2.11 | Ehdotetussa direktiivissä säädetään yhdistelmälupaa koskevista tietyistä menettelyllisistä takeista, kuten velvollisuudesta perustella mahdollinen päätös hakemuksen hylkäämisestä. Edellytykset ja perusteet yhdistelmälupaa koskevan hakemuksen hylkäämiselle on joka tapauksessa vahvistettava kansallisessa lainsäädännössä jo senkin vuoksi, että päätös kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

2.11

Ehdotetussa direktiivissä säädetään yhdistelmälupaa koskevista tietyistä menettelyllisistä takeista, kuten velvollisuudesta perustella mahdollinen päätös hakemuksen hylkäämisestä. Edellytykset ja perusteet yhdistelmälupaa koskevan hakemuksen hylkäämiselle on joka tapauksessa vahvistettava kansallisessa lainsäädännössä jo senkin vuoksi, että päätös kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| 2.12 | Lisäksi säädetään, että jos hakemus hylätään, hakijalla on oltava oikeus muutoksenhakuun. Oikeudesta on ilmoitettava kirjallisesti yhdessä hylkäämispäätöksen kanssa. Hakijoille on lisäksi tiedotettava luvan hakemiseen tarvittavista asiakirjoista sekä hakijan maksettaviksi tulevista maksuista. |
| --- | --- |

2.12

Lisäksi säädetään, että jos hakemus hylätään, hakijalla on oltava oikeus muutoksenhakuun. Oikeudesta on ilmoitettava kirjallisesti yhdessä hylkäämispäätöksen kanssa. Hakijoille on lisäksi tiedotettava luvan hakemiseen tarvittavista asiakirjoista sekä hakijan maksettaviksi tulevista maksuista.

| 2.13 | Ehdotetussa direktiivissä säädetään yhdistelmäluvan saaneiden yhdenvertaisen kohtelun vähimmäistasosta säännöksen kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta antaa direktiiviä edullisempia säännöksiä. |
| --- | --- |

2.13

Ehdotetussa direktiivissä säädetään yhdistelmäluvan saaneiden yhdenvertaisen kohtelun vähimmäistasosta säännöksen kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta antaa direktiiviä edullisempia säännöksiä.

| 2.14 | Direktiivissä säädetään, että kolmansista maista tulleita työntekijöitä on kohdeltava yhdenvertaisesti maan kansalaisten kanssa ainakin seuraavissa yhteyksissä:






  — | työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus ja irtisanominen sekä työterveys ja -turvallisuus |
| --- | --- | --- |

2.14

Direktiivissä säädetään, että kolmansista maista tulleita työntekijöitä on kohdeltava yhdenvertaisesti maan kansalaisten kanssa ainakin seuraavissa yhteyksissä:

—

työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus ja irtisanominen sekä työterveys ja -turvallisuus

| — | yhdistymisvapaus ja oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön tai jonkin ammattialan järjestöön |
| --- | --- |

—

yhdistymisvapaus ja oikeus liittyä työntekijöiden tai työnantajien ammattijärjestöön tai jonkin ammattialan järjestöön

| — | yleissivistävä ja ammatillinen koulutus |
| --- | --- |

—

yleissivistävä ja ammatillinen koulutus

| — | tutkintojen, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen jäsenvaltioiden kansallisten menettelyjen mukaisesti |
| --- | --- |

—

tutkintojen, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen jäsenvaltioiden kansallisten menettelyjen mukaisesti

| — | asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 määritellyt sosiaaliturvaetuudet, jotka laajennetaan koskemaan myös jäsenvaltioon kolmannesta maasta tulevia henkilöitä |
| --- | --- |

—

asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 määritellyt sosiaaliturvaetuudet, jotka laajennetaan koskemaan myös jäsenvaltioon kolmannesta maasta tulevia henkilöitä

| — | saavutettujen eläkeoikeuksien maksaminen, kun henkilö muuttaa johonkin kolmanteen maahan |
| --- | --- |

—

saavutettujen eläkeoikeuksien maksaminen, kun henkilö muuttaa johonkin kolmanteen maahan

| — | veroetuudet |
| --- | --- |

—

veroetuudet

| — | mahdollisuus tavaroiden ja palvelujen hankintaan, mukaan luettuna oikeus osallistua menettelyihin asunnon ja työvoimatoimistojen tarjoaman avun saamiseksi. |
| --- | --- |

—

mahdollisuus tavaroiden ja palvelujen hankintaan, mukaan luettuna oikeus osallistua menettelyihin asunnon ja työvoimatoimistojen tarjoaman avun saamiseksi.

| 2.15 | Jäsenvaltiot voivat rajoittaa yhdenvertaista kohtelua seuraavien seikkojen osalta:






  — | Ne voivat vaatia asianmukaista kielitaitoa koulutukseen pääsemiseksi. |
| --- | --- | --- |

2.15

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa yhdenvertaista kohtelua seuraavien seikkojen osalta:

—

Ne voivat vaatia asianmukaista kielitaitoa koulutukseen pääsemiseksi.

| — | Ne voivat rajoittaa oikeuksia apurahoihin. |
| --- | --- |

—

Ne voivat rajoittaa oikeuksia apurahoihin.

| — | Ne voivat rajoittaa työoloja ja työehtoja (palkka, irtisanominen ja työterveys), yhdistymisvapautta, veroetuja sekä sosiaaliturvaa koskevan yhdenvertaisen kohtelun koskemaan työsuhteessa olevia kolmansista maista tulleita työntekijöitä. |
| --- | --- |

—

Ne voivat rajoittaa työoloja ja työehtoja (palkka, irtisanominen ja työterveys), yhdistymisvapautta, veroetuja sekä sosiaaliturvaa koskevan yhdenvertaisen kohtelun koskemaan työsuhteessa olevia kolmansista maista tulleita työntekijöitä.

| 2.16 | Ehdotus takaa tasavertaisen kohtelun tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen osalta kansallisten menettelyjen mukaisesti. Tällä kohdin ehdotuksessa viitataan direktiiviin 2005/36/EY, jossa säädetään, että jos kolmannen maan kansalainen on hankkinut ammattipätevyyden jossakin toisessa jäsenvaltiossa, se on tunnustettava samalla tavoin kuin EU:n kansalaisten ollessa kyseessä. |
| --- | --- |

2.16

Ehdotus takaa tasavertaisen kohtelun tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen osalta kansallisten menettelyjen mukaisesti. Tällä kohdin ehdotuksessa viitataan direktiiviin 2005/36/EY, jossa säädetään, että jos kolmannen maan kansalainen on hankkinut ammattipätevyyden jossakin toisessa jäsenvaltiossa, se on tunnustettava samalla tavoin kuin EU:n kansalaisten ollessa kyseessä.

| 2.17 | Tasavertainen kohtelu koskee tavaroiden ja palvelujen saatavuutta asuminen mukaan luettuna, mutta jäsenvaltiot voivat rajoittaa sosiaalisin perustein jaettavia asuntoja koskevan oikeuden sellaisiin kolmannen maan kansalaisiin, jotka ovat oleskelleet kyseisessä jäsenvaltiossa vähintään kolme vuotta. |
| --- | --- |

2.17

Tasavertainen kohtelu koskee tavaroiden ja palvelujen saatavuutta asuminen mukaan luettuna, mutta jäsenvaltiot voivat rajoittaa sosiaalisin perustein jaettavia asuntoja koskevan oikeuden sellaisiin kolmannen maan kansalaisiin, jotka ovat oleskelleet kyseisessä jäsenvaltiossa vähintään kolme vuotta.

| 2.18 | Lopuksi direktiiviehdotus takaa yhteisön sopimusten ja kansainvälisten yleissopimusten suotuisimpien määräysten soveltamisen. Tällaisiin sopimuksiin kuuluvat myös siirtotyöläisiä koskevat Euroopan neuvoston hyväksymät ja sen jäsenvaltioiden kansalaisiin sovellettavat kansainväliset yleissopimukset. Ehdotus ei myöskään estä soveltamasta suotuisampia määräyksiä, jotka sisältyvät kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltäviin kansainvälisiin yleissopimuksiin. |
| --- | --- |

2.18

Lopuksi direktiiviehdotus takaa yhteisön sopimusten ja kansainvälisten yleissopimusten suotuisimpien määräysten soveltamisen. Tällaisiin sopimuksiin kuuluvat myös siirtotyöläisiä koskevat Euroopan neuvoston hyväksymät ja sen jäsenvaltioiden kansalaisiin sovellettavat kansainväliset yleissopimukset. Ehdotus ei myöskään estä soveltamasta suotuisampia määräyksiä, jotka sisältyvät kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltäviin kansainvälisiin yleissopimuksiin.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on ehdottanut, että Euroopan unionin neuvoston on luovuttava maahanmuuttajien maahanpääsyä koskevan lainsäädännön hyväksynnässä yksimielisyyden vaatimuksesta ja tehtävä päätöksensä määräenemmistöllä sekä turvauduttava parlamentin yhteispäätösmenettelyyn (10). Tämä on ainut tapa antaa laadukkaita säädöksiä, jotka edistävät yhdenmukaistamista EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on ehdottanut, että Euroopan unionin neuvoston on luovuttava maahanmuuttajien maahanpääsyä koskevan lainsäädännön hyväksynnässä yksimielisyyden vaatimuksesta ja tehtävä päätöksensä määräenemmistöllä sekä turvauduttava parlamentin yhteispäätösmenettelyyn (10). Tämä on ainut tapa antaa laadukkaita säädöksiä, jotka edistävät yhdenmukaistamista EU:n tasolla.

| 3.2 | ETSK kannattaa sitä, että maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö sisällytetään Lissabonin sopimuksessa tavanomaisen menettelyn piiriin (aloitteen tekee komissio ja se hyväksytään neuvostossa määräenemmistöllä noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa). |
| --- | --- |

3.2

ETSK kannattaa sitä, että maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö sisällytetään Lissabonin sopimuksessa tavanomaisen menettelyn piiriin (aloitteen tekee komissio ja se hyväksytään neuvostossa määräenemmistöllä noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa).

| 3.3 | Kun Lissabonin sopimus ratifioidaan ja se tulee voimaan, EU:n ja jäsenvaltioiden toimivalta selkiytyy. Neuvosto tekee päätökset määräenemmistöllä ja noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa. Tällöin päästään eroon nykyisestä yksimielisyyssäännöstä, joka estää todellisen yhteisen lainsäädännön antamisen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa neuvostolle, että se soveltaa maahanmuuttolainsäädäntöä antaessaan tavanomaista menettelyä (samaan tapaan kuin päätettiin tehdä turvapaikkalainsäädännön yhteydessä) ja aikaistaa näin Lissabonin sopimuksen määräysten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.3

Kun Lissabonin sopimus ratifioidaan ja se tulee voimaan, EU:n ja jäsenvaltioiden toimivalta selkiytyy. Neuvosto tekee päätökset määräenemmistöllä ja noudattaen yhteispäätösmenettelyä parlamentin kanssa. Tällöin päästään eroon nykyisestä yksimielisyyssäännöstä, joka estää todellisen yhteisen lainsäädännön antamisen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa neuvostolle, että se soveltaa maahanmuuttolainsäädäntöä antaessaan tavanomaista menettelyä (samaan tapaan kuin päätettiin tehdä turvapaikkalainsäädännön yhteydessä) ja aikaistaa näin Lissabonin sopimuksen määräysten täytäntöönpanoa.

| 3.4 | Komitea ehdottaa, että neuvosto asettaa tämän direktiivin tärkeysjärjestyksessä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä koskevan direktiivin (KOM(2007) 637 lopullinen) ja muiden alakohtaisten direktiivien käsittelyn edelle. Lisäksi komitea ehdottaa komissiolle, että se nopeuttaa lähikuukausiksi suunnittelemiensa muiden maahantulodirektiivien valmistelua (kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yritysten lähettämiä työntekijöitä koskevat direktiivit). |
| --- | --- |

3.4

Komitea ehdottaa, että neuvosto asettaa tämän direktiivin tärkeysjärjestyksessä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä koskevan direktiivin (KOM(2007) 637 lopullinen) ja muiden alakohtaisten direktiivien käsittelyn edelle. Lisäksi komitea ehdottaa komissiolle, että se nopeuttaa lähikuukausiksi suunnittelemiensa muiden maahantulodirektiivien valmistelua (kausityöläisiä, palkattuja harjoittelijoita ja yritysten lähettämiä työntekijöitä koskevat direktiivit).

| 3.5 | Komitea esittää toivomuksen, että EU:lla olisi tarkoituksenmukainen yhteinen lainsäädäntö, joka olisi pitkälle yhtenäistetty, jotta maahanmuutto kanavoituu laillisia, joustavia ja avoimia menettelyjä pitkin, ja jossa kolmansien maiden kansalaisia kohdeltaisiin oikeudenmukaisesti ja heille annettaisiin samat oikeudet ja asetettaisiin samat velvollisuudet kuin yhteisön kansalaisilla on. |
| --- | --- |

3.5

Komitea esittää toivomuksen, että EU:lla olisi tarkoituksenmukainen yhteinen lainsäädäntö, joka olisi pitkälle yhtenäistetty, jotta maahanmuutto kanavoituu laillisia, joustavia ja avoimia menettelyjä pitkin, ja jossa kolmansien maiden kansalaisia kohdeltaisiin oikeudenmukaisesti ja heille annettaisiin samat oikeudet ja asetettaisiin samat velvollisuudet kuin yhteisön kansalaisilla on.

| 3.6 | Ehdotettuun direktiiviin sisältyvien, kolmansien maiden kansalaisille annettavien oikeuksien ja heille säädettävien velvollisuuksien lähtökohtana on yhdenvertainen kohtelu palkkauksessa, työehdoissa, yhdistymisvapaudessa sekä perus- ja ammattikoulutuksessa. Se on hyvä lähtökohta tulevalle maahanmuuttolainsäädännölle. |
| --- | --- |

3.6

Ehdotettuun direktiiviin sisältyvien, kolmansien maiden kansalaisille annettavien oikeuksien ja heille säädettävien velvollisuuksien lähtökohtana on yhdenvertainen kohtelu palkkauksessa, työehdoissa, yhdistymisvapaudessa sekä perus- ja ammattikoulutuksessa. Se on hyvä lähtökohta tulevalle maahanmuuttolainsäädännölle.

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että nyt ehdotettu laaja-alainen direktiivi, jossa säädetään jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevia kolmansista maista tulevia työntekijöitä koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä yhtäläisistä oikeuksista, on olennaisen edellytys sille, että voidaan luoda perusta taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskevalle EU:n yhteiselle politiikalle. Direktiivissä kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia päästetään maahan. |
| --- | --- |

4.1

ETSK katsoo, että nyt ehdotettu laaja-alainen direktiivi, jossa säädetään jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevia kolmansista maista tulevia työntekijöitä koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä yhtäläisistä oikeuksista, on olennaisen edellytys sille, että voidaan luoda perusta taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskevalle EU:n yhteiselle politiikalle. Direktiivissä kunnioitetaan jäsenvaltioiden oikeutta päättää, kuinka paljon maahanmuuttajia päästetään maahan.

| 4.2 | ETSK korostaa komission ehdotuksen merkitystä sen kannalta, että EU:lle saadaan jäsenvaltioiden alueella oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsymenettelyä ja heidän oikeuksiaan koskeva laaja-alainen lainsäädäntö. |
| --- | --- |

4.2

ETSK korostaa komission ehdotuksen merkitystä sen kannalta, että EU:lle saadaan jäsenvaltioiden alueella oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsymenettelyä ja heidän oikeuksiaan koskeva laaja-alainen lainsäädäntö.

| 4.3 | Vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa (11) ETSK kannatti yhden hakemuksen menettelyn soveltamista työvoimaperusteisessa maahanmuutossa: ”Oleskelu- ja työluvan keskinäisten kytkösten osalta eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen välillä on huomattavia eroja. ETSK katsoo, että unionille on laadittava yhdenmukainen lainsäädäntö. Kyseisten lupien myöntämisestä vastaisi kunkin jäsenvaltion viranomainen. Yhden jäsenvaltion myöntämä lupa on tunnustettava asianmukaisin seurauksin muualla EU:ssa. ETSK toivoo, että lainsäädännöllä vähennetään mahdollisuuksien mukaan byrokraattisia menettelyitä ja helpotetaan asianomaisten henkilöiden eli maahanmuuttajien, työnantajien ja viranomaisten asiaa. On toivottavaa, että tarvittaisiin ainoastaan yksi lupa, toisin sanoen oleskelulupa, johon sisältyisi työlupa.” |
| --- | --- |

4.3

Vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa (11) ETSK kannatti yhden hakemuksen menettelyn soveltamista työvoimaperusteisessa maahanmuutossa: ”Oleskelu- ja työluvan keskinäisten kytkösten osalta eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen välillä on huomattavia eroja. ETSK katsoo, että unionille on laadittava yhdenmukainen lainsäädäntö. Kyseisten lupien myöntämisestä vastaisi kunkin jäsenvaltion viranomainen. Yhden jäsenvaltion myöntämä lupa on tunnustettava asianmukaisin seurauksin muualla EU:ssa. ETSK toivoo, että lainsäädännöllä vähennetään mahdollisuuksien mukaan byrokraattisia menettelyitä ja helpotetaan asianomaisten henkilöiden eli maahanmuuttajien, työnantajien ja viranomaisten asiaa. On toivottavaa, että tarvittaisiin ainoastaan yksi lupa, toisin sanoen oleskelulupa, johon sisältyisi työlupa.”

| 4.4 | Edellä mainitussa vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa ETSK totesi oikeuksien osalta, että ”keskustelun lähtökohtana tulee olla syrjimättömyyden periaate. Siirtotyöläisillä tulee olla muihin työntekijöihin nähden samat taloudelliset, työelämää koskevat sekä sosiaaliset oikeudet riippumatta oleskelu- ja työluvan pituudesta.” Komitea korostaa eri tasoilla (yritykset, ammattialat, jäsenvaltiot ja EU) vaikuttavien työmarkkinaosapuolien roolia edistettäessä yhdenvertaista kohtelua työelämässä. ETSK järjesti yhteistyössä Dublinin säätiön ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolien organisaatioiden kanssa kuulemistilaisuuden, jonka päätelmät on sisällytetty toiseen komitean lausuntoon (12). |
| --- | --- |

4.4

Edellä mainitussa vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa ETSK totesi oikeuksien osalta, että ”keskustelun lähtökohtana tulee olla syrjimättömyyden periaate. Siirtotyöläisillä tulee olla muihin työntekijöihin nähden samat taloudelliset, työelämää koskevat sekä sosiaaliset oikeudet riippumatta oleskelu- ja työluvan pituudesta.” Komitea korostaa eri tasoilla (yritykset, ammattialat, jäsenvaltiot ja EU) vaikuttavien työmarkkinaosapuolien roolia edistettäessä yhdenvertaista kohtelua työelämässä. ETSK järjesti yhteistyössä Dublinin säätiön ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolien organisaatioiden kanssa kuulemistilaisuuden, jonka päätelmät on sisällytetty toiseen komitean lausuntoon (12).

| 4.5 | Vihreästä kirjasta annetussa lausunnossa (13) ETSK esittää erityisesti, että laillisesti maassa työskenteleville ja oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille tulee myöntää tietyt oikeudet. Komitea muistuttaa, että siirtotyöläiset maksavat veronsa sekä työhön liittyvät sosiaaliturvamaksut vastaanottavan maan viranomaisille jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

4.5

Vihreästä kirjasta annetussa lausunnossa (13) ETSK esittää erityisesti, että laillisesti maassa työskenteleville ja oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille tulee myöntää tietyt oikeudet. Komitea muistuttaa, että siirtotyöläiset maksavat veronsa sekä työhön liittyvät sosiaaliturvamaksut vastaanottavan maan viranomaisille jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti.

| 4.6 | Sen lisäksi, että ETSK kannattaa lausunnossaan oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun työssä (työolot ja -ehdot, palkkaus, irtisanominen, työterveys- ja turvallisuus, yhdistymisoikeus jne.), se ehdottaa seuraavien oikeuksien myöntämistä:






  — | oikeus sosiaaliturvaan, terveydenhuolto mukaan luettuna |
| --- | --- | --- |

4.6

Sen lisäksi, että ETSK kannattaa lausunnossaan oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun työssä (työolot ja -ehdot, palkkaus, irtisanominen, työterveys- ja turvallisuus, yhdistymisoikeus jne.), se ehdottaa seuraavien oikeuksien myöntämistä:

—

oikeus sosiaaliturvaan, terveydenhuolto mukaan luettuna

| — | oikeus hankkia tavaroita ja palveluita, asunto mukaan luettuna, samoin edellytyksin kuin kyseisen valtion kansalaisilla |
| --- | --- |

—

oikeus hankkia tavaroita ja palveluita, asunto mukaan luettuna, samoin edellytyksin kuin kyseisen valtion kansalaisilla

| — | pääsy yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen |
| --- | --- |

—

pääsy yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen

| — | tutkintotodistusten, todistusten ja ammattinimikkeiden tunnustaminen yhteisön lainsäädännön puitteissa |
| --- | --- |

—

tutkintotodistusten, todistusten ja ammattinimikkeiden tunnustaminen yhteisön lainsäädännön puitteissa

| — | alaikäisten oikeus koulutukseen, opintoavustukset ja apurahat mukaan luettuina |
| --- | --- |

—

alaikäisten oikeus koulutukseen, opintoavustukset ja apurahat mukaan luettuina

| — | oikeus harjoittaa tieteellistä opetus- ja tutkimustyötä direktiivissä esitetyn ehdotuksen mukaisesti (14) |
| --- | --- |

—

oikeus harjoittaa tieteellistä opetus- ja tutkimustyötä direktiivissä esitetyn ehdotuksen mukaisesti (14)

| — | oikeus ilmaiseen oikeusapuun tarvittaessa |
| --- | --- |

—

oikeus ilmaiseen oikeusapuun tarvittaessa

| — | oikeus maksuttomiin työnvälityspalveluihin (julkiset palvelut) |
| --- | --- |

—

oikeus maksuttomiin työnvälityspalveluihin (julkiset palvelut)

| — | oikeus saada vastaanottavan yhteiskunnan kielen opetusta |
| --- | --- |

—

oikeus saada vastaanottavan yhteiskunnan kielen opetusta

| — | kulttuurisen monipuolisuuden kunnioittaminen |
| --- | --- |

—

kulttuurisen monipuolisuuden kunnioittaminen

| — | oikeus vapaaseen liikkumiseen ja oleskeluun jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

—

oikeus vapaaseen liikkumiseen ja oleskeluun jäsenvaltion alueella.

| 4.7 | Lisäksi ETSK antoi vuonna 2004 oma-aloitteisen lausunnon (15), jossa se esittää, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot ratifioisivat siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi vuonna 1990 (16), jotta Euroopasta käsin edistettäisiin siirtotyöläisten perusihmisoikeuksien yleistymistä. ETSK esittää, että komissio tekisi uusia aloitteita yleissopimuksen ratifioimiseksi. Tavoitteena on maahanmuuttajien oikeuksia koskevan kansainvälisen järjestelmän vahvistaminen. |
| --- | --- |

4.7

Lisäksi ETSK antoi vuonna 2004 oma-aloitteisen lausunnon (15), jossa se esittää, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot ratifioisivat siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi vuonna 1990 (16), jotta Euroopasta käsin edistettäisiin siirtotyöläisten perusihmisoikeuksien yleistymistä. ETSK esittää, että komissio tekisi uusia aloitteita yleissopimuksen ratifioimiseksi. Tavoitteena on maahanmuuttajien oikeuksia koskevan kansainvälisen järjestelmän vahvistaminen.

| 4.8 | Komitea ehdottaa, että ehdotuksen perusteluihin sisällytetään uusi kohta sen takaamiseksi, että maahanmuuttoa koskevassa lainsäädännössä noudatetaan ILO:n normeja ja etenkin siirtotyöntekijöitä koskevia ILO:n yleissopimuksia (C 97 ja C 143). |
| --- | --- |

4.8

Komitea ehdottaa, että ehdotuksen perusteluihin sisällytetään uusi kohta sen takaamiseksi, että maahanmuuttoa koskevassa lainsäädännössä noudatetaan ILO:n normeja ja etenkin siirtotyöntekijöitä koskevia ILO:n yleissopimuksia (C 97 ja C 143).

| 4.9 | ETSK ehdottaa niin ikään, että direktiivissä varmistetaan sukupuolten tasa-arvon kunnioittaminen, joka kuuluu osana yhteisön säännöstöön, sekä syrjinnän torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön noudattaminen. |
| --- | --- |

4.9

ETSK ehdottaa niin ikään, että direktiivissä varmistetaan sukupuolten tasa-arvon kunnioittaminen, joka kuuluu osana yhteisön säännöstöön, sekä syrjinnän torjuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön noudattaminen.

| 4.10 | Kausityöntekijöitä ei pidä jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Vaikka komissio laatii parhaillaan aiheesta erityistä direktiiviä, ETSK katsoo, että yhdenvertaisen kohtelun periaate tulee taata myös kyseiseen ryhmään kuuluville työntekijöille erityisesti työelämässä. |
| --- | --- |

4.10

Kausityöntekijöitä ei pidä jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Vaikka komissio laatii parhaillaan aiheesta erityistä direktiiviä, ETSK katsoo, että yhdenvertaisen kohtelun periaate tulee taata myös kyseiseen ryhmään kuuluville työntekijöille erityisesti työelämässä.

| 4.11 | Komitea on huolestunut siitä, että jäsenvaltioille jätetään direktiivissä mahdollisuus rajoittaa oikeutta työoloja ja työehtoja (palkka, irtisanominen, työterveys ja sosiaaliturva) sekä yhdistymisvapautta koskevaan yhdenvertaiseen kohteluun (17), ja ilmaisee siitä eriävän mielipiteensä. Rajoitus on ristiriidassa direktiivin 2 artiklan kanssa. Rajoitukset voivat myös loukata syrjimättömyyden periaatetta. Komitea ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja katsoo, että yhdenvertainen kohtelu on yksi yhteisön lainsäädäntöön kuuluvista periaatteista. |
| --- | --- |

4.11

Komitea on huolestunut siitä, että jäsenvaltioille jätetään direktiivissä mahdollisuus rajoittaa oikeutta työoloja ja työehtoja (palkka, irtisanominen, työterveys ja sosiaaliturva) sekä yhdistymisvapautta koskevaan yhdenvertaiseen kohteluun (17), ja ilmaisee siitä eriävän mielipiteensä. Rajoitus on ristiriidassa direktiivin 2 artiklan kanssa. Rajoitukset voivat myös loukata syrjimättömyyden periaatetta. Komitea ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja katsoo, että yhdenvertainen kohtelu on yksi yhteisön lainsäädäntöön kuuluvista periaatteista.

| 4.12 | Rajoituksia tulee joka tapauksessa aina tulkita muiden sitovien, direktiiviä suotuisampien kansainvälisten oikeudellisten välineiden näkökulmasta. Tällaisia välineitä ovat erityisesti ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus sekä ihmisoikeuksista tehty eurooppalainen yleissopimus. Rajoituksissa on niin ikään otettava huomioon lukuisat Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukset sekä direktiiviä suotuisampi yhteisön ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö. |
| --- | --- |

4.12

Rajoituksia tulee joka tapauksessa aina tulkita muiden sitovien, direktiiviä suotuisampien kansainvälisten oikeudellisten välineiden näkökulmasta. Tällaisia välineitä ovat erityisesti ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus sekä ihmisoikeuksista tehty eurooppalainen yleissopimus. Rajoituksissa on niin ikään otettava huomioon lukuisat Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukset sekä direktiiviä suotuisampi yhteisön ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö.

| 4.13 | Direktiivin mukaan yhdistelmäluvan mahdollisesta epäämisestä on ilmoitettava kirjallisesti, ja luvan hakijalla on tällöin oikeus hakea kyseisen jäsenvaltion tuomioistuimilta muutosta päätökseen. Komitea ehdottaa, että tapauksissa, joissa hakemuksen hylkääminen koskee oleskeluluvan uusimista, keskeyttämistä tai kumoamista, hakijan käynnistämä muutoksenhaku (18) oikeusistuimissa keskeyttää hallinnollisen päätöksen toimeenpanon siihen asti, kunnes tuomioistuin on vahvistanut päätöksen. |
| --- | --- |

4.13

Direktiivin mukaan yhdistelmäluvan mahdollisesta epäämisestä on ilmoitettava kirjallisesti, ja luvan hakijalla on tällöin oikeus hakea kyseisen jäsenvaltion tuomioistuimilta muutosta päätökseen. Komitea ehdottaa, että tapauksissa, joissa hakemuksen hylkääminen koskee oleskeluluvan uusimista, keskeyttämistä tai kumoamista, hakijan käynnistämä muutoksenhaku (18) oikeusistuimissa keskeyttää hallinnollisen päätöksen toimeenpanon siihen asti, kunnes tuomioistuin on vahvistanut päätöksen.

| 4.14 | Komitea korostaa lopuksi kotoutumisen merkitystä. Komitea on laatinut useita oma-aloitteisia lausuntoja kotouttamispolitiikan tukemiseksi sekä järjestänyt aiheesta konferensseja ja kuulemistilaisuuksia (19). EU:n ja kansallisten viranomaisten on tuettava yhdessä kotouttamispolitiikkoja, sillä kotouttaminen ja yhdenvertaisen kohtelun ja syrjinnän torjumisen edistäminen ovat haaste eurooppalaiselle yhteiskunnalle, etenkin paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Komitea tekee Euroopan komission kanssa yhteistyötä käynnistettäessä eurooppalaista integraatiofoorumia (20). |
| --- | --- |

4.14

Komitea korostaa lopuksi kotoutumisen merkitystä. Komitea on laatinut useita oma-aloitteisia lausuntoja kotouttamispolitiikan tukemiseksi sekä järjestänyt aiheesta konferensseja ja kuulemistilaisuuksia (19). EU:n ja kansallisten viranomaisten on tuettava yhdessä kotouttamispolitiikkoja, sillä kotouttaminen ja yhdenvertaisen kohtelun ja syrjinnän torjumisen edistäminen ovat haaste eurooppalaiselle yhteiskunnalle, etenkin paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Komitea tekee Euroopan komission kanssa yhteistyötä käynnistettäessä eurooppalaista integraatiofoorumia (20).

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2001) 386 lopullinen.

1

(2)  Ks. ETSK:n 16. tammikuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 80, 3.4.2002), sekä aihetta koskeva Euroopan parlamentin mietintö, EUVL C 43 E, 19.2.2004 (esittelijä: Anna Terrón i Cusí).

2

(3)  Ks. Eurooppa-neuvoston päätelmät, joulukuu 2006 (laillista maahanmuuttoa koskeva toimintapoliittinen suunnitelma) sekä ETSK:n 10. joulukuuta 2003 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 80, 30.3.2004).

3

(4)  Ks. ETSK:n 15. joulukuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 65, 17.3.2006).

4

(5)  Ks. alaviite 4.

5

(6)  Ks. alaviite 4.

6

(7)  Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta, KOM(2004) 811 lopullinen.

7

(8)  Ks. ETSK:n 9. kesäkuuta 2005 antaman lausunto aiheesta ”Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 286, 17.11.2005).

8

(9)  Direktiivi 96/71/EY.

9

(10)  Ks. alaviite 4.

10

(11)  Ks. alaviite 8.

11

(12)  Ks. ETSK:n 13.–14. syyskuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto ”Maahanmuutto EU:ssa ja kotouttamispolitiikat: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 318, 23.12.2006).

12

(13)  Ks. alaviite 8.

13

(14)  Ks. komission direktiiviehdotus kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsystä Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten KOM(2004) 178 lopullinen. Ks. ETSK:n 27. lokakuuta 2004 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksesta direktiiviksi ja kahdesta ehdotuksesta suositukseksi kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamisesta Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten”, esittelijä: Brenda King (EUVL C 120, 20.5.2005).

14

(15)  Ks. ETSK:n 30. kesäkuuta 2004 antama lausunto aiheesta ”Siirtotyöläisiä koskeva kansainvälinen yleissopimus”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 302, 7.12.2004).

15

(16)  18. joulukuuta 1990 annettu päätöslauselma 45/158, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 2003.

16

(17)  Ehdotetun direktiivin 12 artiklan 2 kohta.

17

(18)  Ehdotetun direktiivin 8 artikla.

18

(19)  ETSK:n 21. maaliskuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuutto, kotouttaminen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 125, 27.5.2002).

19

ETSK:n 10.–11. joulukuuta 2003 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 80, 30.3.2004).

ETSK:n 13.–14. syyskuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa antama lausunto ”Maahanmuutto EU:ssa ja kotouttamispolitiikat: alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 318, 23.12.2006).

ETSK:n konferenssi aiheesta ”Maahanmuutto: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”, 9. ja 10. syyskuuta 2002.

(20)  http://integrationforum.teamwork.fr/

20

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/119

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009)”

KOM(2008) 159 lopullinen — 2008/0064 COD

(2009/C 27/25)

Neuvosto päätti 7. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi 21. huhtikuuta 2008”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaoston tehtäväksi laatia asiasta lausunto.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi José Isaías Rodríguez García-Caron ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK antaa täyden tukensa kaikille toimille, joilla tuetaan luovuutta ja edistetään innovaatiota Euroopan unionin kansalaisten keskuudessa, ja suhtautuu myönteisesti aloitteeseen omistaa eurooppalainen teemavuosi luovuuden tukemiselle ja edistämiselle elinikäisen oppimisen avulla, sillä luovuus on innovoinnin liikkeelle paneva voima. ETSK on useaan otteeseen korostanut innovaation tukemisen merkitystä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle (1). Vaikka komitea hyväksyy puitteet, joihin Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi liittyy, sen mielestä ehdotettu päätös, josta siltä on pyydetty lausuntoa, ei ole kuitenkaan paras mahdollinen väline esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitean näkemys perustuu käsillä olevassa lausunnossa esitettäviin huomioihin. |
| --- | --- |

1.1

ETSK antaa täyden tukensa kaikille toimille, joilla tuetaan luovuutta ja edistetään innovaatiota Euroopan unionin kansalaisten keskuudessa, ja suhtautuu myönteisesti aloitteeseen omistaa eurooppalainen teemavuosi luovuuden tukemiselle ja edistämiselle elinikäisen oppimisen avulla, sillä luovuus on innovoinnin liikkeelle paneva voima. ETSK on useaan otteeseen korostanut innovaation tukemisen merkitystä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle (1). Vaikka komitea hyväksyy puitteet, joihin Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi liittyy, sen mielestä ehdotettu päätös, josta siltä on pyydetty lausuntoa, ei ole kuitenkaan paras mahdollinen väline esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitean näkemys perustuu käsillä olevassa lausunnossa esitettäviin huomioihin.

| 1.2 | Aiemmat teemavuodet on organisoitu pitkällä aikavälillä siten, että ehdotukset on esitetty jopa kaksi vuotta ennen teemavuoden alkamista. Tällä kertaa teemavuoden alkamiseen jää aikaa vain seitsemän kuukautta siitä, kun komissio on hyväksynyt ehdotuksen. Siinä ajassa Euroopan parlamentin ja neuvoston pitäisi hyväksyä päätös ja Euroopan komission ja jäsenvaltioiden tulisi organisoida ja koordinoida haluttu toiminta. ETSK pitää prosessia hätäisenä ja katsoo, että hätäisyys voi vaarantaa Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden onnistumisen. Teemavuosi ansaitsee sillä olevaa ja sille kuuluvaa tärkeyttä vastaavan valmistelutyön. |
| --- | --- |

1.2

Aiemmat teemavuodet on organisoitu pitkällä aikavälillä siten, että ehdotukset on esitetty jopa kaksi vuotta ennen teemavuoden alkamista. Tällä kertaa teemavuoden alkamiseen jää aikaa vain seitsemän kuukautta siitä, kun komissio on hyväksynyt ehdotuksen. Siinä ajassa Euroopan parlamentin ja neuvoston pitäisi hyväksyä päätös ja Euroopan komission ja jäsenvaltioiden tulisi organisoida ja koordinoida haluttu toiminta. ETSK pitää prosessia hätäisenä ja katsoo, että hätäisyys voi vaarantaa Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden onnistumisen. Teemavuosi ansaitsee sillä olevaa ja sille kuuluvaa tärkeyttä vastaavan valmistelutyön.

| 1.3 | Ehdotetussa päätöksessä käsitellään hyvin suurpiirteisesti kahta seikkaa, joita ETSK pitää erittäin tärkeinä ja jotka tulisi selittää ja täsmentää ehdotuksessa nykyistä paremmin. Kyseiset kaksi seikkaa ovat teemavuoden rahoitus sekä maininta muiden kuin elinikäiseen oppimiseen liittyvien Euroopan unionin ohjelmien ja politiikkojen tuesta tai osallistumisesta. |
| --- | --- |

1.3

Ehdotetussa päätöksessä käsitellään hyvin suurpiirteisesti kahta seikkaa, joita ETSK pitää erittäin tärkeinä ja jotka tulisi selittää ja täsmentää ehdotuksessa nykyistä paremmin. Kyseiset kaksi seikkaa ovat teemavuoden rahoitus sekä maininta muiden kuin elinikäiseen oppimiseen liittyvien Euroopan unionin ohjelmien ja politiikkojen tuesta tai osallistumisesta.

| 1.3.1 | Komitea hyväksyy Euroopan komission esityksen siitä, että teemavuodelle ei ole tarvetta osoittaa erillisiä budjettimäärärahoja, ja kannattaa elinikäisen oppimisen ohjelman määrärahojen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä tähän tarkoitukseen, sillä kyseiseen ohjelmaan sisältyy innovaation edistämistä koskevia erityistavoitteita. Ehdotuksessa ei kuitenkaan ole minkäänlaista mainintaa teemavuodelle varatusta rahamäärästä. Siinä todetaan ainoastaan, että rahoituslähteenä ovat edellä mainitun elinikäisen oppimisen ohjelman budjettimäärärahat ja että rahoitukseen osallistuu myös muita ohjelmia, kuitenkaan täsmentämättä, mitkä tai minkälaiset ohjelmat ovat kyseessä. Kun otetaan huomioon päätösehdotuksen sisältö, komitea pitää tarpeellisena jonkinlaisen määrällisen arvion esittämistä toimien aiheuttamista kustannuksista. ETSK:n mielestä olisi asianmukaista, että ehdotukseen sisällytettäisiin kustannusarvio. |
| --- | --- |

1.3.1

Komitea hyväksyy Euroopan komission esityksen siitä, että teemavuodelle ei ole tarvetta osoittaa erillisiä budjettimäärärahoja, ja kannattaa elinikäisen oppimisen ohjelman määrärahojen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä tähän tarkoitukseen, sillä kyseiseen ohjelmaan sisältyy innovaation edistämistä koskevia erityistavoitteita. Ehdotuksessa ei kuitenkaan ole minkäänlaista mainintaa teemavuodelle varatusta rahamäärästä. Siinä todetaan ainoastaan, että rahoituslähteenä ovat edellä mainitun elinikäisen oppimisen ohjelman budjettimäärärahat ja että rahoitukseen osallistuu myös muita ohjelmia, kuitenkaan täsmentämättä, mitkä tai minkälaiset ohjelmat ovat kyseessä. Kun otetaan huomioon päätösehdotuksen sisältö, komitea pitää tarpeellisena jonkinlaisen määrällisen arvion esittämistä toimien aiheuttamista kustannuksista. ETSK:n mielestä olisi asianmukaista, että ehdotukseen sisällytettäisiin kustannusarvio.

| 1.3.2 | Muista ohjelmista ja politiikoista annettavan rahoitusavun osalta ehdotus on vieläkin epämääräisempi. Ehdotuksen tekstin perusteella voidaan ymmärtää, että koska innovaation edistäminen kuuluu erityistavoitteena myös muihin ohjelmiin, kuten yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan sekä tieto- ja viestintätekniikan tukiohjelmaan, jotka molemmat sisältyvät kilpailun ja innovoinnin puiteohjelmaan, teemavuoden toimia voitaisiin osarahoittaa kyseisenlaisista ohjelmista. ETSK katsoo, että ehdotuksessa tulisi täsmentää, mistä ohjelmista teemavuotta osarahoitetaan, minkä suuruisella summalla ja miten toimet koordinoidaan rahoitukseen osallistuvien, Euroopan komission eri pääosastojen hallinnoimien eri ohjelmien välillä. |
| --- | --- |

1.3.2

Muista ohjelmista ja politiikoista annettavan rahoitusavun osalta ehdotus on vieläkin epämääräisempi. Ehdotuksen tekstin perusteella voidaan ymmärtää, että koska innovaation edistäminen kuuluu erityistavoitteena myös muihin ohjelmiin, kuten yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan sekä tieto- ja viestintätekniikan tukiohjelmaan, jotka molemmat sisältyvät kilpailun ja innovoinnin puiteohjelmaan, teemavuoden toimia voitaisiin osarahoittaa kyseisenlaisista ohjelmista. ETSK katsoo, että ehdotuksessa tulisi täsmentää, mistä ohjelmista teemavuotta osarahoitetaan, minkä suuruisella summalla ja miten toimet koordinoidaan rahoitukseen osallistuvien, Euroopan komission eri pääosastojen hallinnoimien eri ohjelmien välillä.

| 1.4 | Edellä esitetyt seikat kuuluvat tiivistäen tärkeimpiin tässä lausunnossa esitettäviin huomautuksiin. ETSK ehdottaa niiden pohjalta, että Euroopan komissio tarkastelee ehdotusta uudelleen ja harkitsee komitean huomautuksia. ETSK ehdottaa niin ikään Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että ne ottavat huomioon komitean huomautukset ja muuttavat päätöstekstiä niiden mukaisesti niiden seikkojen osalta, jotka ovat ehdotuksessa erityisen epätäsmällisiä. |
| --- | --- |

1.4

Edellä esitetyt seikat kuuluvat tiivistäen tärkeimpiin tässä lausunnossa esitettäviin huomautuksiin. ETSK ehdottaa niiden pohjalta, että Euroopan komissio tarkastelee ehdotusta uudelleen ja harkitsee komitean huomautuksia. ETSK ehdottaa niin ikään Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että ne ottavat huomioon komitean huomautukset ja muuttavat päätöstekstiä niiden mukaisesti niiden seikkojen osalta, jotka ovat ehdotuksessa erityisen epätäsmällisiä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään, että tarvitaan Euroopan tason kehystä, jossa määritellään elinikäisellä oppimisella saavutettavat uudet perustaidot, ja korosti ihmisten olevan Euroopan tärkein voimavara. Tämän lisäksi päätelmissä korostettiin, että Euroopan koulutusjärjestelmiä on mukautettava osaamisyhteiskunnan tarpeisiin ja myös korkeamman työllisyystason ja laadukkaamman työn tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään, että tarvitaan Euroopan tason kehystä, jossa määritellään elinikäisellä oppimisella saavutettavat uudet perustaidot, ja korosti ihmisten olevan Euroopan tärkein voimavara. Tämän lisäksi päätelmissä korostettiin, että Euroopan koulutusjärjestelmiä on mukautettava osaamisyhteiskunnan tarpeisiin ja myös korkeamman työllisyystason ja laadukkaamman työn tarjoamiseksi.

| 2.2 | Kyseiset elinikäisen oppimisen perus- ja avaintaidot yksilöitiin ja julistettiin 18. päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (2) ja niitä voidaan pitää keskeisen tärkeinä innovoinnin, tuottavuuden ja kilpailukyvyn avaintekijöinä osaamisyhteiskunnassa. ETSK antoi kyseisestä suosituksesta aikanaan lausunnon (3). |
| --- | --- |

2.2

Kyseiset elinikäisen oppimisen perus- ja avaintaidot yksilöitiin ja julistettiin 18. päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (2) ja niitä voidaan pitää keskeisen tärkeinä innovoinnin, tuottavuuden ja kilpailukyvyn avaintekijöinä osaamisyhteiskunnassa. ETSK antoi kyseisestä suosituksesta aikanaan lausunnon (3).

| 2.3 | Brysselissä 8.–9. maaliskuuta 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi päätelmissään jäsenvaltioita ja Euroopan unionin toimielimiä jatkamaan pyrkimyksiä luoda paremmat edellytykset innovoinnille sekä tutkimus- ja kehitysinvestointien lisäämiselle. Neuvosto myöntääkin innovoinnin, tutkimuksen ja koulutuksen lisäämiselle omistetussa jaksossa, että jäsenvaltiot ovat päättäneet parantaa innovoinnin toimintaedellytyksiä, joihin kuuluvat mm. kilpailukykyiset markkinat, sekä ohjata lisää varoja tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimiin. Eurooppa-neuvosto pyytää sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita viemään eteenpäin innovaatiopolitiikkaa koskevan strategian toteuttamista, sillä koulutus on välttämätön edellytys hyvin toimivalle ”osaamiskolmiolle” (koulutus, tutkimus ja innovointi). |
| --- | --- |

2.3

Brysselissä 8.–9. maaliskuuta 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi päätelmissään jäsenvaltioita ja Euroopan unionin toimielimiä jatkamaan pyrkimyksiä luoda paremmat edellytykset innovoinnille sekä tutkimus- ja kehitysinvestointien lisäämiselle. Neuvosto myöntääkin innovoinnin, tutkimuksen ja koulutuksen lisäämiselle omistetussa jaksossa, että jäsenvaltiot ovat päättäneet parantaa innovoinnin toimintaedellytyksiä, joihin kuuluvat mm. kilpailukykyiset markkinat, sekä ohjata lisää varoja tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimiin. Eurooppa-neuvosto pyytää sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita viemään eteenpäin innovaatiopolitiikkaa koskevan strategian toteuttamista, sillä koulutus on välttämätön edellytys hyvin toimivalle ”osaamiskolmiolle” (koulutus, tutkimus ja innovointi).

| 2.4 | Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi on hyvä tapa antaa panos pohdintoihin Eurooppaa kohtaavista haasteista, sillä sen avulla voidaan lisätä väestön tietoisuutta luovuuden ja innovointikyvyn merkityksestä yksilönkehitykselle ja yhteisen hyvinvoinnin lisäämiselle. |
| --- | --- |

2.4

Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi on hyvä tapa antaa panos pohdintoihin Eurooppaa kohtaavista haasteista, sillä sen avulla voidaan lisätä väestön tietoisuutta luovuuden ja innovointikyvyn merkityksestä yksilönkehitykselle ja yhteisen hyvinvoinnin lisäämiselle.

3.   Ehdotuksen pääsisältö

| 3.1 | Ehdotetussa päätöksessä julistetaan vuosi 2009 Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi ja asetetaan yleistavoitteeksi jäsenvaltioiden toimien tukeminen. Tarkoituksena on edistää elinikäisen oppimisen avulla luovuutta, joka on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä yhteiskunnan jäsenien henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittämisessä. Tämän yleistavoitteen ohella mainitaan kolmetoista tekijää, joiden katsotaan osaltaan voivan edistää luovuutta ja innovointikykyä. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotetussa päätöksessä julistetaan vuosi 2009 Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi ja asetetaan yleistavoitteeksi jäsenvaltioiden toimien tukeminen. Tarkoituksena on edistää elinikäisen oppimisen avulla luovuutta, joka on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä yhteiskunnan jäsenien henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittämisessä. Tämän yleistavoitteen ohella mainitaan kolmetoista tekijää, joiden katsotaan osaltaan voivan edistää luovuutta ja innovointikykyä.

| 3.2 | Mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin mahdollisiin toimiin kuuluvat muun muassa kokoukset ja hankkeet, joilla lisätään tietoisuutta luovuuden ja innovointikyvyn merkityksestä, keskeisten viestien edistämiskampanjat, hyvien käytäntöjen esimerkkitapausten yksilöiminen ja tiedon levittäminen niistä sekä valtakunnalliset ja yhteisön laajuiset tutkimukset. |
| --- | --- |

3.2

Mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin mahdollisiin toimiin kuuluvat muun muassa kokoukset ja hankkeet, joilla lisätään tietoisuutta luovuuden ja innovointikyvyn merkityksestä, keskeisten viestien edistämiskampanjat, hyvien käytäntöjen esimerkkitapausten yksilöiminen ja tiedon levittäminen niistä sekä valtakunnalliset ja yhteisön laajuiset tutkimukset.

| 3.3 | Teemavuoden jäsenvaltiotason toimien organisoinnista vastaavat ehdotuksen mukaan kansalliset koordinaattorit, ja unionitason toimintaa on määrä koordinoida kansallisten koordinaattoreiden kokouksissa, joiden järjestäjänä on Euroopan komissio. |
| --- | --- |

3.3

Teemavuoden jäsenvaltiotason toimien organisoinnista vastaavat ehdotuksen mukaan kansalliset koordinaattorit, ja unionitason toimintaa on määrä koordinoida kansallisten koordinaattoreiden kokouksissa, joiden järjestäjänä on Euroopan komissio.

| 3.4 | Lopuksi ehdotuksessa todetaan, että toimet rahoitetaan elinikäisen oppimisen ohjelmasta, mutta toimia voidaan mahdollisesti tukea myös muista, yritys-, koheesio- ja tutkimuspolitiikkaan sekä tietoyhteiskuntaan liittyvistä ohjelmista. |
| --- | --- |

3.4

Lopuksi ehdotuksessa todetaan, että toimet rahoitetaan elinikäisen oppimisen ohjelmasta, mutta toimia voidaan mahdollisesti tukea myös muista, yritys-, koheesio- ja tutkimuspolitiikkaan sekä tietoyhteiskuntaan liittyvistä ohjelmista.

4.   Yleishuomioita ehdotuksesta

| 4.1 | Komitea antaa täyden tukensa kaikille toimille, joilla tuetaan luovuutta ja edistetään innovaatiota Euroopan unionin kansalaisten keskuudessa. ETSK totesi aiheesta ”Innovoinnin vaikutukset teollisuuden muutoksiin ja Euroopan investointipankin rooli” antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (4), että ”innovoinnin kivijalkana tulee olla ennen kaikkea — koulutuspohja, joka perustuu elinikäisen oppimisen edellytysten tarjoamiseen”. ETSK tukeekin päättäväisesti ja kantaansa johdonmukaisesti noudattaen kaikkien sellaisten välineiden käyttöä, joiden avulla voidaan edistää luovuutta ja innovointikykyä, mutta katsoo kuitenkin tarpeelliseksi tehdä sille esitetystä ehdotuksesta seuraavat huomautukset. |
| --- | --- |

4.1

Komitea antaa täyden tukensa kaikille toimille, joilla tuetaan luovuutta ja edistetään innovaatiota Euroopan unionin kansalaisten keskuudessa. ETSK totesi aiheesta ”Innovoinnin vaikutukset teollisuuden muutoksiin ja Euroopan investointipankin rooli” antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (4), että ”innovoinnin kivijalkana tulee olla ennen kaikkea — koulutuspohja, joka perustuu elinikäisen oppimisen edellytysten tarjoamiseen”. ETSK tukeekin päättäväisesti ja kantaansa johdonmukaisesti noudattaen kaikkien sellaisten välineiden käyttöä, joiden avulla voidaan edistää luovuutta ja innovointikykyä, mutta katsoo kuitenkin tarpeelliseksi tehdä sille esitetystä ehdotuksesta seuraavat huomautukset.

| 4.2 | Komitea suhtautuu myönteisesti aloitteeseen omistaa eurooppalainen teemavuosi luovuuden tukemiselle ja edistämiselle Euroopan kansalaisten keskuudessa elinikäisen oppimisen avulla, sillä luovuus on innovoinnin liikkeelle paneva voima. Komitea on kerta toisensa jälkeen korostanut innovaation tukemisen merkitystä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle. Ahon raportissa (5) todettiin tässä yhteydessä, että innovaatiokulttuurin edistäminen on välttämätöntä, jotta voidaan vastata Euroopassa esiintyviin sosiaalisiin ja tuottavuutta koskeviin haasteisiin.
  Vaikka komitea hyväksyy puitteet, joihin teemavuosi liittyy, sen mielestä ehdotettu päätös, josta siltä on pyydetty lausuntoa, ei ole kuitenkaan paras mahdollinen väline esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon sekä asiakirjan tausta ja sisältö että päätöksen laadinta- ja hyväksymisprosessi. |
| --- | --- |

4.2

Komitea suhtautuu myönteisesti aloitteeseen omistaa eurooppalainen teemavuosi luovuuden tukemiselle ja edistämiselle Euroopan kansalaisten keskuudessa elinikäisen oppimisen avulla, sillä luovuus on innovoinnin liikkeelle paneva voima. Komitea on kerta toisensa jälkeen korostanut innovaation tukemisen merkitystä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle. Ahon raportissa (5) todettiin tässä yhteydessä, että innovaatiokulttuurin edistäminen on välttämätöntä, jotta voidaan vastata Euroopassa esiintyviin sosiaalisiin ja tuottavuutta koskeviin haasteisiin.

Vaikka komitea hyväksyy puitteet, joihin teemavuosi liittyy, sen mielestä ehdotettu päätös, josta siltä on pyydetty lausuntoa, ei ole kuitenkaan paras mahdollinen väline esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon sekä asiakirjan tausta ja sisältö että päätöksen laadinta- ja hyväksymisprosessi.

| 4.3 | Aloitteen lähtökohdat eivät ole komitean mielestä parhaat mahdolliset tämäntyyppiselle toiminnalle. Intressitahojen kuulemista koskevassa ehdotetun päätöksen perustelujen kolmannessa luvussa mainitaan, että Euroopan parlamentin jäsenten ja jäsenvaltioiden kanssa on jo aiemmin käyty epävirallisia keskusteluja. Näin ollen ehdotusta on valmisteltu ”ylhäältä alaspäin” eli toimielimistä kansalaisiin päin.
  ETSK katsoo, että ”alaspäin suuntautuvat” lähestymistavat, joissa yhteiskunta ja sen muodostavat organisaatiot ja yksilöt eivät osallistu teemavuoden suunnitteluun ja toteuttamiseen, jäävät kansalaisilta huomaamatta todennäköisemmin kuin jos toimiin pyritään saamaan aktiivisesti mukaan ne tahot, joiden myöhempi osallistuminen on lopullisen menestyksen kannalta välttämätöntä.
  Komitea muistuttaa tässä yhteydessä huomiosta, jonka se esitti lausunnossaan aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista” (6). Kyseisessä lausunnossa (7) komitea kehottaa yhteisön toimielimiä suosimaan tämäntyyppisten aloitteiden valmistelussa ”alhaalta ylös” -menettelyä. ETSK korostaa näin ollen toistamiseen tarvetta noudattaa eurooppalaisten teemavuosien valmistelussa kyseistä menettelytapaa. |
| --- | --- |

4.3

Aloitteen lähtökohdat eivät ole komitean mielestä parhaat mahdolliset tämäntyyppiselle toiminnalle. Intressitahojen kuulemista koskevassa ehdotetun päätöksen perustelujen kolmannessa luvussa mainitaan, että Euroopan parlamentin jäsenten ja jäsenvaltioiden kanssa on jo aiemmin käyty epävirallisia keskusteluja. Näin ollen ehdotusta on valmisteltu ”ylhäältä alaspäin” eli toimielimistä kansalaisiin päin.

ETSK katsoo, että ”alaspäin suuntautuvat” lähestymistavat, joissa yhteiskunta ja sen muodostavat organisaatiot ja yksilöt eivät osallistu teemavuoden suunnitteluun ja toteuttamiseen, jäävät kansalaisilta huomaamatta todennäköisemmin kuin jos toimiin pyritään saamaan aktiivisesti mukaan ne tahot, joiden myöhempi osallistuminen on lopullisen menestyksen kannalta välttämätöntä.

Komitea muistuttaa tässä yhteydessä huomiosta, jonka se esitti lausunnossaan aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista” (6). Kyseisessä lausunnossa (7) komitea kehottaa yhteisön toimielimiä suosimaan tämäntyyppisten aloitteiden valmistelussa ”alhaalta ylös” -menettelyä. ETSK korostaa näin ollen toistamiseen tarvetta noudattaa eurooppalaisten teemavuosien valmistelussa kyseistä menettelytapaa.

| 4.4 | Kun otetaan huomioon Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden suunniteltu alkamisajankohta, joka on 1. tammikuuta 2009, sekä jäljellä oleva aika, jonka puitteissa Euroopan parlamentin ja neuvoston pitäisi hyväksyä aloite ensimmäisen käsittelyn jälkeen, komitea pitää teemavuoden valmistelu- ja hyväksymisaikataulua kovin hätäisenä. Aiemmissa tapauksissa komitea on hyväksynyt lausuntonsa vuosi ennen teemavuoden alkua (8), mikä osoittaa komission kyenneen suunnitelmalliseen ennakointiin. Tuoreena hyvänä esimerkkinä tästä suunnitelmallisesta ennakoinnista voidaan mainita ETSK:n vuoden 2008 toukokuun täysistunnossaan hyväksymä lausunto (9) aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010) (10).”
  Olisi ehkä järkevämpää olla nimeämättä vuotta 2009 kyseiseksi teemavuodeksi ja siirtää aloitetta sen sijaan, että yritetään saada väkisin hätäinen hyväksyntä päätökselle, jonka avulla ei päästä asetettuihin tavoitteisiin, koska toimien suunnittelulle jää liian vähän aikaa. |
| --- | --- |

4.4

Kun otetaan huomioon Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden suunniteltu alkamisajankohta, joka on 1. tammikuuta 2009, sekä jäljellä oleva aika, jonka puitteissa Euroopan parlamentin ja neuvoston pitäisi hyväksyä aloite ensimmäisen käsittelyn jälkeen, komitea pitää teemavuoden valmistelu- ja hyväksymisaikataulua kovin hätäisenä. Aiemmissa tapauksissa komitea on hyväksynyt lausuntonsa vuosi ennen teemavuoden alkua (8), mikä osoittaa komission kyenneen suunnitelmalliseen ennakointiin. Tuoreena hyvänä esimerkkinä tästä suunnitelmallisesta ennakoinnista voidaan mainita ETSK:n vuoden 2008 toukokuun täysistunnossaan hyväksymä lausunto (9) aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010) (10).”

Olisi ehkä järkevämpää olla nimeämättä vuotta 2009 kyseiseksi teemavuodeksi ja siirtää aloitetta sen sijaan, että yritetään saada väkisin hätäinen hyväksyntä päätökselle, jonka avulla ei päästä asetettuihin tavoitteisiin, koska toimien suunnittelulle jää liian vähän aikaa.

| 4.5 | Ehdotuksen perustelujen kohdassa 3.2 todetaan, että teemavuodella odotetaan olevan vähintään yhtä suuri vaikutus kuin aikaisemmilla aloitteilla, joita ovat olleet esimerkiksi elinikäisen oppimisen eurooppalainen teemavuosi ja Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi. Ehdotukseen ei kuitenkaan sisälly yhtäkään artiklaa tai mainintaa, joka koskisi toteutettujen toimien tulosten jälkiarviointia. Tästä voitaneen päätellä, että vaikutusten arviointi toteutetaan joko empiirisesti tai elinikäisen oppimisen ohjelmaan tai muihin aloitteeseen mahdollisesti liittyviin ohjelmiin sisältyvien välillisten indikaattoreiden avulla. |
| --- | --- |

4.5

Ehdotuksen perustelujen kohdassa 3.2 todetaan, että teemavuodella odotetaan olevan vähintään yhtä suuri vaikutus kuin aikaisemmilla aloitteilla, joita ovat olleet esimerkiksi elinikäisen oppimisen eurooppalainen teemavuosi ja Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi. Ehdotukseen ei kuitenkaan sisälly yhtäkään artiklaa tai mainintaa, joka koskisi toteutettujen toimien tulosten jälkiarviointia. Tästä voitaneen päätellä, että vaikutusten arviointi toteutetaan joko empiirisesti tai elinikäisen oppimisen ohjelmaan tai muihin aloitteeseen mahdollisesti liittyviin ohjelmiin sisältyvien välillisten indikaattoreiden avulla.

| 4.6 | Komitea yhtyy komission mielipiteeseen siitä, että elinikäisen oppimisen ohjelmaan samoin kuin muihin jo olemassa oleviin ohjelmiin sisältyvä mahdollisuus asettaa tavoitteita joustavasti joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi antaa riittävästi taloudellista liikkumavaraa, jotta teemavuodelle ei tarvitse osoittaa erillisiä määrärahoja. Innovaation edistäminen kuuluukin erityistavoitteena elinikäisen oppimisen ohjelmaan ja myös muihin ohjelmiin, kuten yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan sekä tieto- ja viestintätekniikan tukiohjelmaan, jotka puolestaan molemmat sisältyvät kilpailun ja innovoinnin puiteohjelmaan. Vaikka ehdotuksessa ei nimenomaisesti mainita kyseistä puiteohjelmaa, komitea katsoo näin ollen, että aloitteen toteuttaminen on mahdollista jo olemassa olevien ohjelmien ja budjettien pohjalta, kuten ehdotuksen perustelujen osiossa 5 todetaan. |
| --- | --- |

4.6

Komitea yhtyy komission mielipiteeseen siitä, että elinikäisen oppimisen ohjelmaan samoin kuin muihin jo olemassa oleviin ohjelmiin sisältyvä mahdollisuus asettaa tavoitteita joustavasti joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi antaa riittävästi taloudellista liikkumavaraa, jotta teemavuodelle ei tarvitse osoittaa erillisiä määrärahoja. Innovaation edistäminen kuuluukin erityistavoitteena elinikäisen oppimisen ohjelmaan ja myös muihin ohjelmiin, kuten yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan sekä tieto- ja viestintätekniikan tukiohjelmaan, jotka puolestaan molemmat sisältyvät kilpailun ja innovoinnin puiteohjelmaan. Vaikka ehdotuksessa ei nimenomaisesti mainita kyseistä puiteohjelmaa, komitea katsoo näin ollen, että aloitteen toteuttaminen on mahdollista jo olemassa olevien ohjelmien ja budjettien pohjalta, kuten ehdotuksen perustelujen osiossa 5 todetaan.

5.   Päätöksen artikloja koskevat erityishuomiot

| 5.1 | Ehdotetun päätöksen 2 artiklan mukaan aloitteen erityistavoitteena on nostaa esiin tekijöitä, jotka voivat osaltaan edistää luovuutta ja innovointikykyä. Tekijät on koottu kolmeksitoista laajaksi kohdaksi, jotka puolestaan kattavat lukuisia lähemmin tarkasteltavia näkökohtia.
  ETSK katsoo, että kyseisiä tavoitteita ja/tai näkökohtia tulisi jonkin verran täsmentää siten, että toteutettavat toimet keskitetään luovuuteen ja innovaatioon liittyviin tiettyihin keskeisiin näkökohtiin, joiden ympärille toiminta nivotaan. Toiminta on suunnattava kansalaisille ja erityisesti nuorille, ja se tulee kanavoida oppilaitosten ja yhteiskunnallis-taloudellisten sekä yritysalan verkostojen kautta. |
| --- | --- |

5.1

Ehdotetun päätöksen 2 artiklan mukaan aloitteen erityistavoitteena on nostaa esiin tekijöitä, jotka voivat osaltaan edistää luovuutta ja innovointikykyä. Tekijät on koottu kolmeksitoista laajaksi kohdaksi, jotka puolestaan kattavat lukuisia lähemmin tarkasteltavia näkökohtia.

ETSK katsoo, että kyseisiä tavoitteita ja/tai näkökohtia tulisi jonkin verran täsmentää siten, että toteutettavat toimet keskitetään luovuuteen ja innovaatioon liittyviin tiettyihin keskeisiin näkökohtiin, joiden ympärille toiminta nivotaan. Toiminta on suunnattava kansalaisille ja erityisesti nuorille, ja se tulee kanavoida oppilaitosten ja yhteiskunnallis-taloudellisten sekä yritysalan verkostojen kautta.

| 5.2 | Euroopan luovuuden ja innovoinnin vuodeksi kutsuttavan teemavuoden järjestelyissä tulisi soveltaa innovatiivisia toimia ehdotettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotetun päätöksen 3 artiklassa luetellut toimet, jotka kokonaisuutena ovat täysin asiaankuuluvia, ovat samoja toimia, joita tavallisesti toteutetaan minkä tahansa valistus-, edistämis- ja tiedonlevityskampanjan yhteydessä. Komitea katsoo, että etenkin nuorten kannalta olisi erittäin opettavaista käyttää artiklassa tarkasteltujen toimenpiteiden ohella joitakin innovatiivisia toimia ehdotuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Voitaisiin esimerkiksi järjestää ideakilpailu sellaisen välineen löytämiseksi, jonka avulla luovuuden ja innovaatiokyvyn edistämiselle saataisiin jatkuvaa näkyvyyttä koko Euroopassa. Voitaisiin myös ryhtyä jakamaan vuosittain tai joka toinen vuosi eurooppalaista palkintoa, jolla palkittaisiin ja kannustettaisiin nuorten kansalaisten todella innovatiivisia ideoita ja luomiskykyä mitä moninaisimmilla aloilla. |
| --- | --- |

5.2

Euroopan luovuuden ja innovoinnin vuodeksi kutsuttavan teemavuoden järjestelyissä tulisi soveltaa innovatiivisia toimia ehdotettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotetun päätöksen 3 artiklassa luetellut toimet, jotka kokonaisuutena ovat täysin asiaankuuluvia, ovat samoja toimia, joita tavallisesti toteutetaan minkä tahansa valistus-, edistämis- ja tiedonlevityskampanjan yhteydessä. Komitea katsoo, että etenkin nuorten kannalta olisi erittäin opettavaista käyttää artiklassa tarkasteltujen toimenpiteiden ohella joitakin innovatiivisia toimia ehdotuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Voitaisiin esimerkiksi järjestää ideakilpailu sellaisen välineen löytämiseksi, jonka avulla luovuuden ja innovaatiokyvyn edistämiselle saataisiin jatkuvaa näkyvyyttä koko Euroopassa. Voitaisiin myös ryhtyä jakamaan vuosittain tai joka toinen vuosi eurooppalaista palkintoa, jolla palkittaisiin ja kannustettaisiin nuorten kansalaisten todella innovatiivisia ideoita ja luomiskykyä mitä moninaisimmilla aloilla.

| 5.3 | Sanotun vaikuttamatta teemavuoden rahoittamista elinikäisen oppimisen ohjelmasta ja kilpailun ja innovoinnin puiteohjelmasta koskeviin, yleishuomioissa esitettyihin kannanottoihin komitea katsoo, että tätä teemavuoden onnistumisen kannalta hyvin tärkeää näkökohtaa tulisi käsitellä ehdotetun päätöksen 6 artiklassa nykyistä tarkemmin. |
| --- | --- |

5.3

Sanotun vaikuttamatta teemavuoden rahoittamista elinikäisen oppimisen ohjelmasta ja kilpailun ja innovoinnin puiteohjelmasta koskeviin, yleishuomioissa esitettyihin kannanottoihin komitea katsoo, että tätä teemavuoden onnistumisen kannalta hyvin tärkeää näkökohtaa tulisi käsitellä ehdotetun päätöksen 6 artiklassa nykyistä tarkemmin.

| 5.3.1 | Päätökseen tulisi sisältyä vähintäänkin kustannusarvio. Siinä voitaisiin esimerkiksi mainita summa, joka teemavuotta osarahoittavista ohjelmista varataan varainhoitovuodelle 2009 ja sitä seuraaville vuosille, tai ilmoittaa, montako prosenttia kustannuksista voidaan enintään rahoittaa kyseisten ohjelmien sopivaksi katsotun budjettivuoden varoista. Kumpi tahansa ratkaisu olisi sopiva, sillä ETSK:n mielestä ei ole asianmukaista, että toiminnan aiheuttamista kustannuksista ei esitetä minkäänlaisia arvioita. |
| --- | --- |

5.3.1

Päätökseen tulisi sisältyä vähintäänkin kustannusarvio. Siinä voitaisiin esimerkiksi mainita summa, joka teemavuotta osarahoittavista ohjelmista varataan varainhoitovuodelle 2009 ja sitä seuraaville vuosille, tai ilmoittaa, montako prosenttia kustannuksista voidaan enintään rahoittaa kyseisten ohjelmien sopivaksi katsotun budjettivuoden varoista. Kumpi tahansa ratkaisu olisi sopiva, sillä ETSK:n mielestä ei ole asianmukaista, että toiminnan aiheuttamista kustannuksista ei esitetä minkäänlaisia arvioita.

| 5.3.2 | Kyseisessä ehdotuksen 6 artiklassa todetaan, seuraavaa: ”sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tukeen, jota teemavuodelle mahdollisesti myönnetään muiden alojen ohjelmista ja politiikoista; näitä aloja ovat esimerkiksi yritys-, koheesio-, tutkimus- ja tietoyhteiskuntapolitiikka”. ETSK katsoo, että kyseisen artiklan epäselvän sanamuodon vuoksi jää hämäräksi, millä tavalla ja minkä suuruisella rahoituksella Euroopan komission muut kuin koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ja muut kuin elinikäisen oppimisen ohjelma osallistuvat teemavuoden toteuttamiseen. ETSK katsoo, että kyseisessä ehdotuksen artiklassa tulisi täsmentää, mistä ohjelmista teemavuotta osarahoitetaan, kuinka suurella summalla ja miten toimet koordinoidaan rahoitukseen osallistuvien, Euroopan komission eri pääosastojen hallinnoimien eri ohjelmien välillä. |
| --- | --- |

5.3.2

Kyseisessä ehdotuksen 6 artiklassa todetaan, seuraavaa: ”sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tukeen, jota teemavuodelle mahdollisesti myönnetään muiden alojen ohjelmista ja politiikoista; näitä aloja ovat esimerkiksi yritys-, koheesio-, tutkimus- ja tietoyhteiskuntapolitiikka”. ETSK katsoo, että kyseisen artiklan epäselvän sanamuodon vuoksi jää hämäräksi, millä tavalla ja minkä suuruisella rahoituksella Euroopan komission muut kuin koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ja muut kuin elinikäisen oppimisen ohjelma osallistuvat teemavuoden toteuttamiseen. ETSK katsoo, että kyseisessä ehdotuksen artiklassa tulisi täsmentää, mistä ohjelmista teemavuotta osarahoitetaan, kuinka suurella summalla ja miten toimet koordinoidaan rahoitukseen osallistuvien, Euroopan komission eri pääosastojen hallinnoimien eri ohjelmien välillä.

| 5.4 | Lopuksi komitea pitää tärkeänä huomauttaa, että sen mielestä ehdotukseen tulisi sisältyä maininta teemavuoden tulosten ja merkityksen arvioinnista. Teemavuoden kattaman ajanjakson lopuksi on tarpeen arvioida toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia, jotta niistä voidaan ottaa oppia muiden eurooppalaisten teemavuosien valmistelussa ja jotta tiedetään, minkälainen merkitys ja menestys ponnistuksilla on ollut. |
| --- | --- |

5.4

Lopuksi komitea pitää tärkeänä huomauttaa, että sen mielestä ehdotukseen tulisi sisältyä maininta teemavuoden tulosten ja merkityksen arvioinnista. Teemavuoden kattaman ajanjakson lopuksi on tarpeen arvioida toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia, jotta niistä voidaan ottaa oppia muiden eurooppalaisten teemavuosien valmistelussa ja jotta tiedetään, minkälainen merkitys ja menestys ponnistuksilla on ollut.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ETSK:n 13. joulukuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Euroopan tutkimus-, kehitys- ja innovointipotentiaalin vapauttaminen ja vahvistaminen”, esittelijä: Gerd Wolf (EUVL C 325, 30.12.2006).

1

ETSK:n 14. joulukuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta”, esittelijä: Bernhard Welschke, apulaisesittelijä: Lucia Fusco (EUVL C 65, 17.3.2006).

ETSK:n 12. heinäkuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin (Lissabonin strategia)”, esittelijä: Gerd Wolf (EUVL C 256, 27.10.2007).

(2)  EUVL L 394, 30.12.2006.

2

(3)  ETSK:n 18. toukokuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista”, esittelijä: Mária Herczog (EUVL C 195, 18.8.2006).

3

(4)  ETSK:n 11. heinäkuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Innovoinnin vaikutukset teollisuuden muutoksiin ja Euroopan investointipankin rooli”, esittelijä: János Tóth, apulaisesittelijä: Enrique Calvet Chambon (EUVL C 256, 27.10.2007).

4

(5)  Creating an innovative Europe, EUR 22005 ISBN 92-79-00964-8.

5

Creating an innovative Europe

(6)  KOM(2005) 486 lopullinen.

6

(7)  ETSK:n 14. helmikuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista”, kohta 1.2, esittelijä: Gunta Anca (EUVL C 88, 11.4.2006).

7

(8)  ETSK:n 8. joulukuuta 1999 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kielten teemavuodesta 2001”, yleisesittelijä: Bernd Rupp (EYVL C 51, 23.2.2000).

8

ETSK:n 24. huhtikuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuodesta 2004”, esittelijä: Christoforos Koryfidis (EYVL C 149, 21.6.2002).

ETSK:n 14. joulukuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös — Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta”, esittelijä: Mária Herczog (EUVL C 65, 17.3.2006).

ETSK:n 20. huhtikuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008)”, esittelijä: Ágnes Cser (EUVL C 185, 8.8.2006).

(9)  ETSK:n 29. toukokuuta 2008 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010)”, esittelijä: Krzysztof Pater, apulaisesittelijä: Erika Koller (EUVL C 224, 30.8.2008, s. 106).

9

(10)  KOM(2007) 797 lopullinen.

10

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/123

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Parempi integroituminen sisämarkkinoihin saarten yhteenkuuluvuuden ja talouskasvun avaintekijänä”

(2009/C 27/26)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta.

Parempi integroituminen sisämarkkinoihin saarten yhteenkuuluvuuden ja talouskasvun avaintekijänä.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Sylvia Gauci.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 10 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 118 puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kehottaa EU:ta hyväksymään yhtenäisen lähestymistavan saarten integroimiseksi nykyistä paremmin sisämarkkinoihin, sillä se on keskeisen tärkeää pyrittäessä edistämään unionin yhteenkuuluvuutta ja talouskasvua ja saavuttamaan siten kaikki tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteet. Tällainen integroitu lähestymistapa on sikäli perusteltu, että eroistaan (etenkin kokoeroista) huolimatta saarten kohtaamat perusongelmat ovat samat. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kehottaa EU:ta hyväksymään yhtenäisen lähestymistavan saarten integroimiseksi nykyistä paremmin sisämarkkinoihin, sillä se on keskeisen tärkeää pyrittäessä edistämään unionin yhteenkuuluvuutta ja talouskasvua ja saavuttamaan siten kaikki tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteet. Tällainen integroitu lähestymistapa on sikäli perusteltu, että eroistaan (etenkin kokoeroista) huolimatta saarten kohtaamat perusongelmat ovat samat.

| 1.2 | ETSK suosittaa, että yhteisön politiikoille muodostetaan integroidut kehykset, jotka kattavat kaikki Euroopan saaria koskevat ongelmat johdonmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

1.2

ETSK suosittaa, että yhteisön politiikoille muodostetaan integroidut kehykset, jotka kattavat kaikki Euroopan saaria koskevat ongelmat johdonmukaisella tavalla.

| 1.3 | ETSK korostaa hyvän hallinnon tarvetta ratkaisun löytämiseksi ongelmiin, jotka koskevat muun muassa tiedotusta ja viestintää, tiedon määrällistä ja laadullista arviointia, yhteistä strategista näkemystä, verkottumista ja yhteenliittymien muodostumista tai kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi on siten tärkeää luoda tarvittavat hyvät olosuhteet, jotta saarten paikalliselimet voivat arvioida saariasemasta aiheutuvat kustannukset. Sen vuoksi saarilla on oltava käytettävissä sekä paikallisia tilastopalveluita että hintaindeksejä. Lopullisena tavoitteena olisi oltava kaikkien Euroopan unionin saarilla toimivien paikallisten tilastopalveluiden käyttämä yleinen arviointimenetelmä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK korostaa hyvän hallinnon tarvetta ratkaisun löytämiseksi ongelmiin, jotka koskevat muun muassa tiedotusta ja viestintää, tiedon määrällistä ja laadullista arviointia, yhteistä strategista näkemystä, verkottumista ja yhteenliittymien muodostumista tai kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi on siten tärkeää luoda tarvittavat hyvät olosuhteet, jotta saarten paikalliselimet voivat arvioida saariasemasta aiheutuvat kustannukset. Sen vuoksi saarilla on oltava käytettävissä sekä paikallisia tilastopalveluita että hintaindeksejä. Lopullisena tavoitteena olisi oltava kaikkien Euroopan unionin saarilla toimivien paikallisten tilastopalveluiden käyttämä yleinen arviointimenetelmä.

| 1.4 | Täytäntöönpanon tasolla ETSK kehottaa arvioimaan kaikkien EU:n sisämarkkina-aloitteiden vaikutukset saariin, sisällyttämään kaikkiin EU:n politiikkoihin saarinäkökulman sekä yksinkertaistamaan etenkin pk-yrityksiä koskevia hallinnollisia menettelyjä. |
| --- | --- |

1.4

Täytäntöönpanon tasolla ETSK kehottaa arvioimaan kaikkien EU:n sisämarkkina-aloitteiden vaikutukset saariin, sisällyttämään kaikkiin EU:n politiikkoihin saarinäkökulman sekä yksinkertaistamaan etenkin pk-yrityksiä koskevia hallinnollisia menettelyjä.

| 1.5 | Koska saavutettavuus ovat saarille erittäin tärkeä kysymys, ETSK korostaa hyvän alueellinen yhteyden merkitystä. Kyseistä välinettä olisi kehitettävä EU:ssa, ja sen käyttöä olisi hallinnoitava saarilta eikä mantereelta käsin. |
| --- | --- |

1.5

Koska saavutettavuus ovat saarille erittäin tärkeä kysymys, ETSK korostaa hyvän alueellinen yhteyden merkitystä. Kyseistä välinettä olisi kehitettävä EU:ssa, ja sen käyttöä olisi hallinnoitava saarilta eikä mantereelta käsin.

| 1.6 | ETSK kehottaa painokkaasti komissiota esittämään vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle raportin, jossa seurataan Euroopan saarten ongelmien ratkaisemiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja arvioidaan niiden tehoa. Vuosiraporttiin olisi lisäksi sisällytettävä komission ehdotuksista kyseisiksi toimenpiteiksi. Voidaankin todeta, että tämän lausunnon tarkoituksena on käynnistää pitkäaikainen dynaaminen prosessi. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kehottaa painokkaasti komissiota esittämään vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle raportin, jossa seurataan Euroopan saarten ongelmien ratkaisemiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja arvioidaan niiden tehoa. Vuosiraporttiin olisi lisäksi sisällytettävä komission ehdotuksista kyseisiksi toimenpiteiksi. Voidaankin todeta, että tämän lausunnon tarkoituksena on käynnistää pitkäaikainen dynaaminen prosessi.

2.   Johdanto

| 2.1 | Eurostatin määritelmän mukaan






  — | saaren pinta-alan tulee olla vähintään yksi neliökilometri |
| --- | --- | --- |

2.1

Eurostatin määritelmän mukaan

—

saaren pinta-alan tulee olla vähintään yksi neliökilometri

| — | saaren on sijaittava vähintään kilometrin päässä mantereelta |
| --- | --- |

—

saaren on sijaittava vähintään kilometrin päässä mantereelta

| — | saarella tulee asua pysyvästi vähintään 50 asukasta |
| --- | --- |

—

saarella tulee asua pysyvästi vähintään 50 asukasta

| — | saari ei saa olla pysyvästi yhteydessä mantereeseen |
| --- | --- |

—

saari ei saa olla pysyvästi yhteydessä mantereeseen

| — | saarella ei saa olla EU:n jäsenvaltion pääkaupunkia. |
| --- | --- |

—

saarella ei saa olla EU:n jäsenvaltion pääkaupunkia.

| 2.2 | Määritelmää olisi kuitenkin tarkistettava ja uudistettava lähtien siitä yksinkertaisesta tosiasiasta, että saari on maa-alue, jonne ei pääse jalan. Kohdassa 2.1 annetulta määritelmältä puuttuu lisäksi oikeusperusta, ja sitä käytetään vain viitteellisesti sellaisen paremman määritelmän puuttuessa, jossa otetaan huomioon sellaisen laajentuneen Euroopan unionin uusi todellisuus, johon kuuluu saarijäsenvaltioita. |
| --- | --- |

2.2

Määritelmää olisi kuitenkin tarkistettava ja uudistettava lähtien siitä yksinkertaisesta tosiasiasta, että saari on maa-alue, jonne ei pääse jalan. Kohdassa 2.1 annetulta määritelmältä puuttuu lisäksi oikeusperusta, ja sitä käytetään vain viitteellisesti sellaisen paremman määritelmän puuttuessa, jossa otetaan huomioon sellaisen laajentuneen Euroopan unionin uusi todellisuus, johon kuuluu saarijäsenvaltioita.

| 2.2.1 | Saaria määriteltäessä olisi pidettävä mielessä myös Lissabonin sopimukseen liitetty julistus numero 33, jossa todetaan seuraavaa: ”(Hallitustenvälinen) konferenssi katsoo, että 174 artiklassa tarkoitetuilla saaristoalueilla voidaan tarkoittaa myös kokonaisia saarivaltioita edellyttäen, että tarvittavat edellytykset täyttyvät”. |
| --- | --- |

2.2.1

Saaria määriteltäessä olisi pidettävä mielessä myös Lissabonin sopimukseen liitetty julistus numero 33, jossa todetaan seuraavaa: ”(Hallitustenvälinen) konferenssi katsoo, että 174 artiklassa tarkoitetuilla saaristoalueilla voidaan tarkoittaa myös kokonaisia saarivaltioita edellyttäen, että tarvittavat edellytykset täyttyvät”.

| 2.3 | EU:n nykyiset saarialueet ovat neljäntoista Euroopan unionin jäsenvaltion alueella. EU:n saarilla asuu noin 21 miljoonaa ihmistä. Saarialueet tarjoavat EU:lle mahdollisuuden taloudelliseen ja geopoliittiseen läsnäoloon maailman kaikilla valtamerillä sekä muodostavat aktiivisen raja-alueen usean mantereen kanssa. |
| --- | --- |

2.3

EU:n nykyiset saarialueet ovat neljäntoista Euroopan unionin jäsenvaltion alueella. EU:n saarilla asuu noin 21 miljoonaa ihmistä. Saarialueet tarjoavat EU:lle mahdollisuuden taloudelliseen ja geopoliittiseen läsnäoloon maailman kaikilla valtamerillä sekä muodostavat aktiivisen raja-alueen usean mantereen kanssa.

| 2.4 | Saaret ovat jäsenvaltioiden tavoin monimuotoisia. Sen vuoksi ETSK ehdottaa seuraavanlaista luokittelua. |
| --- | --- |

2.4

Saaret ovat jäsenvaltioiden tavoin monimuotoisia. Sen vuoksi ETSK ehdottaa seuraavanlaista luokittelua.

| 2.4.1 | Saaret eroavat toisistaan rakenteellisesti: eräät niistä ovat reuna-alueita, toiset ulkoalueita, joiden erityisasemasta määrätään EY:n perustamissopimuksessa (299 artiklan 2 kohdassa), eräät pieniä saaria (useilla saarilla asuu alle 50 henkeä) ja toiset suuria saaria. |
| --- | --- |

2.4.1

Saaret eroavat toisistaan rakenteellisesti: eräät niistä ovat reuna-alueita, toiset ulkoalueita, joiden erityisasemasta määrätään EY:n perustamissopimuksessa (299 artiklan 2 kohdassa), eräät pieniä saaria (useilla saarilla asuu alle 50 henkeä) ja toiset suuria saaria.

| 2.4.2 | Ne eroavat toisistaan myös institutionaaliselta asemaltaan: on saarivaltioita ja saarialueita kun taas eräät rannikon lähellä olevat saaret kuuluvat hallinnollisesti mantereella sijaitsevaan alueeseen. |
| --- | --- |

2.4.2

Ne eroavat toisistaan myös institutionaaliselta asemaltaan: on saarivaltioita ja saarialueita kun taas eräät rannikon lähellä olevat saaret kuuluvat hallinnollisesti mantereella sijaitsevaan alueeseen.

| 2.5 | Kaikista näistä eroista huolimatta saarilla on kuitenkin muun muassa kulttuuriin, koulutukseen, liikenteeseen ja ympäristöön liittyviä ominaispiirteitä, joiden ansiosta ne eroavat täysin mantereella sijaitsevista alueista. Kyseisiä ominaispiirteitä on syytä tarkastella lähemmin, jotta voidaan luoda näitä alueita koskeva politiikka, jossa huomioidaan toisaalta niiden yhteiset piirteet ja toisaalta ne erityispiirteet, joiden vuoksi yksittäisten saarten välillä saattaa olla mahdollisuuksiin ja haasteisiin liittyviä eroja. ETSK tarjoutuu palaamaan aiheeseen myöhemmin. |
| --- | --- |

2.5

Kaikista näistä eroista huolimatta saarilla on kuitenkin muun muassa kulttuuriin, koulutukseen, liikenteeseen ja ympäristöön liittyviä ominaispiirteitä, joiden ansiosta ne eroavat täysin mantereella sijaitsevista alueista. Kyseisiä ominaispiirteitä on syytä tarkastella lähemmin, jotta voidaan luoda näitä alueita koskeva politiikka, jossa huomioidaan toisaalta niiden yhteiset piirteet ja toisaalta ne erityispiirteet, joiden vuoksi yksittäisten saarten välillä saattaa olla mahdollisuuksiin ja haasteisiin liittyviä eroja. ETSK tarjoutuu palaamaan aiheeseen myöhemmin.

| 2.6 | Saarilla on yhteisiä ominaispiirteitä, jotka liittyvät muun muassa kulttuuriin, koulutukseen, liikenteeseen (lisäkustannuksista aiheutuvat ongelmat) sekä ympäristöön. |
| --- | --- |

2.6

Saarilla on yhteisiä ominaispiirteitä, jotka liittyvät muun muassa kulttuuriin, koulutukseen, liikenteeseen (lisäkustannuksista aiheutuvat ongelmat) sekä ympäristöön.

| 2.7 | Euroopan komissio käynnisti 20. marraskuuta 2007 julkaisemallaan tiedonannolla ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat” keskustelun sisämarkkinoiden tulevaisuudesta (1). Asiaa tarkasteltaessa on kiinnitettävä huomiota myös saarten asemaan. |
| --- | --- |

2.7

Euroopan komissio käynnisti 20. marraskuuta 2007 julkaisemallaan tiedonannolla ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat” keskustelun sisämarkkinoiden tulevaisuudesta (1). Asiaa tarkasteltaessa on kiinnitettävä huomiota myös saarten asemaan.

3.   Taustaa

| 3.1 | Sisämarkkinakysymyksiä ei tule käsitellä erillään aluepoliittisista kysymyksistä, koska käyttöön on otettu uudenlainen hallinnointimenetelmä (etenkin EU:n meripolitiikkaa käsittelevän vihreän kirjan yhteydessä), jolle on ominaista integroitu lähestymistapa. Sisämarkkinat eivät ole itseisarvo vaan keino palvella EU:n alueita ja kansalaisia. |
| --- | --- |

3.1

Sisämarkkinakysymyksiä ei tule käsitellä erillään aluepoliittisista kysymyksistä, koska käyttöön on otettu uudenlainen hallinnointimenetelmä (etenkin EU:n meripolitiikkaa käsittelevän vihreän kirjan yhteydessä), jolle on ominaista integroitu lähestymistapa. Sisämarkkinat eivät ole itseisarvo vaan keino palvella EU:n alueita ja kansalaisia.

| 3.2 | Saaret ovat aina pyrkineet kehittymään sisämarkkinoilla. Siksi niiden on ennakoitava tulevia muutoksia. |
| --- | --- |

3.2

Saaret ovat aina pyrkineet kehittymään sisämarkkinoilla. Siksi niiden on ennakoitava tulevia muutoksia.

| 3.3 | Alepolitiikka on saarille hyödyllinen väline. Se on kuitenkin väline, jota on kehitettävä ja parannettava EU:n integroiduissa kehyksissä, jotta saarilla voisi olla entistä täysipainoisempi taloudellinen ja sosiaalinen rooli sisämarkkinoilla sen lisäksi että ne kuuluvat oikeudellisesti sisämarkkina-alueeseen. Tämä näkökohta olisi sisällytettävä myös tulevaa alueellista yhteenkuuluvuuspolitiikkaa koskeviin pohdintoihin, kun otetaan huomioon, että komission on kehitettävä kyseistä politiikkaa Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

3.3

Alepolitiikka on saarille hyödyllinen väline. Se on kuitenkin väline, jota on kehitettävä ja parannettava EU:n integroiduissa kehyksissä, jotta saarilla voisi olla entistä täysipainoisempi taloudellinen ja sosiaalinen rooli sisämarkkinoilla sen lisäksi että ne kuuluvat oikeudellisesti sisämarkkina-alueeseen. Tämä näkökohta olisi sisällytettävä myös tulevaa alueellista yhteenkuuluvuuspolitiikkaa koskeviin pohdintoihin, kun otetaan huomioon, että komission on kehitettävä kyseistä politiikkaa Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen.

| 3.4 | Kyseiset yhteisön politiikkojen integroidut kehykset kattavat alue- ja koheesiopolitiikan lisäksi myös erityisesti seuraavat politiikanalat: liikenne, energia ja vesi, koulutus ja työvoima, tutkimus, teknologian kehittäminen ja innovointi, kilpailu, teollisuuspolitiikka, ympäristö sekä maatalous ja kalastus. |
| --- | --- |

3.4

Kyseiset yhteisön politiikkojen integroidut kehykset kattavat alue- ja koheesiopolitiikan lisäksi myös erityisesti seuraavat politiikanalat: liikenne, energia ja vesi, koulutus ja työvoima, tutkimus, teknologian kehittäminen ja innovointi, kilpailu, teollisuuspolitiikka, ympäristö sekä maatalous ja kalastus.

| 3.5 | Saaria on tässä yhteydessä tarkasteltava ensiksi neljännen koheesiokertomuksen valossa. |
| --- | --- |

3.5

Saaria on tässä yhteydessä tarkasteltava ensiksi neljännen koheesiokertomuksen valossa.

| 3.5.1 | Vaikka Euroopan unionin toimielimet kannattavat integroidun lähestymistavan soveltamista politiikkoihinsa, on yllättävää havaita, ettei komissio ole ilmeisesti tehnyt yhtenäistä analyysiä saarten ongelmista. |
| --- | --- |

3.5.1

Vaikka Euroopan unionin toimielimet kannattavat integroidun lähestymistavan soveltamista politiikkoihinsa, on yllättävää havaita, ettei komissio ole ilmeisesti tehnyt yhtenäistä analyysiä saarten ongelmista.

| 3.5.2 | Komission näkemyksen mukaan saavutettavuus on ”erityisongelma”, jonka kanssa saarten on tultava toimeen. |
| --- | --- |

3.5.2

Komission näkemyksen mukaan saavutettavuus on ”erityisongelma”, jonka kanssa saarten on tultava toimeen.

| 3.5.3 | Komissio on oikeassa korostaessaan saarten pienen väestömäärän aiheuttamaa ongelmaa. Saarten paikalliset markkinat ovat pienet, joten mittakaavaetujen puuttuminen rajoittaa saarille sijoittautuneiden pk-yritysten kasvumahdollisuuksia. Erityisesti tämä heikentää yritysten kykyä saada jalansijaa Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

3.5.3

Komissio on oikeassa korostaessaan saarten pienen väestömäärän aiheuttamaa ongelmaa. Saarten paikalliset markkinat ovat pienet, joten mittakaavaetujen puuttuminen rajoittaa saarille sijoittautuneiden pk-yritysten kasvumahdollisuuksia. Erityisesti tämä heikentää yritysten kykyä saada jalansijaa Euroopan markkinoilla.

| 3.5.4 | Lisäksi useimmat saaret eivät voi toimia ainoastaan omien kotimarkkinoidensa varassa (2), sillä ne ovat useimmissa tapauksissa liian pienet pitääkseen pystyssä täysimittaista ja tehokasta taloutta. Tämän tosiasian vuoksi paikallisten pk-yritysten on ratkaistava ongelma viemällä tuotteitaan muille markkinoille. |
| --- | --- |

3.5.4

Lisäksi useimmat saaret eivät voi toimia ainoastaan omien kotimarkkinoidensa varassa (2), sillä ne ovat useimmissa tapauksissa liian pienet pitääkseen pystyssä täysimittaista ja tehokasta taloutta. Tämän tosiasian vuoksi paikallisten pk-yritysten on ratkaistava ongelma viemällä tuotteitaan muille markkinoille.

| 3.5.5 | Lisäksi on otettava huomioon saaristoasemaan liittyvät luonnolliset ongelmat. Merkittävästi muita alueita korkeammat kuljetuskustannukset heikentävät saarten kilpailukykyä. Tilanne, jossa korkeat kuljetuskustannukset saattavat suojella saarten markkinoita rajoittamalla mantereelta peräisin olevaa kilpailua, saattaa paradoksaalisesti johtaa monopolien kehittymiseen saarilla. |
| --- | --- |

3.5.5

Lisäksi on otettava huomioon saaristoasemaan liittyvät luonnolliset ongelmat. Merkittävästi muita alueita korkeammat kuljetuskustannukset heikentävät saarten kilpailukykyä. Tilanne, jossa korkeat kuljetuskustannukset saattavat suojella saarten markkinoita rajoittamalla mantereelta peräisin olevaa kilpailua, saattaa paradoksaalisesti johtaa monopolien kehittymiseen saarilla.

| 3.5.6 | Saaristoasemaan liittyvät myös seuraavat ominaispiirteet (kyseiset ongelmat vaikuttavat ratkaisevasti myös saarten pitkän aikavälin kehitysnäkymiin):






  — | Tärkeimpiä resursseja (kuten juomavettä, energiaa, raaka-aineita, elintilaa ja viljelykelpoista maata) on niukasti, mikä aiheuttaa pulaa ja rajoittaa talouden monipuolistamista. Yhtenä tästä aiheutuvana ongelmana on myös taloudellisen toiminnan keskittyminen vain yhdelle alalle. Tätä korostetaan Euroopan unionin saari- ja syrjäisimpiä alueita käsitelevässä analyysissä (3), jossa kiinnitetään erityishuomiota vesipulan Välimeren saarilla kesällä aiheuttamiin ongelmiin, kun alueella on paljon matkailijoita. Suolanpoistolaitoksia on perustettu, mutta perinteiset laitokset kuluttavat runsaasti sähköä. Monilla saarilla ei ole riittäviä energiavarantoja, ja niiden on tuotava fossiilisia polttoaineita tai sähköä merenalaisia kaapeleita pitkin. |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Saaristoasemaan liittyvät myös seuraavat ominaispiirteet (kyseiset ongelmat vaikuttavat ratkaisevasti myös saarten pitkän aikavälin kehitysnäkymiin):

—

Tärkeimpiä resursseja (kuten juomavettä, energiaa, raaka-aineita, elintilaa ja viljelykelpoista maata) on niukasti, mikä aiheuttaa pulaa ja rajoittaa talouden monipuolistamista. Yhtenä tästä aiheutuvana ongelmana on myös taloudellisen toiminnan keskittyminen vain yhdelle alalle. Tätä korostetaan Euroopan unionin saari- ja syrjäisimpiä alueita käsitelevässä analyysissä (3), jossa kiinnitetään erityishuomiota vesipulan Välimeren saarilla kesällä aiheuttamiin ongelmiin, kun alueella on paljon matkailijoita. Suolanpoistolaitoksia on perustettu, mutta perinteiset laitokset kuluttavat runsaasti sähköä. Monilla saarilla ei ole riittäviä energiavarantoja, ja niiden on tuotava fossiilisia polttoaineita tai sähköä merenalaisia kaapeleita pitkin.

| — | Ympäristöriskien vaikutukset ovat tavanomaista vakavammat: saaret ovat ekologisesti haavoittuvia alueita. |
| --- | --- |

—

Ympäristöriskien vaikutukset ovat tavanomaista vakavammat: saaret ovat ekologisesti haavoittuvia alueita.

| 3.5.7 | Erityisesti saavutettavuuden osalta voidaan todeta seuraavaa:






  — | Ensinnäkin on syytä huomauttaa komission olevan aivan oikeassa, kun se toteaa, että saavutettavuusongelmista on osoituksena se tosiseikka, että matkustusaika autolla tai junalla kasvaa merimatkan vuoksi. Näin ollen saarten asukkaat ja pk-yritykset joutuvat saariasemansa vuoksi kärsimään korkeista kuljetushinnoista, hankalista yhteysaikatauluista sekä sosiaalisista ja ilmastollisista riskeistä (4). |
| --- | --- | --- |

3.5.7

Erityisesti saavutettavuuden osalta voidaan todeta seuraavaa:

—

Ensinnäkin on syytä huomauttaa komission olevan aivan oikeassa, kun se toteaa, että saavutettavuusongelmista on osoituksena se tosiseikka, että matkustusaika autolla tai junalla kasvaa merimatkan vuoksi. Näin ollen saarten asukkaat ja pk-yritykset joutuvat saariasemansa vuoksi kärsimään korkeista kuljetushinnoista, hankalista yhteysaikatauluista sekä sosiaalisista ja ilmastollisista riskeistä (4).

| — | Toiseksi komission on oikeassa myös siinä, että liikenne ja viestintä ovat alueiden kilpailukyvyn ydinkysymyksiä. Jos siis kaupunkikeskusten kehitys riippuu niiden saavutettavuudesta maanteitse, rautateitse ja lentäen (5), voidaan todeta, että tällainen analyysi pitää sitäkin enemmän paikkaansa saarten osalta, koska monet niistä kärsivät lisäksi HDSL-yhteyksien (6) saatavuuteen liittyvistä ongelmista. Ongelma saa erityisulottuvuuden, kun otetaan huomioon, että kansainväliset yhteydet ja yhteydet muihin tärkeisiin talouskeskuksiin ovat tärkeimpiä kriteereitä investointien kohdealueesta päätettäessä (7). |
| --- | --- |

—

Toiseksi komission on oikeassa myös siinä, että liikenne ja viestintä ovat alueiden kilpailukyvyn ydinkysymyksiä. Jos siis kaupunkikeskusten kehitys riippuu niiden saavutettavuudesta maanteitse, rautateitse ja lentäen (5), voidaan todeta, että tällainen analyysi pitää sitäkin enemmän paikkaansa saarten osalta, koska monet niistä kärsivät lisäksi HDSL-yhteyksien (6) saatavuuteen liittyvistä ongelmista. Ongelma saa erityisulottuvuuden, kun otetaan huomioon, että kansainväliset yhteydet ja yhteydet muihin tärkeisiin talouskeskuksiin ovat tärkeimpiä kriteereitä investointien kohdealueesta päätettäessä (7).

| — | Lisäksi saarilla on suuria vaikeuksia päästä laajoille eurooppalaisille markkinoille. Kuten edellä jo todettiin, ne kärsivät korkeista kuljetuskustannuksista, mikä vähentää saarille sijoittautuneiden pk-yritysten houkuttelevuutta. Ne eivät myöskään voi käyttää samoja tuotantomenetelmiä kuin mantereella toimivat yritykset. Toimituskustannusten vuoksi ne eivät voi toimittaa tuotteitaan juuri oikeaan aikaan. Sen vuoksi niiden tuotantokustannukset ovat muita yrityksiä korkeammat. |
| --- | --- |

—

Lisäksi saarilla on suuria vaikeuksia päästä laajoille eurooppalaisille markkinoille. Kuten edellä jo todettiin, ne kärsivät korkeista kuljetuskustannuksista, mikä vähentää saarille sijoittautuneiden pk-yritysten houkuttelevuutta. Ne eivät myöskään voi käyttää samoja tuotantomenetelmiä kuin mantereella toimivat yritykset. Toimituskustannusten vuoksi ne eivät voi toimittaa tuotteitaan juuri oikeaan aikaan. Sen vuoksi niiden tuotantokustannukset ovat muita yrityksiä korkeammat.

| 3.6 | Kaikki nämä tekijät korostavat sisämarkkinoihin integroitavien saarten heikkoa asemaa: niillä ei ole kaikkia tarvittavia edellytyksiä, jotta ne voisivat hyötyä täysimääräisesti noin 500 miljoonan kuluttajan muodostamien sisämarkkinoiden tuomista eduista. |
| --- | --- |

3.6

Kaikki nämä tekijät korostavat sisämarkkinoihin integroitavien saarten heikkoa asemaa: niillä ei ole kaikkia tarvittavia edellytyksiä, jotta ne voisivat hyötyä täysimääräisesti noin 500 miljoonan kuluttajan muodostamien sisämarkkinoiden tuomista eduista.

| 3.6.1 | EU:n olisi vältettävä kaikille sopivaksi tarkoitettua yhdenmukaista politiikkaa ja edistettävä edellä mainittua integroitua lähestymistapaa. Saarten ongelma ovat monimutkainen, koska ne kärsivät useista haitoista. Niiden on kuitenkin myös hyödynnettävä olemassa olevat voimavaransa, jotka voivat luoda perustan yhdennetylle sosiaaliselle ja taloudelliselle kehitykselle. Tällaisia voimavaroja ovat muun muassa kalavarat, uusiutuvat energialähteet, matkailuun liittyvä taloudellinen toiminta, vahva kulttuuri-identiteetti sekä luonnon- ja kulttuuriperintö. |
| --- | --- |

3.6.1

EU:n olisi vältettävä kaikille sopivaksi tarkoitettua yhdenmukaista politiikkaa ja edistettävä edellä mainittua integroitua lähestymistapaa. Saarten ongelma ovat monimutkainen, koska ne kärsivät useista haitoista. Niiden on kuitenkin myös hyödynnettävä olemassa olevat voimavaransa, jotka voivat luoda perustan yhdennetylle sosiaaliselle ja taloudelliselle kehitykselle. Tällaisia voimavaroja ovat muun muassa kalavarat, uusiutuvat energialähteet, matkailuun liittyvä taloudellinen toiminta, vahva kulttuuri-identiteetti sekä luonnon- ja kulttuuriperintö.

| 3.6.2 | Lisäksi on syytä korostaa, että edellä mainittuun tiedonantoon ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat” liittyvässä asiakirjassa komissio kannattaa ajatusta yleishyödyllisten palveluiden saatavuuden turvaamisesta kaikkialla Euroopan unionissa. Kuten komissio toteaa, kyseisten palveluiden saatavuus ”koko unionin alueella on olennainen tekijä EU:n alueellisen koheesion lisäämisessä”. Lisäksi se toteaa: ”Yleishyödyllisten palveluiden saatavuus asettaa usein haasteita erityisesti maantieteellisestä tai luonnonhaitasta kärsiville alueille, kuten syrjäisimmille alueille, saarille, vuoristoalueille, harvaan asutuille alueille ja ulkorajaseuduille, sillä ne sijaitsevat etäällä päämarkkinoista tai kuljetuskustannukset ovat korkeammat. Nämä erityistarpeet on otettava huomioon”. Komissio näyttää siis olevan erittäin hyvin perillä ongelmasta: sen vuoksi voidaan odottaa asiaa koskevia aloitteita. |
| --- | --- |

3.6.2

Lisäksi on syytä korostaa, että edellä mainittuun tiedonantoon ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat” liittyvässä asiakirjassa komissio kannattaa ajatusta yleishyödyllisten palveluiden saatavuuden turvaamisesta kaikkialla Euroopan unionissa. Kuten komissio toteaa, kyseisten palveluiden saatavuus ”koko unionin alueella on olennainen tekijä EU:n alueellisen koheesion lisäämisessä”. Lisäksi se toteaa: ”Yleishyödyllisten palveluiden saatavuus asettaa usein haasteita erityisesti maantieteellisestä tai luonnonhaitasta kärsiville alueille, kuten syrjäisimmille alueille, saarille, vuoristoalueille, harvaan asutuille alueille ja ulkorajaseuduille, sillä ne sijaitsevat etäällä päämarkkinoista tai kuljetuskustannukset ovat korkeammat. Nämä erityistarpeet on otettava huomioon”. Komissio näyttää siis olevan erittäin hyvin perillä ongelmasta: sen vuoksi voidaan odottaa asiaa koskevia aloitteita.

| 3.7 | Edellä mainituista syistä saarten integroiminen sisämarkkinoihin on ollut jatkuva ongelma Euroopan yhtenäisasiakirjan hyväksymisestä lähtien. Saaret ovat edelleen vaikeassa asemassa olevia alueita. Kuten edellä on todettu, useimmat niistä eivät voi toimia ainoastaan omien kotimarkkinoidensa varassa, vaan saarille sijoittautuneiden pk-yritysten on myytävä tuotteitaan ja palveluitaan Euroopan mantereelle. Saavutettavuuteen ja taloudellisen toiminnan yksipuolisuuteen liittyvät ongelmat haittaavat kuitenkin niiden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

3.7

Edellä mainituista syistä saarten integroiminen sisämarkkinoihin on ollut jatkuva ongelma Euroopan yhtenäisasiakirjan hyväksymisestä lähtien. Saaret ovat edelleen vaikeassa asemassa olevia alueita. Kuten edellä on todettu, useimmat niistä eivät voi toimia ainoastaan omien kotimarkkinoidensa varassa, vaan saarille sijoittautuneiden pk-yritysten on myytävä tuotteitaan ja palveluitaan Euroopan mantereelle. Saavutettavuuteen ja taloudellisen toiminnan yksipuolisuuteen liittyvät ongelmat haittaavat kuitenkin niiden kilpailukykyä.

| 3.8 | Tätä taustaa vasten ETSK kehottaa, että tulevan lainsäädännön yhteydessä kaikki saaria koskevat aloitteet arvioidaan erityisesti. ETSK korostaa, että saarten ongelmiin on sovellettava integroitua lähestymistapaa, jotta voidaan erityisesti ottaa huomioon suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet, koska saarten ongelmat vaativat näiden perusperiaatteiden soveltamista. |
| --- | --- |

3.8

Tätä taustaa vasten ETSK kehottaa, että tulevan lainsäädännön yhteydessä kaikki saaria koskevat aloitteet arvioidaan erityisesti. ETSK korostaa, että saarten ongelmiin on sovellettava integroitua lähestymistapaa, jotta voidaan erityisesti ottaa huomioon suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet, koska saarten ongelmat vaativat näiden perusperiaatteiden soveltamista.

4.   Euroopan saarten voimavaroihin perustuva integroitu lähestymistapa

| 4.1 | Kuten edellä on jo todettu, ETSK kehottaa, että Euroopan saarten ongelmiin aletaan soveltaa integroitua lähestymistapaa ja että tätä tarkoitusta varten yhteisön politiikoille muodostetaan integroidut kehykset. |
| --- | --- |

4.1

Kuten edellä on jo todettu, ETSK kehottaa, että Euroopan saarten ongelmiin aletaan soveltaa integroitua lähestymistapaa ja että tätä tarkoitusta varten yhteisön politiikoille muodostetaan integroidut kehykset.

| 4.2 | Saaret on otettava huomioon sisämarkkinoiden tarkistuksen yhteydessä (8). Marraskuun 20 päivänä 2007 annetussa tiedonannossa vahvistetaan helmikuussa 2007 julkaistussa väliraportissa mainitut pk-yrityksiä suosivat suuntaviivat. |
| --- | --- |

4.2

Saaret on otettava huomioon sisämarkkinoiden tarkistuksen yhteydessä (8). Marraskuun 20 päivänä 2007 annetussa tiedonannossa vahvistetaan helmikuussa 2007 julkaistussa väliraportissa mainitut pk-yrityksiä suosivat suuntaviivat.

| 4.3 | Pk-yrityksiä on kannustettava rajatylittävään toimintaan. Tämä vaatii sellaista alueellisen yhteyden mekanismia, jonka avulla voidaan helpottaa Euroopan saarten asukkaiden mahdollisuuksia päästä markkinoille joko oman (jäsen)valtionsa tai naapuri(jäsen)valtion kautta. Konkreettisia esimerkkejä tehokkaista toimista on olemassa. Niinpä Tanskassa sijaitseva Bornholmin saari hyötyy julkisista varoista tuetusta meriyhteydestä Ystadiin Ruotsiin. Myös Manner-Ranskan ja Korsikan välillä on alueellinen yhteys. |
| --- | --- |

4.3

Pk-yrityksiä on kannustettava rajatylittävään toimintaan. Tämä vaatii sellaista alueellisen yhteyden mekanismia, jonka avulla voidaan helpottaa Euroopan saarten asukkaiden mahdollisuuksia päästä markkinoille joko oman (jäsen)valtionsa tai naapuri(jäsen)valtion kautta. Konkreettisia esimerkkejä tehokkaista toimista on olemassa. Niinpä Tanskassa sijaitseva Bornholmin saari hyötyy julkisista varoista tuetusta meriyhteydestä Ystadiin Ruotsiin. Myös Manner-Ranskan ja Korsikan välillä on alueellinen yhteys.

| 4.3.1 | Kyseinen tuettu meriyhteys on parantanut Korsikan ja Manner-Ranskan välisiä kuljetusoloja. Vastaavanlaista yhteyttä kannattaisi varmasti kehittää myös Italian kanssa (Euroopan mantereelle pääse Korsikasta helpommin Italian kuin Ranskan kautta). Sen vuoksi ETSK:n mielestä olisi mielenkiintoista tutkia mahdollisuutta laajentaa kyseinen käytäntö koskemaan kaikkia Euroopan saaria ja ”yhteisöllistää” sen käyttö. Kokemus osoittaa lisäksi, että tällaisen välineen käyttöä olisi hallinnoitava saarilta eikä mantereelle käsin. |
| --- | --- |

4.3.1

Kyseinen tuettu meriyhteys on parantanut Korsikan ja Manner-Ranskan välisiä kuljetusoloja. Vastaavanlaista yhteyttä kannattaisi varmasti kehittää myös Italian kanssa (Euroopan mantereelle pääse Korsikasta helpommin Italian kuin Ranskan kautta). Sen vuoksi ETSK:n mielestä olisi mielenkiintoista tutkia mahdollisuutta laajentaa kyseinen käytäntö koskemaan kaikkia Euroopan saaria ja ”yhteisöllistää” sen käyttö. Kokemus osoittaa lisäksi, että tällaisen välineen käyttöä olisi hallinnoitava saarilta eikä mantereelle käsin.

| 4.3.2 | Alueellisen yhteyden yhteisöllistäminen olisi konkreettinen toimenpide rajatylittävän integraation edistämiseksi, kuten komissio korostaa tiedonannossaan ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat”. |
| --- | --- |

4.3.2

Alueellisen yhteyden yhteisöllistäminen olisi konkreettinen toimenpide rajatylittävän integraation edistämiseksi, kuten komissio korostaa tiedonannossaan ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat”.

| 4.4 | Osaamisyhteiskuntaan perustuvia sisämarkkinoita voidaan käyttää muun muassa uuden tiedon ja viestintäteknologian levittämiseen EU:ssa. Tämä taas voi tarjota todellisia mahdollisuuksia saarten talouselämän monipuolistamiseen. |
| --- | --- |

4.4

Osaamisyhteiskuntaan perustuvia sisämarkkinoita voidaan käyttää muun muassa uuden tiedon ja viestintäteknologian levittämiseen EU:ssa. Tämä taas voi tarjota todellisia mahdollisuuksia saarten talouselämän monipuolistamiseen.

| 4.5 | On muistettava, että saarten ympäristö suosii innovaatiotoimintaa (esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden ja ”sinisen” bioteknologian käyttö). Saarilla on paljon liikkumavaraa, kun otetaan huomioon, että mainitussa neljännessä koheesiokertomuksessa taloudellinen suorituskyky ja innovaatiokyky yhdistetään toisiinsa. |
| --- | --- |

4.5

On muistettava, että saarten ympäristö suosii innovaatiotoimintaa (esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden ja ”sinisen” bioteknologian käyttö). Saarilla on paljon liikkumavaraa, kun otetaan huomioon, että mainitussa neljännessä koheesiokertomuksessa taloudellinen suorituskyky ja innovaatiokyky yhdistetään toisiinsa.

| 4.6 | Koska kalastusala on tärkeä useimmille saarille, saarten kalanviljelijät ja merikalastajat voivat olla kiinnostuneita bioenergian käytöstä. Asiaa koskevia aloitteita on tuettava julkisen politiikan keinoin. Saarten asukkaita on poliittisin toimin autettava hyödyntämään merten uusiutuvia luonnonvaroja (kuten aalloista ja merivirroista saatavaa energiaa ja erityisesti syrjäisimmillä alueilla valtamerten lämpöenergiaa). |
| --- | --- |

4.6

Koska kalastusala on tärkeä useimmille saarille, saarten kalanviljelijät ja merikalastajat voivat olla kiinnostuneita bioenergian käytöstä. Asiaa koskevia aloitteita on tuettava julkisen politiikan keinoin. Saarten asukkaita on poliittisin toimin autettava hyödyntämään merten uusiutuvia luonnonvaroja (kuten aalloista ja merivirroista saatavaa energiaa ja erityisesti syrjäisimmillä alueilla valtamerten lämpöenergiaa).

| 4.7 | Saarilla maataloutta harjoittavien viljelijöiden on voitava hyötyä YMP:n kahden pilarin joustavasta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

4.7

Saarilla maataloutta harjoittavien viljelijöiden on voitava hyötyä YMP:n kahden pilarin joustavasta täytäntöönpanosta.

| 4.8 | Tällainen synergia on erittäin tärkeää saarille, joiden maankäyttöön kohdistuu suuria paineita ja joiden maantieteellisestä asemasta johtuva riippuvuus fossiilisista polttoaineista hidastaa niiden kehitystä. Riippuvuutta olisi vähennettävä kehittämällä kyseisillä alueilla mahdollisia vaihtoehtoisia uusiutuvia energialähteitä. Saaret ovat tässä asiassa merkittäviä kokeilu- ja kehittämisalueita ja voivat siten hyödyttää koko Eurooppaa. Niinpä Réunionin saari ilmoitti äskettäin olevansa valmis sitoutumaan pelkästään uusiutuvien resurssien käyttöön tähtäävään politiikkaan. Merkittäviä merten uusiutuvia luonnonvaroja onkin jo kartoitettu. Toinen hyvä esimerkki on tuulienergia. Kanariansaariin kuuluvalla El Hierrolla käytettävä sähkö tuotetaan vuoteen 2009 menneessä kokonaan tuuli- ja vesivoiman yhdistelmällä. |
| --- | --- |

4.8

Tällainen synergia on erittäin tärkeää saarille, joiden maankäyttöön kohdistuu suuria paineita ja joiden maantieteellisestä asemasta johtuva riippuvuus fossiilisista polttoaineista hidastaa niiden kehitystä. Riippuvuutta olisi vähennettävä kehittämällä kyseisillä alueilla mahdollisia vaihtoehtoisia uusiutuvia energialähteitä. Saaret ovat tässä asiassa merkittäviä kokeilu- ja kehittämisalueita ja voivat siten hyödyttää koko Eurooppaa. Niinpä Réunionin saari ilmoitti äskettäin olevansa valmis sitoutumaan pelkästään uusiutuvien resurssien käyttöön tähtäävään politiikkaan. Merkittäviä merten uusiutuvia luonnonvaroja onkin jo kartoitettu. Toinen hyvä esimerkki on tuulienergia. Kanariansaariin kuuluvalla El Hierrolla käytettävä sähkö tuotetaan vuoteen 2009 menneessä kokonaan tuuli- ja vesivoiman yhdistelmällä.

| 4.9 | Asianmukaiseen yhteisön sääntelyyn perustuvat sisämarkkinat (9) vaativat tutkimaan EU:n nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanotapoja sekä selvittämään, onko sillä saatu aikaan alun perin tarkoitettuja vaikutuksia. Kun otetaan huomioon edellä käsitellyt ongelmat, tällainen aloite vaikuttaisi varmasti myönteisesti saariin. Tässä yhteydessä voitaisiin ehkä käynnistää seuraava kokeiluhanke: Palveludirektiivin mukaan komissio toimittaa 28. joulukuuta 2011 alkaen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan kertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta. Kertomuksessa voitaisiin soveltaa alueellista lähestymistapaa ja saarten asemaa voitaisiin verrata muiden alueiden tilanteeseen. |
| --- | --- |

4.9

Asianmukaiseen yhteisön sääntelyyn perustuvat sisämarkkinat (9) vaativat tutkimaan EU:n nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanotapoja sekä selvittämään, onko sillä saatu aikaan alun perin tarkoitettuja vaikutuksia. Kun otetaan huomioon edellä käsitellyt ongelmat, tällainen aloite vaikuttaisi varmasti myönteisesti saariin. Tässä yhteydessä voitaisiin ehkä käynnistää seuraava kokeiluhanke: Palveludirektiivin mukaan komissio toimittaa 28. joulukuuta 2011 alkaen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan kertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta. Kertomuksessa voitaisiin soveltaa alueellista lähestymistapaa ja saarten asemaa voitaisiin verrata muiden alueiden tilanteeseen.

| 4.10 | Kaikki nämä näkökohdat auttavat löytämään mahdollisia ratkaisuja saarten integroimiseksi tulevaisuudessa nykyistä paremmin sisämarkkinoihin. Integroitumisen onnistuminen riippuu houkuttelevuutta ja monipuolistamista koskevien kahden tavoitteen saavuttamisesta. |
| --- | --- |

4.10

Kaikki nämä näkökohdat auttavat löytämään mahdollisia ratkaisuja saarten integroimiseksi tulevaisuudessa nykyistä paremmin sisämarkkinoihin. Integroitumisen onnistuminen riippuu houkuttelevuutta ja monipuolistamista koskevien kahden tavoitteen saavuttamisesta.

5.   Poliittisten toimien asianmukainen täytäntöönpano Euroopan saarilla

| 5.1 | ETSK katsoo, että edellä mainittujen kahden tavoitteen saavuttaminen riippuu poliittisten toimien asianmukaisesta täytäntöönpanosta seuraavassa esitettävien kahden aloitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1

ETSK katsoo, että edellä mainittujen kahden tavoitteen saavuttaminen riippuu poliittisten toimien asianmukaisesta täytäntöönpanosta seuraavassa esitettävien kahden aloitteen mukaisesti.

| 5.1.1 | Parannetaan saarten ja mantereen välisiä yhteyksiä liikenne- ja innovaatiopoliittisin keinoin. |
| --- | --- |

5.1.1

Parannetaan saarten ja mantereen välisiä yhteyksiä liikenne- ja innovaatiopoliittisin keinoin.

| 5.1.1.1 | Monet saarille sijoittautuneet yrittäjät valittavat, että heidän tuotteensa ovat mantereelle sijaitsevaan satamaan saapuessaan (kuljetuskustannusten vuoksi) muita tuotteita kalliimpia. Eräiden tutkimusten mukaan lisäkustannusten suuruus on jopa 20 prosenttia. Koska tuotteet poikkeavat toisistaan, asia olisi kuitenkin tutkittava perusteellisesti (käyttämällä esimerkiksi samoja menetelmiä kuin ulkoalueita koskevissa tutkimuksissa). Niinpä jotta tähän päästäisiin, on tärkeää luoda sellaiset hyvät edellytykset, joiden ansiosta saarten paikalliset laitokset kykenevät arvioimaan saariaseman aiheuttamat kustannukset. Siksi saarilla täytyy olla käytettävissä sekä paikalliset tilastopalvelut että hintaindeksit. Tämän prosessin päätteeksi olisi saatava aikaan yleiset arviointimenetelmät, joita EU:n saarien kaikki paikalliset tilastoyksiköt soveltaisivat. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Monet saarille sijoittautuneet yrittäjät valittavat, että heidän tuotteensa ovat mantereelle sijaitsevaan satamaan saapuessaan (kuljetuskustannusten vuoksi) muita tuotteita kalliimpia. Eräiden tutkimusten mukaan lisäkustannusten suuruus on jopa 20 prosenttia. Koska tuotteet poikkeavat toisistaan, asia olisi kuitenkin tutkittava perusteellisesti (käyttämällä esimerkiksi samoja menetelmiä kuin ulkoalueita koskevissa tutkimuksissa). Niinpä jotta tähän päästäisiin, on tärkeää luoda sellaiset hyvät edellytykset, joiden ansiosta saarten paikalliset laitokset kykenevät arvioimaan saariaseman aiheuttamat kustannukset. Siksi saarilla täytyy olla käytettävissä sekä paikalliset tilastopalvelut että hintaindeksit. Tämän prosessin päätteeksi olisi saatava aikaan yleiset arviointimenetelmät, joita EU:n saarien kaikki paikalliset tilastoyksiköt soveltaisivat.

| 5.1.1.2 | Saarilla tarvitaan yleisesti ottaen tehokkaita yleishyödyllisiä palveluita. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Saarilla tarvitaan yleisesti ottaen tehokkaita yleishyödyllisiä palveluita.

| 5.1.2 | Lainsäädännön parantamiseen tähtäävän aloitteen yhteydessä olisi alettava soveltaa maantieteellistä lähestymistapaa. Tämä merkitsee seuraavaa:






  — | Arvioidaan kaikkien EU:n sisämarkkina-aloitteiden vaikutukset saariin monialaisen näkökulman lisäksi myös maantieteellisestä näkökulmasta; Sisällytetään saarinäkökulma kaikkiin EU:n politiikkoihin. |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Lainsäädännön parantamiseen tähtäävän aloitteen yhteydessä olisi alettava soveltaa maantieteellistä lähestymistapaa. Tämä merkitsee seuraavaa:

—

Arvioidaan kaikkien EU:n sisämarkkina-aloitteiden vaikutukset saariin monialaisen näkökulman lisäksi myös maantieteellisestä näkökulmasta; Sisällytetään saarinäkökulma kaikkiin EU:n politiikkoihin.

| — | Sovelletaan EU:n säädöksiä joustavasti. |
| --- | --- |

—

Sovelletaan EU:n säädöksiä joustavasti.

| — | Yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä, etenkin pk-yritysten rahoituksen hankkimiseen liittyviä menettelyjä. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä, etenkin pk-yritysten rahoituksen hankkimiseen liittyviä menettelyjä.

| — | Aletaan soveltaa kyseisiä käytäntöjä myös jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

Aletaan soveltaa kyseisiä käytäntöjä myös jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla.

| — | Korostetaan sen vuoksi, että pelkän yksinkertaistamisen lisäksi tarvitaan kaikilla politiikan tasoilla johdonmukaisia strategioita. |
| --- | --- |

—

Korostetaan sen vuoksi, että pelkän yksinkertaistamisen lisäksi tarvitaan kaikilla politiikan tasoilla johdonmukaisia strategioita.

| 5.1.3 | Euroopan unionin virkamiehiä olisi kannustettava harjoittelemaan saarilla, jotta he ymmärtäisivät tällaisten erityisalueiden todellisen tilanteen. Sen vuoksi ETSK kannattaa varauksettomasti ohjelmaa, jonka tarkoituksena on perehdyttää osallistujia yritystoimintaan (Enterprise Experience Program), ja kehottaa saarille sijoittautuneita pk-yrityksiä tarjoutumaan ottamaan vastaan Euroopan unionin virkamiehiä. Tämä tarjoaa virkamiehille myös mahdollisuuden keskustella saarten asukkaiden kanssa suoraan paikan päällä Euroopan unionia koskevista kysymyksistä. Ajacciossa 7.–8. huhtikuuta 2008 järjestetty valmisteluryhmän kokous osoitti tämän todeksi. EU:n politiikat ymmärretään paljon paremmin ja niistä keskustellaan enemmän, jos EU:n kansalaisten kanssa järjestetään tapaamisia jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.1.3

Euroopan unionin virkamiehiä olisi kannustettava harjoittelemaan saarilla, jotta he ymmärtäisivät tällaisten erityisalueiden todellisen tilanteen. Sen vuoksi ETSK kannattaa varauksettomasti ohjelmaa, jonka tarkoituksena on perehdyttää osallistujia yritystoimintaan (Enterprise Experience Program), ja kehottaa saarille sijoittautuneita pk-yrityksiä tarjoutumaan ottamaan vastaan Euroopan unionin virkamiehiä. Tämä tarjoaa virkamiehille myös mahdollisuuden keskustella saarten asukkaiden kanssa suoraan paikan päällä Euroopan unionia koskevista kysymyksistä. Ajacciossa 7.–8. huhtikuuta 2008 järjestetty valmisteluryhmän kokous osoitti tämän todeksi. EU:n politiikat ymmärretään paljon paremmin ja niistä keskustellaan enemmän, jos EU:n kansalaisten kanssa järjestetään tapaamisia jäsenvaltioissa.

| 5.1.4 | Olisi korostettava alueellisen valtiontukipolitiikan merkitystä tulevaisuudessa. Tässä yhteydessä ETSK on tukenut varauksetta Euroopan parlamentin mietinnössä (esittelijä: Francesco Musotto) tehtyjä seuraavia ehdotuksia:






  — | Sallitaan suurempi joustavuus valtiontukia koskevassa nykyisessä ja tulevassa politiikassa, sillä joustamattomuus aiheuttaa kohtuutonta markkinoiden vääristymistä EU:ssa. |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Olisi korostettava alueellisen valtiontukipolitiikan merkitystä tulevaisuudessa. Tässä yhteydessä ETSK on tukenut varauksetta Euroopan parlamentin mietinnössä (esittelijä: Francesco Musotto) tehtyjä seuraavia ehdotuksia:

—

Sallitaan suurempi joustavuus valtiontukia koskevassa nykyisessä ja tulevassa politiikassa, sillä joustamattomuus aiheuttaa kohtuutonta markkinoiden vääristymistä EU:ssa.

| — | Seuraavissa valtiontukea koskevissa alueellisissa suuntaviivoissa olisi tutkittava mahdollisuutta laajentaa toimintatukijärjestelmä kattamaan kaikki saaristoalueet, jotka eivät ole saarivaltioita tai sisämaan saaria. |
| --- | --- |

—

Seuraavissa valtiontukea koskevissa alueellisissa suuntaviivoissa olisi tutkittava mahdollisuutta laajentaa toimintatukijärjestelmä kattamaan kaikki saaristoalueet, jotka eivät ole saarivaltioita tai sisämaan saaria.

| 5.1.5 | Saarille sijoittautuneiden pk-yritysten toimintamahdollisuuksia olisi parannettava. |
| --- | --- |

5.1.5

Saarille sijoittautuneiden pk-yritysten toimintamahdollisuuksia olisi parannettava.

| 5.1.5.1 | Parannetaan pk-yritysten mahdollisuutta harjoittaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa esimerkiksi Jeremie-aloitteen kaltaisten välineiden avulla. Itse asiassa saarilla on suuri pula tutkijoista, laboratorioista ja patenteista. Yksityinen tutkimustoiminta on niin heikkoa, että olisi edistettävä julkista tutkimusta. Olisi myös tutkittava mahdollisuutta perustaa vapaa-alueita. Saaret ovat jääneet mantereesta jälkeen niitä tapauksia lukuun ottamatta, joissa viranomaiset ovat harjoittaneet määrätietoista politiikkaa tai joissa kyseessä on taloudellisesti niin tärkeä ala, että tutkimustoiminnan käynnistämisen tai tukemisen edellytyksenä oleva kynnys on ylittynyt. Kyseinen lähestymistapa on lisäksi sopusoinnussa perinnetiedon säilyttämisen kanssa, eikä kyseistä innovaatioulottuvuutta tule unohtaa. |
| --- | --- |

5.1.5.1

Parannetaan pk-yritysten mahdollisuutta harjoittaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa esimerkiksi Jeremie-aloitteen kaltaisten välineiden avulla. Itse asiassa saarilla on suuri pula tutkijoista, laboratorioista ja patenteista. Yksityinen tutkimustoiminta on niin heikkoa, että olisi edistettävä julkista tutkimusta. Olisi myös tutkittava mahdollisuutta perustaa vapaa-alueita. Saaret ovat jääneet mantereesta jälkeen niitä tapauksia lukuun ottamatta, joissa viranomaiset ovat harjoittaneet määrätietoista politiikkaa tai joissa kyseessä on taloudellisesti niin tärkeä ala, että tutkimustoiminnan käynnistämisen tai tukemisen edellytyksenä oleva kynnys on ylittynyt. Kyseinen lähestymistapa on lisäksi sopusoinnussa perinnetiedon säilyttämisen kanssa, eikä kyseistä innovaatioulottuvuutta tule unohtaa.

| 5.1.5.2 | Edistetään vientiä EU:n ulkopuolisiin valtioihin. On muistettava, että sisämarkkinoiden tarkistamista koskevassa väliraportissaan (helmikuu 2007) komissio kehottaa avaamaan tulevaisuudessa sisämarkkinat kaikille maailman maille. Kyseinen näkemys vahvistetaan tiedonannossa ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat”, jossa komissio kehottaa ”laajentamaan yhtenäismarkkinoiden sääntelyaluetta”. Ajatus voitaisiin toteuttaa käynnistämällä yhteistyöohjelmia EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja naapurimaiden välillä. |
| --- | --- |

5.1.5.2

Edistetään vientiä EU:n ulkopuolisiin valtioihin. On muistettava, että sisämarkkinoiden tarkistamista koskevassa väliraportissaan (helmikuu 2007) komissio kehottaa avaamaan tulevaisuudessa sisämarkkinat kaikille maailman maille. Kyseinen näkemys vahvistetaan tiedonannossa ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat”, jossa komissio kehottaa ”laajentamaan yhtenäismarkkinoiden sääntelyaluetta”. Ajatus voitaisiin toteuttaa käynnistämällä yhteistyöohjelmia EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja naapurimaiden välillä.

| 5.1.5.3 | Hyödynnetään hyvin koulutettua työvoimaa. Nuoret muuttavat saarilta manneralueille saadakseen korkea-asteen koulutusta ja hyvät tulot. Vaikka bkt ei ole täydellinen indikaattori tai kriteeri, neljännessä koheesiokertomuksessa painotetaan, että bkt:n kasvu riippuu tuottavuudesta ja työssä käyvän väestön määrästä. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että edistetään aloitteita yliopistojen ja muiden korkeakoulujen kehittämiseksi saarilla, sillä vain siten voidaan turvata saarten asukkaiden koulutustaso. Esimerkiksi sen jälkeen kun Korsikan yliopisto avattiin uudelleen vuonna 1981, se on kyennyt opiskelijamäärien lisääntymisen ansiosta kohentamaan alueen henkilöresurssien määrää ja laatua. Tilanteen parantuminen on korjannut jonkin verran työmarkkinoiden epätasapainoa sekä tukenut talouden eri alojen (mm. elintarvikejalostus, matkailu, tieto- ja viestintäteknologia) kasvua ja yritysten laajentumista. |
| --- | --- |

5.1.5.3

Hyödynnetään hyvin koulutettua työvoimaa. Nuoret muuttavat saarilta manneralueille saadakseen korkea-asteen koulutusta ja hyvät tulot. Vaikka bkt ei ole täydellinen indikaattori tai kriteeri, neljännessä koheesiokertomuksessa painotetaan, että bkt:n kasvu riippuu tuottavuudesta ja työssä käyvän väestön määrästä. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että edistetään aloitteita yliopistojen ja muiden korkeakoulujen kehittämiseksi saarilla, sillä vain siten voidaan turvata saarten asukkaiden koulutustaso. Esimerkiksi sen jälkeen kun Korsikan yliopisto avattiin uudelleen vuonna 1981, se on kyennyt opiskelijamäärien lisääntymisen ansiosta kohentamaan alueen henkilöresurssien määrää ja laatua. Tilanteen parantuminen on korjannut jonkin verran työmarkkinoiden epätasapainoa sekä tukenut talouden eri alojen (mm. elintarvikejalostus, matkailu, tieto- ja viestintäteknologia) kasvua ja yritysten laajentumista.

| 5.1.5.4 | Tukeudutaan saarten ominaispiirteisiin parhaiden kehityssuuntien löytämiseksi. Euroopan komissio korostaa meripolitiikkaa käsittelevässä vihreässä kirjassaan aivan oikein, että matkailutuotteiden ja -palveluiden monipuolistaminen voi parantaa rannikko- ja saarikohteiden kilpailukykyä. Koska monipuolistaminen liittyy innovaatiotoiminnan (muuhun kuin) teknologiseen ulottuvuuteen ja koska se on lisäksi sopusoinnussa saarten taloudellisen toiminnan yleisen monipuolistamistarpeen kanssa (useiden saarten ongelmana on matkailutoiminnan yksipuolisuus), se edellyttää seuraavia toimia:






  — | Tehdään kattava selvitys asiasta Euroopan kaikilla saarilla. |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4

Tukeudutaan saarten ominaispiirteisiin parhaiden kehityssuuntien löytämiseksi. Euroopan komissio korostaa meripolitiikkaa käsittelevässä vihreässä kirjassaan aivan oikein, että matkailutuotteiden ja -palveluiden monipuolistaminen voi parantaa rannikko- ja saarikohteiden kilpailukykyä. Koska monipuolistaminen liittyy innovaatiotoiminnan (muuhun kuin) teknologiseen ulottuvuuteen ja koska se on lisäksi sopusoinnussa saarten taloudellisen toiminnan yleisen monipuolistamistarpeen kanssa (useiden saarten ongelmana on matkailutoiminnan yksipuolisuus), se edellyttää seuraavia toimia:

—

Tehdään kattava selvitys asiasta Euroopan kaikilla saarilla.

| — | Laaditaan luettelo kaikista matkailutoimintaa saarilla haittaavista tekijöistä. |
| --- | --- |

—

Laaditaan luettelo kaikista matkailutoimintaa saarilla haittaavista tekijöistä.

| — | Selvitetään kunkin saaren perusrakenteiden taso. |
| --- | --- |

—

Selvitetään kunkin saaren perusrakenteiden taso.

| — | Edistetään vaihtotoimintaa sekä majoitus- ja liikenneinfrastruktuuripalveluiden kehittämistä tekemällä saarialueiden ja Euroopan unionin välisiä erityissopimuksia. |
| --- | --- |

—

Edistetään vaihtotoimintaa sekä majoitus- ja liikenneinfrastruktuuripalveluiden kehittämistä tekemällä saarialueiden ja Euroopan unionin välisiä erityissopimuksia.

| — | Tutkitaan, millaisilla tuki- ja rakennepoliittisilla toimilla voitaisiin mahdollisesti edistää matkailutoiminnan monipuolistumista (kulttuuri-, maaseutu-, arkeologinen, nuoriso-, urheilu-, kalastus-, yritysmatkailu jne.). |
| --- | --- |

—

Tutkitaan, millaisilla tuki- ja rakennepoliittisilla toimilla voitaisiin mahdollisesti edistää matkailutoiminnan monipuolistumista (kulttuuri-, maaseutu-, arkeologinen, nuoriso-, urheilu-, kalastus-, yritysmatkailu jne.).

| — | Tutkitaan ehdotusta saarten matkailupalveluiden tulevaa kehittämistä koskevien alueellisten suunnitelmien laatimisesta. Kyseiset suunnitelmat voisivat ennakoida Euroopan unionin toimia, ja niiden laatiminen voitaisiin tehdä pakolliseksi, jotta EU:n saarialueet voisivat hyötyä rakennerahastojen ”alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” -tavoitteen puitteissa niiden käyttöön ohjelmakaudella 2007–2013 osoitettavasta Euroopan unionin erityisrahoituksesta. |
| --- | --- |

—

Tutkitaan ehdotusta saarten matkailupalveluiden tulevaa kehittämistä koskevien alueellisten suunnitelmien laatimisesta. Kyseiset suunnitelmat voisivat ennakoida Euroopan unionin toimia, ja niiden laatiminen voitaisiin tehdä pakolliseksi, jotta EU:n saarialueet voisivat hyötyä rakennerahastojen ”alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” -tavoitteen puitteissa niiden käyttöön ohjelmakaudella 2007–2013 osoitettavasta Euroopan unionin erityisrahoituksesta.

| — | Määritetään menetelmät, joiden avulla saaret voivat hyödyntää ympäristöä taloudellisen toiminnan lähteenä (kehittämällä erityisesti mm. ekologiseen majoitukseen, luomuruokaa tarjoaviin ravintoloihin, ulkoiluun ja luontoretkiin perustuvia matkailijoiden vastaanottopalveluita). Kyseiset aloitteet koskevat erityisesti kotiteollisuutta. |
| --- | --- |

—

Määritetään menetelmät, joiden avulla saaret voivat hyödyntää ympäristöä taloudellisen toiminnan lähteenä (kehittämällä erityisesti mm. ekologiseen majoitukseen, luomuruokaa tarjoaviin ravintoloihin, ulkoiluun ja luontoretkiin perustuvia matkailijoiden vastaanottopalveluita). Kyseiset aloitteet koskevat erityisesti kotiteollisuutta.

6.   Hyvän hallinnon varmistaminen Euroopan saarten tilanteen ottamiseksi asianmukaisesti huomioon

| 6.1 | ETSK ehdottaa seuraavien toimenpiteiden toteuttamista lainsäädäntömenettelyn yhteydessä: |
| --- | --- |

6.1

ETSK ehdottaa seuraavien toimenpiteiden toteuttamista lainsäädäntömenettelyn yhteydessä:

| 6.1.1 | Hankitaan mahdollisimman hyvät tiedot saarten tilanteesta. Saaria koskevan tiedon ajantasaistamisen ja lisätiedon keräämisen merkitystä ei voi kyllin korostaa, sillä se on välttämätöntä asianmukaisen julkisen politiikan harjoittamiselle (EU-, jäsenvaltio- ja aluetasolla). Kyseisen lähestymistavan olisi ensi kädessä perustuttava tapauskohtaiseen arviointiin, jonka yhteydessä otetaan huomioon muun muassa saarten sosiaalinen ja taloudellinen erityistilanne. Se antaisi myös mahdollisuuden pohtia bkt-kriteerin sopivuutta alueellisten ongelmien arvioimiseen. |
| --- | --- |

6.1.1

Hankitaan mahdollisimman hyvät tiedot saarten tilanteesta. Saaria koskevan tiedon ajantasaistamisen ja lisätiedon keräämisen merkitystä ei voi kyllin korostaa, sillä se on välttämätöntä asianmukaisen julkisen politiikan harjoittamiselle (EU-, jäsenvaltio- ja aluetasolla). Kyseisen lähestymistavan olisi ensi kädessä perustuttava tapauskohtaiseen arviointiin, jonka yhteydessä otetaan huomioon muun muassa saarten sosiaalinen ja taloudellinen erityistilanne. Se antaisi myös mahdollisuuden pohtia bkt-kriteerin sopivuutta alueellisten ongelmien arvioimiseen.

| 6.1.1.1 | Kaikkien saaria koskevien yhteisön politiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon ennakkoedellytyksenä on siten riittävän ja luotettavan tilastotiedon sekä asiaankuuluvien indikaattorien olemassaolo. Bkt:hen sekä työttömyyslukuihin perustuvat kriteerit eivät tunnetusti ainakaan yksinään kykene tyydyttävästi selittämään saarialueiden olosuhteita eivätkä monimutkaisia mekanismeja, jotka erottavat saaret yhteisön muista osista. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Kaikkien saaria koskevien yhteisön politiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon ennakkoedellytyksenä on siten riittävän ja luotettavan tilastotiedon sekä asiaankuuluvien indikaattorien olemassaolo. Bkt:hen sekä työttömyyslukuihin perustuvat kriteerit eivät tunnetusti ainakaan yksinään kykene tyydyttävästi selittämään saarialueiden olosuhteita eivätkä monimutkaisia mekanismeja, jotka erottavat saaret yhteisön muista osista.

| 6.1.1.2 | Tilanne ei ole uusi. Asiaa on kuitenkin pitkään varjostanut se tosiseikka, että koska valtaosa EU:n saariväestöstä on joka tapauksessa saanut maksimitason tukea (tavoite 1), kyseisen monimutkaisen kysymyksen pohtimiselle ei juuri ole ollut käytännön perusteita. Laajentumisprosessi ja sen aiheuttama ”tilastovaikutus” (eli ennen heikommassa asemassa olleiden alueiden suhteellinen rikastuminen) ovat korostaneet tarvetta kuvailla saarialueiden tilanne ja tarpeet aikaisempaa parempien ja paremmin suunnattujen tilastollisten indikaattorien avulla. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Tilanne ei ole uusi. Asiaa on kuitenkin pitkään varjostanut se tosiseikka, että koska valtaosa EU:n saariväestöstä on joka tapauksessa saanut maksimitason tukea (tavoite 1), kyseisen monimutkaisen kysymyksen pohtimiselle ei juuri ole ollut käytännön perusteita. Laajentumisprosessi ja sen aiheuttama ”tilastovaikutus” (eli ennen heikommassa asemassa olleiden alueiden suhteellinen rikastuminen) ovat korostaneet tarvetta kuvailla saarialueiden tilanne ja tarpeet aikaisempaa parempien ja paremmin suunnattujen tilastollisten indikaattorien avulla.

| 6.1.1.3 | Musotton esittelemässä mietinnössä ehdotetaan seuraavaa: ”[T]ulevat toimet olisi suunnattava sellaisten tilastollisten indikaattoreiden määrittämiseen, jotka sopivat paremmin antamaan selkeän tilastollisen kuvan kehitystasosta ja riittävästi tietoa alueista, joilla on maantieteellisiä haittoja ja luonnonhaittoja, ja etenkin alueista, joilla on monia vaikeuksia, kuten vuoristoalueet ja saaristot sekä alueet, jotka kärsivät kaksinkertaisesta eristäytyneisyydestä — – [N]äiden indikaattorien olisi myös mahdollistettava kyseisten alueiden ja EU:n muiden alueiden välisten erojen parempi arviointi”. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Musotton esittelemässä mietinnössä ehdotetaan seuraavaa: ”[T]ulevat toimet olisi suunnattava sellaisten tilastollisten indikaattoreiden määrittämiseen, jotka sopivat paremmin antamaan selkeän tilastollisen kuvan kehitystasosta ja riittävästi tietoa alueista, joilla on maantieteellisiä haittoja ja luonnonhaittoja, ja etenkin alueista, joilla on monia vaikeuksia, kuten vuoristoalueet ja saaristot sekä alueet, jotka kärsivät kaksinkertaisesta eristäytyneisyydestä — – [N]äiden indikaattorien olisi myös mahdollistettava kyseisten alueiden ja EU:n muiden alueiden välisten erojen parempi arviointi”.

| 6.1.2 | Perustetaan komissioon saaria käsittelevä yksiköiden välinen ryhmä yhdennetyn lähestymistavan varmistamiseksi saarten ongelmia tarkasteltaessa. |
| --- | --- |

6.1.2

Perustetaan komissioon saaria käsittelevä yksiköiden välinen ryhmä yhdennetyn lähestymistavan varmistamiseksi saarten ongelmia tarkasteltaessa.

| 6.1.3 | ETSK kehottaa paikallisviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa tekemään yhteistyötä yhteisten kehitysstrategioiden laatimiseksi (ja tällaista yhteistyötä jo harjoittavia tahoja jatkamaan toimintaansa). On välttämätöntä, että saariyhteisöt hyödyntävät myönteisiä kumppanuuksia hankkeidensa suunnittelussa. |
| --- | --- |

6.1.3

ETSK kehottaa paikallisviranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa tekemään yhteistyötä yhteisten kehitysstrategioiden laatimiseksi (ja tällaista yhteistyötä jo harjoittavia tahoja jatkamaan toimintaansa). On välttämätöntä, että saariyhteisöt hyödyntävät myönteisiä kumppanuuksia hankkeidensa suunnittelussa.

| 6.2 | ETSK katsoo, että hyvän hallinnon varmistamiseksi saarten tilannetta olisi tarkasteltava säännöllisesti. Komitea pyytääkin komissiota esittämään vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle raportin, jossa seurataan Euroopan saarten ongelmien ratkaisemiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja arvioidaan niiden tehoa. Vuosiraporttiin olisi lisäksi sisällytettävä komission ehdotuksista tällaisiksi toimenpiteiksi. Voidaankin todeta, että tämän lausunnon tarkoituksena on käynnistää pitkäaikainen dynaaminen prosessi. |
| --- | --- |

6.2

ETSK katsoo, että hyvän hallinnon varmistamiseksi saarten tilannetta olisi tarkasteltava säännöllisesti. Komitea pyytääkin komissiota esittämään vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle raportin, jossa seurataan Euroopan saarten ongelmien ratkaisemiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja arvioidaan niiden tehoa. Vuosiraporttiin olisi lisäksi sisällytettävä komission ehdotuksista tällaisiksi toimenpiteiksi. Voidaankin todeta, että tämän lausunnon tarkoituksena on käynnistää pitkäaikainen dynaaminen prosessi.

7.   Loppuhuomiot

| 7.1 | Lopuksi voidaan todeta, että asianomaiset tahot saattavat päätyä tutkimaan kahta muuta tapaa integroida saaret nykyistä paremmin sisämarkkinoihin kuin edellä on esitetty. |
| --- | --- |

7.1

Lopuksi voidaan todeta, että asianomaiset tahot saattavat päätyä tutkimaan kahta muuta tapaa integroida saaret nykyistä paremmin sisämarkkinoihin kuin edellä on esitetty.

| 7.2 | Jäsenmaat, joissa on saaria tai jotka ovat saaria (Portugali, Espanja, Ranska, Italia, Kreikka, Malta, Kypros, Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Alankomaat, Tanska, Viro, Suomi, Ruotsi) voivat tiivistää yhteistyötään. Kyseisen ratkaisun soveltamien saattaa näyttää mahdottomalta, kun otetaan huomioon ennakkoedellytykset, joiden on täytyttävä, jotta Euroopan unionille voitaisiin luoda saaripolitiikka. Koska ehdotusten on tultava jäsenvaltioilta, olisikin valittava alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa Siksi tarvitaan paikallistason kehittämisstrategioita, kuten aikaisemmin on todettu. (Rakennerahastojen ohjelmakautta 2007–2013 varten laadittujen) toimenpideohjelmien voitaisiin tässä yhteydessä katsoa muodostavan hyvän perustan tulevalle kaudelle 2014–2020. |
| --- | --- |

7.2

Jäsenmaat, joissa on saaria tai jotka ovat saaria (Portugali, Espanja, Ranska, Italia, Kreikka, Malta, Kypros, Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Alankomaat, Tanska, Viro, Suomi, Ruotsi) voivat tiivistää yhteistyötään. Kyseisen ratkaisun soveltamien saattaa näyttää mahdottomalta, kun otetaan huomioon ennakkoedellytykset, joiden on täytyttävä, jotta Euroopan unionille voitaisiin luoda saaripolitiikka. Koska ehdotusten on tultava jäsenvaltioilta, olisikin valittava alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa Siksi tarvitaan paikallistason kehittämisstrategioita, kuten aikaisemmin on todettu. (Rakennerahastojen ohjelmakautta 2007–2013 varten laadittujen) toimenpideohjelmien voitaisiin tässä yhteydessä katsoa muodostavan hyvän perustan tulevalle kaudelle 2014–2020.

| 7.3 | Lissabonin sopimuksen sekä EY:n perustamissopimuksen 158 artiklan tarkistamisen ansiosta Euroopan unionin tuleva lainsäädäntö voi parantaa nykyisiä ratkaisuja. |
| --- | --- |

7.3

Lissabonin sopimuksen sekä EY:n perustamissopimuksen 158 artiklan tarkistamisen ansiosta Euroopan unionin tuleva lainsäädäntö voi parantaa nykyisiä ratkaisuja.

| 7.3.1 | Lissabonin sopimuksella 158 artiklaan tehdään seuraavat muutokset:






  a) | korvataan ensimmäisessä kohdassa ilmaisu ”taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden” ilmaisulla ”taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden”; |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Lissabonin sopimuksella 158 artiklaan tehdään seuraavat muutokset:

a)

korvataan ensimmäisessä kohdassa ilmaisu ”taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden” ilmaisulla ”taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden”;

| b) | poistetaan toisesta kohdasta ilmaisu ”tai saarien” sekä ilmaisu ”maaseutu mukaan luettuna”; |
| --- | --- |

b)

poistetaan toisesta kohdasta ilmaisu ”tai saarien” sekä ilmaisu ”maaseutu mukaan luettuna”;

| c) | lisätään uusi kohta seuraavasti: ”Asianomaisista alueista kiinnitetään erityistä huomiota maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, sekä saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin.” |
| --- | --- |

c)

lisätään uusi kohta seuraavasti: ”Asianomaisista alueista kiinnitetään erityistä huomiota maaseutuun, teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, sekä saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin.”

| 7.3.2 | Artiklan uudelleenmuotoilu on sopusoinnussa sen kanssa, että Lissabonin sopimuksen (kunhan se ensin ratifioidaan) ansiosta alueellisen ulottuvuuden katsotaan olevan Euroopan unionin yhteenkuuluvuuteen vaikuttava uusi tekijä. Tämän asian myöntäminen korostaa EU:n pyrkimystä ottaa kokonaisvaltaisesti huomioon alueidensa todellinen tilanne. Tämä pyrkimys konkretisoituu tulevassa uudessa 158 artiklassa. |
| --- | --- |

7.3.2

Artiklan uudelleenmuotoilu on sopusoinnussa sen kanssa, että Lissabonin sopimuksen (kunhan se ensin ratifioidaan) ansiosta alueellisen ulottuvuuden katsotaan olevan Euroopan unionin yhteenkuuluvuuteen vaikuttava uusi tekijä. Tämän asian myöntäminen korostaa EU:n pyrkimystä ottaa kokonaisvaltaisesti huomioon alueidensa todellinen tilanne. Tämä pyrkimys konkretisoituu tulevassa uudessa 158 artiklassa.

| 7.3.3 | Alueellisen yhteenkuuluvuuden määritteleminen ei ole helppoa. Tuleva vihreä kirja tarjoaa varmasti kiinnostavan mahdollisuuden saada tietoa olemassa olevista eri lähestymistavoista. ETSK:n mielestä alueellisen yhteenkuuluvuuden pohtiminen merkitsee tässä yhteydessä sitä, että puhtaasti taloudellisten tilastojen lisäksi on otettava huomioon myös alueiden maantieteellinen todellisuus ja siitä johtuva haavoittuvuus, joka saattaa — tietyillä alueilla — uhata vakavasti taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisellä pyritään löytämään keinoja tehostaa yhteistyötä saarilla ja kaikkien alueiden välillä (olisi varmasti syytä kannattaa tämän tavoitteen toteuttamiseen tarkoitettujen rakennerahastovarojen lisäämistä tulevalla ohjelmakaudella vuoden 2013 jälkeen) sekä keino lisätä kaikkien asianomaisten tahojen (viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan) yhteistyötä asiaan liittyvien politiikkojen laatimisessa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

7.3.3

Alueellisen yhteenkuuluvuuden määritteleminen ei ole helppoa. Tuleva vihreä kirja tarjoaa varmasti kiinnostavan mahdollisuuden saada tietoa olemassa olevista eri lähestymistavoista. ETSK:n mielestä alueellisen yhteenkuuluvuuden pohtiminen merkitsee tässä yhteydessä sitä, että puhtaasti taloudellisten tilastojen lisäksi on otettava huomioon myös alueiden maantieteellinen todellisuus ja siitä johtuva haavoittuvuus, joka saattaa — tietyillä alueilla — uhata vakavasti taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisellä pyritään löytämään keinoja tehostaa yhteistyötä saarilla ja kaikkien alueiden välillä (olisi varmasti syytä kannattaa tämän tavoitteen toteuttamiseen tarkoitettujen rakennerahastovarojen lisäämistä tulevalla ohjelmakaudella vuoden 2013 jälkeen) sekä keino lisätä kaikkien asianomaisten tahojen (viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan) yhteistyötä asiaan liittyvien politiikkojen laatimisessa ja täytäntöönpanossa.

Bryssel 10. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa toimiva yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä laatii parhaillaan lausuntoa kyseisestä aiheesta (asiakokonaisuus INT/409, esittelijä Bryan Cassidy) sekä sitä täydentävää lausuntoa aiheesta ”Sisämarkkinoiden sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus osana sisämarkkinakatsausta” (asiakokonaisuus INT/416, esittelijä Andrzej Adamczyk). Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä (tehty syyskuuta 2008).

1

(2)  On syytä korostaa, että syrjäisimpien alueiden osalta asiaan kiinnitetään onneksi huomiota neljännessä koheesiokertomuksessa (KOM(2007) 273 lopullinen, s. 50).

2

(3)  Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union, Planistat, maaliskuu 2003.

3

Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union

(4)  Tammikuun 28 päivänä 2008 käyttöön otettu yhtenäinen eurooppalainen. maksualue (SEPA) tekee kuitenkin rajatylittävistä maksuista yhtä helppoja kuin kotimaan maksut.

4

(5)  Neljäs koheesiokertomus, KOM (2007) 273 lopullinen, s. 65.

5

(6)  High bit-rate digital subscriber line, suurinopeuksinen digitaalinen tilaajayhteys.

6

High bit-rate digital subscriber line

(7)  Neljäs koheesiokertomus, KOM (2007) 273 lopullinen, s. 60.

7

(8)  Ks. lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu” (EUVL C 93, 27.4.2007, s. 25).

8

(9)  Ks. lausunnot aiheista ”Lainsäädännön parantaminen” (EUVL C 24, 31.1.2006, s. 39) ja ”EU:n lainsäädännön soveltamisen ja noudattamisen valvonnan parantaminen” (EUVL C 24, 31.1.2006, s. 52).

9

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/129

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Koetun ja toteutuneen inflaation eroavuuden syyt”

(2009/C 27/27)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 17. tammikuuta 2008 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Koetun ja toteutuneen inflaation eroavuuden syyt.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Olivier Derruine.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon ilman vastaääniä. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

| 1.1 | Kuten komitea on jo aiemmin suosittanut, ”[P]alkkoja (ja muita tuloja) koskevat tilastot olisi vähintäänkin eriteltävä kvintiileihin, jotta pystytään paremmin arvioimaan palkkapolitiikan vaikutuksia hintavakauteen” (1). Kuten kohdassa 4.3.3 todetaan, kulutusprofiileissa on eroja tulotason mukaan. Tämän lisäksi myös marginaalinen kulutusalttius vaihtelee, joten on tärkeää pystyä erittelemään, mikä tuloryhmä hyötyy mistäkin palkankorotuksesta (prosentteina). Muutoin rahapolitiikassa saatettaisiin reagoida epätoivottavalla tavalla palkkojen ja tulojen nousuun. |
| --- | --- |

1.1

Kuten komitea on jo aiemmin suosittanut, ”[P]alkkoja (ja muita tuloja) koskevat tilastot olisi vähintäänkin eriteltävä kvintiileihin, jotta pystytään paremmin arvioimaan palkkapolitiikan vaikutuksia hintavakauteen” (1). Kuten kohdassa 4.3.3 todetaan, kulutusprofiileissa on eroja tulotason mukaan. Tämän lisäksi myös marginaalinen kulutusalttius vaihtelee, joten on tärkeää pystyä erittelemään, mikä tuloryhmä hyötyy mistäkin palkankorotuksesta (prosentteina). Muutoin rahapolitiikassa saatettaisiin reagoida epätoivottavalla tavalla palkkojen ja tulojen nousuun.

| 1.1.1 | Belgian kansallispankin mallin mukaisesti (2) ja lisänä muille toimille olisi järkevää, että Euroopan komissio ja/tai Euroopan keskuspankki julkaisisivat vähintään kerran kuukaudessa tiedot inflaation vaikutuksesta kotitalouksien ostovoimaan niiden tulotason mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.1

Belgian kansallispankin mallin mukaisesti (2) ja lisänä muille toimille olisi järkevää, että Euroopan komissio ja/tai Euroopan keskuspankki julkaisisivat vähintään kerran kuukaudessa tiedot inflaation vaikutuksesta kotitalouksien ostovoimaan niiden tulotason mukaisesti.

| 1.1.2 | Kaikilla Eurooppaan kuuluvilla saarilla tulee olla paikallistasolla käytössään tilastopalvelut ja hintaindeksit, jotta voidaan arvioida objektiivisesti niiden saaristoasemasta aiheutuvat lisäkustannukset. Jotta tähän päästäisiin, niiden tilastopalveluilla tulisi olla yhteinen arviointimenetelmä. |
| --- | --- |

1.1.2

Kaikilla Eurooppaan kuuluvilla saarilla tulee olla paikallistasolla käytössään tilastopalvelut ja hintaindeksit, jotta voidaan arvioida objektiivisesti niiden saaristoasemasta aiheutuvat lisäkustannukset. Jotta tähän päästäisiin, niiden tilastopalveluilla tulisi olla yhteinen arviointimenetelmä.

| 1.2 | Samoin jäsenvaltioita ja Eurostatia tulisi kehottaa käyttämään keräämiään hintatietoja entistä paremmin hyväkseen, jotta voitaisiin laatia yksityiskohtaiset indikaattorit, joissa erotellaan hintojen kehitys eri jakelukanavakategorioissa ja hinnan perusteella luokitelluissa tuotekategorioissa (alemman hintaluokan tuotteet, keskihintaiset tuotteet, ylemmän hintaluokan tuotteet). Itse asiassa pelättävissä on, että alemman hintaluokan tuotteiden — erityisesti elintarvikkeiden — hinnat ovat nousseet muita enemmän. Lisäksi inflaation laskemisesta vastaavien laitosten keräämien hintatietojen kansainvälinen vertailu voisi auttaa vastaamaan kohdassa 1.4 esitettyihin kysymyksiin. ETSK pohtii myös, olisiko aiheellista harkita hintaindeksiä ikääntyneille ihmisille. |
| --- | --- |

1.2

Samoin jäsenvaltioita ja Eurostatia tulisi kehottaa käyttämään keräämiään hintatietoja entistä paremmin hyväkseen, jotta voitaisiin laatia yksityiskohtaiset indikaattorit, joissa erotellaan hintojen kehitys eri jakelukanavakategorioissa ja hinnan perusteella luokitelluissa tuotekategorioissa (alemman hintaluokan tuotteet, keskihintaiset tuotteet, ylemmän hintaluokan tuotteet). Itse asiassa pelättävissä on, että alemman hintaluokan tuotteiden — erityisesti elintarvikkeiden — hinnat ovat nousseet muita enemmän. Lisäksi inflaation laskemisesta vastaavien laitosten keräämien hintatietojen kansainvälinen vertailu voisi auttaa vastaamaan kohdassa 1.4 esitettyihin kysymyksiin. ETSK pohtii myös, olisiko aiheellista harkita hintaindeksiä ikääntyneille ihmisille.

| 1.3 | Komitea toivoo, että Eurostatin suojeluksessa tällä hetkellä käynnistetyt pohdinnat, joiden tavoitteena on ehdottaa tarkkoja menetelmiä asumiskustannusten kehityksen huomioon ottamiseksi inflaation mittaamisessa, saadaan pian päätökseen ja että niiden yhteydessä tehdään toimintaehdotuksia esitettäväksi asianomaisille työmarkkinaosapuolille ja talouselämän osapuolille. Komitea toivoo yleisesti voivansa olla osallisena Eurostatin tekemissä yhdenmukaistetun kuluttajaindeksin metodologisissa tarkistuksissa. |
| --- | --- |

1.3

Komitea toivoo, että Eurostatin suojeluksessa tällä hetkellä käynnistetyt pohdinnat, joiden tavoitteena on ehdottaa tarkkoja menetelmiä asumiskustannusten kehityksen huomioon ottamiseksi inflaation mittaamisessa, saadaan pian päätökseen ja että niiden yhteydessä tehdään toimintaehdotuksia esitettäväksi asianomaisille työmarkkinaosapuolille ja talouselämän osapuolille. Komitea toivoo yleisesti voivansa olla osallisena Eurostatin tekemissä yhdenmukaistetun kuluttajaindeksin metodologisissa tarkistuksissa.

| 1.4 | Euroopan komission tulisi tutkia kuluttajahintaindeksien, tuotannon ja tuonnin samanaikaista kehitystä, sillä on yllättävää, että tiettyjen indikaattorien tuontihinnat ovat laskeneet huomattavasti, mutta vaikutus ei ole ulottunut loppukuluttajiin. Ei voida hyväksyä sitä, että kuluttajilta veloitettaisiin ylihintaa siksi, ettei heillä ole käytössään tiettyjä olennaisia tietoja. Tällä olisi väistämättä vaikutusta yhteiseen rahaan, joka saisi huonon maineen voimatta asialle mitään. |
| --- | --- |

1.4

Euroopan komission tulisi tutkia kuluttajahintaindeksien, tuotannon ja tuonnin samanaikaista kehitystä, sillä on yllättävää, että tiettyjen indikaattorien tuontihinnat ovat laskeneet huomattavasti, mutta vaikutus ei ole ulottunut loppukuluttajiin. Ei voida hyväksyä sitä, että kuluttajilta veloitettaisiin ylihintaa siksi, ettei heillä ole käytössään tiettyjä olennaisia tietoja. Tällä olisi väistämättä vaikutusta yhteiseen rahaan, joka saisi huonon maineen voimatta asialle mitään.

| 1.5 | Komitea on tietoinen Eurostatin vaikeuksista kerätä tietoja, mutta se pohtii kuitenkin, olisiko mahdollista julkaista nykyistä nopeammin tiedot, jotka koskevat yksityisten kotitalouksien kulutusmenoja. Tällä hetkellä siihen kuluu kolme vuotta (esimerkiksi vuoden 2005 tiedot julkaistiin vasta vuonna 2008). Tiettyjä tietoja (muun muassa tulojen jakautumista koskevia tietoja) ei ole päivitetty sitten vuoden 2001. Voidaan myös pohtia, olisiko yhteiskunnan kehityksen vuoksi aiheellista tihentää tutkimusten tekemistä (tutkimus joka kuudes vuosi). |
| --- | --- |

1.5

Komitea on tietoinen Eurostatin vaikeuksista kerätä tietoja, mutta se pohtii kuitenkin, olisiko mahdollista julkaista nykyistä nopeammin tiedot, jotka koskevat yksityisten kotitalouksien kulutusmenoja. Tällä hetkellä siihen kuluu kolme vuotta (esimerkiksi vuoden 2005 tiedot julkaistiin vasta vuonna 2008). Tiettyjä tietoja (muun muassa tulojen jakautumista koskevia tietoja) ei ole päivitetty sitten vuoden 2001. Voidaan myös pohtia, olisiko yhteiskunnan kehityksen vuoksi aiheellista tihentää tutkimusten tekemistä (tutkimus joka kuudes vuosi).

| 1.6 | ETSK suosittaa lopuksi, että tuetaan julkisia instituutioita ja valtioista riippumattomia järjestöjä, jotka tarjoavat tietoja kuluttajille ja auttavat kuluttajia tekemään valintoja, sillä valintojen teko käy yhä vaikeammaksi markkinointitekniikkojen ja pakettitarjousten kehittymisen myötä. |
| --- | --- |

1.6

ETSK suosittaa lopuksi, että tuetaan julkisia instituutioita ja valtioista riippumattomia järjestöjä, jotka tarjoavat tietoja kuluttajille ja auttavat kuluttajia tekemään valintoja, sillä valintojen teko käy yhä vaikeammaksi markkinointitekniikkojen ja pakettitarjousten kehittymisen myötä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Yhtenäisvaluuttaa on sen käyttöönotosta lähtien (lopullisten vaihtokurssien määrittäminen vuonna 1999, kolikoiden ja seteleiden käyttöönotto vuonna 2002 EMU:n ensimmäisissä jäsenvaltioissa) kritisoitu kaikilla mahdollisilla tavoilla. Vaikka alussa euron alhainen arvo verrattuna suuriin kansainvälisiin valuuttoihin oli pilkan kohteena, sen arvon jyrkkä nousu kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana on synnyttänyt pelkoja eurooppalaisten yritysten ulkoisesta kilpailukyvystä. Eräät hallitukset ovat lisäksi ruokkineet tätä pelkoa peittääkseen omat talouspoliittiset virheensä. Tietyt tahot — jotka ovat tosin hyvin pienenä vähemmistönä — ovat jopa syyttäneet yhteistä rahaa siitä, että se selittäisi ainakin osin euroalueen maiden todellisen lähentymisen puutteen, ja ovat halunneet oman maansa eroavan euroalueesta. |
| --- | --- |

2.1

Yhtenäisvaluuttaa on sen käyttöönotosta lähtien (lopullisten vaihtokurssien määrittäminen vuonna 1999, kolikoiden ja seteleiden käyttöönotto vuonna 2002 EMU:n ensimmäisissä jäsenvaltioissa) kritisoitu kaikilla mahdollisilla tavoilla. Vaikka alussa euron alhainen arvo verrattuna suuriin kansainvälisiin valuuttoihin oli pilkan kohteena, sen arvon jyrkkä nousu kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana on synnyttänyt pelkoja eurooppalaisten yritysten ulkoisesta kilpailukyvystä. Eräät hallitukset ovat lisäksi ruokkineet tätä pelkoa peittääkseen omat talouspoliittiset virheensä. Tietyt tahot — jotka ovat tosin hyvin pienenä vähemmistönä — ovat jopa syyttäneet yhteistä rahaa siitä, että se selittäisi ainakin osin euroalueen maiden todellisen lähentymisen puutteen, ja ovat halunneet oman maansa eroavan euroalueesta.

| 2.2 | Yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin (YKHI) liittyvät tilastot osoittavat, että inflaatio pieneni huomattavasti EMU:hun valmistautumisen kolmannessa vaiheessa ja että se on sittemmin pysynyt historiallisen alhaisella tasolla luultavasti siksi, että hintojen vertailun helpottuminen on edistänyt kilpailua ja hillinnyt hintojen nousua. Valtaosa eurooppalaisista katsoo kuitenkin maidensa kansantalouksien ongelmien johtuvan eurosta ja uskoo, että euron käyttöönotto on luonut inflaatiopaineita, jotka ovat heikentäneet heidän ostovoimaansa. Tietyt piirit olisivat lisäksi valmiit palauttamaan hintojen kaksoismerkinnät. Tämä olisi Euroopan integraation kannattajille erittäin vakava takaisku. Näin on päädytty epäluuloon euroa sekä Euroopan talous- ja rahaliittoa kohtaan. Vuoden 2002 syyskuussa 59 prosenttia eurooppalaisista piti yhteistä rahaa kaiken kaikkiaan myönteisenä, ja 29 prosenttia suhtautui siihen epäillen (Eurobarometri-tutkimus, 2006). Neljä vuotta myöhemmin tämä yksi viimeksi kuluneiden kahdenkymmenen vuoden suurimmista eurooppalaisista hankkeista ei herättänyt enää lainkaan samanlaista innostusta: 81,4 prosenttia kansalaisista katsoi euron aiheuttaneen hintojen nousua. |
| --- | --- |

2.2

Yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin (YKHI) liittyvät tilastot osoittavat, että inflaatio pieneni huomattavasti EMU:hun valmistautumisen kolmannessa vaiheessa ja että se on sittemmin pysynyt historiallisen alhaisella tasolla luultavasti siksi, että hintojen vertailun helpottuminen on edistänyt kilpailua ja hillinnyt hintojen nousua. Valtaosa eurooppalaisista katsoo kuitenkin maidensa kansantalouksien ongelmien johtuvan eurosta ja uskoo, että euron käyttöönotto on luonut inflaatiopaineita, jotka ovat heikentäneet heidän ostovoimaansa. Tietyt piirit olisivat lisäksi valmiit palauttamaan hintojen kaksoismerkinnät. Tämä olisi Euroopan integraation kannattajille erittäin vakava takaisku. Näin on päädytty epäluuloon euroa sekä Euroopan talous- ja rahaliittoa kohtaan. Vuoden 2002 syyskuussa 59 prosenttia eurooppalaisista piti yhteistä rahaa kaiken kaikkiaan myönteisenä, ja 29 prosenttia suhtautui siihen epäillen (Eurobarometri-tutkimus, 2006). Neljä vuotta myöhemmin tämä yksi viimeksi kuluneiden kahdenkymmenen vuoden suurimmista eurooppalaisista hankkeista ei herättänyt enää lainkaan samanlaista innostusta: 81,4 prosenttia kansalaisista katsoi euron aiheuttaneen hintojen nousua.

| 2.3 | Euron käyttöönottoon asti se, miten kuluttajat kokivat inflaation, vastasi yleisesti yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin kehitystä. Tilanne muuttui vuonna 2002, ja vuonna 2003 ero oli suurimmillaan. Sitten se supistui jonkin verran ja vuonna 2006 se syveni uudelleen. Vuonna 2004 koettu inflaatio vakiintui vuonna 2001 mitatun tason yläpuolelle. |
| --- | --- |

2.3

Euron käyttöönottoon asti se, miten kuluttajat kokivat inflaation, vastasi yleisesti yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin kehitystä. Tilanne muuttui vuonna 2002, ja vuonna 2003 ero oli suurimmillaan. Sitten se supistui jonkin verran ja vuonna 2006 se syveni uudelleen. Vuonna 2004 koettu inflaatio vakiintui vuonna 2001 mitatun tason yläpuolelle.

Image

| 2.4 | Valtaosassa vuonna 2004 EU:hun liittyneistä maista todellinen inflaatio nousi maiden EU:hun liittymisen aikaan eli vuodesta 2003 lähtien välillisen verotuksen ja säänneltyjen hintojen, erityisesti maataloushintojen takia. Sittemmin se laski osassa maita. Koettu inflaatio on kuitenkin noussut nopeammin. Tšekki on ainoa maa, jossa koettu inflaatio on todellista inflaatiota alemmalla tasolla vuoden 2008 alun tietojen mukaan. |
| --- | --- |

2.4

Valtaosassa vuonna 2004 EU:hun liittyneistä maista todellinen inflaatio nousi maiden EU:hun liittymisen aikaan eli vuodesta 2003 lähtien välillisen verotuksen ja säänneltyjen hintojen, erityisesti maataloushintojen takia. Sittemmin se laski osassa maita. Koettu inflaatio on kuitenkin noussut nopeammin. Tšekki on ainoa maa, jossa koettu inflaatio on todellista inflaatiota alemmalla tasolla vuoden 2008 alun tietojen mukaan.

| 2.5 | Kun tarkastellaan Sloveniaa, joka on ensimmäisenä näistä maista ottanut käyttöön euron, voidaan myös todeta, että koettu inflaatio nousi jyrkästi vuonna 2007, kun eurosetelit ja -kolikot otettiin käyttöön, ja että hintojen nousupiikkiä oli ”valmisteltu” tapahtumaa edeltäneiden kahden vuoden ajan. |
| --- | --- |

2.5

Kun tarkastellaan Sloveniaa, joka on ensimmäisenä näistä maista ottanut käyttöön euron, voidaan myös todeta, että koettu inflaatio nousi jyrkästi vuonna 2007, kun eurosetelit ja -kolikot otettiin käyttöön, ja että hintojen nousupiikkiä oli ”valmisteltu” tapahtumaa edeltäneiden kahden vuoden ajan.

Image

| 2.6 | Mainitunlaiset epäilykset euron tilasta ovat ristiriidassa sen kanssa, miten valtiot, mukaan lukien unionin ulkopuoliset maat, arvostavat sitä: Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan euron osuus valuuttavarannossa on noussut noin 18 prosentista vuonna 1999 noin 25 prosenttiin vuonna 2004. Euro on menestynyt vielä paremmin nopean talouskasvun maissa. Myös se, että 37 prosenttia kaikista valuuttakaupan liiketoimista ja 41–63 prosenttia viennistä ja tuonnista ovat euromääräisiä, on osoitus euron menestyksestä. |
| --- | --- |

2.6

Mainitunlaiset epäilykset euron tilasta ovat ristiriidassa sen kanssa, miten valtiot, mukaan lukien unionin ulkopuoliset maat, arvostavat sitä: Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan euron osuus valuuttavarannossa on noussut noin 18 prosentista vuonna 1999 noin 25 prosenttiin vuonna 2004. Euro on menestynyt vielä paremmin nopean talouskasvun maissa. Myös se, että 37 prosenttia kaikista valuuttakaupan liiketoimista ja 41–63 prosenttia viennistä ja tuonnista ovat euromääräisiä, on osoitus euron menestyksestä.

| 2.7 | Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa on tarkoitus selostaa inflaatiokehitystä entistä kattavammin ja syitä siihen, että suuren yleisön kokeman inflaation ja toteutuneen inflaation välillä on yhä edelleen ero, sekä esittää tarpeen tulleen joitain suosituksia. |
| --- | --- |

2.7

Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa on tarkoitus selostaa inflaatiokehitystä entistä kattavammin ja syitä siihen, että suuren yleisön kokeman inflaation ja toteutuneen inflaation välillä on yhä edelleen ero, sekä esittää tarpeen tulleen joitain suosituksia.

3.   Hintakehitys euroalueella ja kolmessa euroalueen ulkopuolisessa maassa

| 3.1 | Monien eurooppalaisten mielestä euro on nostanut hintoja. Jos tämä olisi totta, inflaatio olisi profiililtaan erilaista euroalueen maissa ja muissa maissa. Euroalueen hintakehitys on kuitenkin ollut samanlaista kuin kolmessa maassa (Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi), joissa euro ei ole käytössä. |
| --- | --- |

3.1

Monien eurooppalaisten mielestä euro on nostanut hintoja. Jos tämä olisi totta, inflaatio olisi profiililtaan erilaista euroalueen maissa ja muissa maissa. Euroalueen hintakehitys on kuitenkin ollut samanlaista kuin kolmessa maassa (Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi), joissa euro ei ole käytössä.

| 3.1.1 | Korrelaatiomatriisi osoittaa, missä määrin hintojen muutokset ovat samanlaisia euroalueen ja mainitun kolmen muun maan sekä kaikkien näiden maiden välillä. Luvut ovat 0:n (ei korrelaatiota) ja 1:n (täydellinen korrelaatio) välillä.









  Korrelaatiomatriisi 2000–2002 |
| --- | --- |
| | Euroalue | Tanska | Ruotsi | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Euroalue | 1,00 | 0,52 | 0,67 | 0,67 |
| Tanska | | 1,00 | 0,35 | 0,47 |
| Ruotsi | | | 1,00 | 0,47 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | | | 1,00 |
| Korrelaatiomatriisi 2002–2004 |
| | Euroalue | Tanska | Ruotsi | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Euroalue | 1,00 | 0,29 | 0,78 | 0,80 |
| Tanska | | 1,00 | 0,34 | 0,40 |
| Ruotsi | | | 1,00 | 0,75 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | | | 1,00 |
| Lähde: Eurostat; omat laskelmat. |

3.1.1

Korrelaatiomatriisi osoittaa, missä määrin hintojen muutokset ovat samanlaisia euroalueen ja mainitun kolmen muun maan sekä kaikkien näiden maiden välillä. Luvut ovat 0:n (ei korrelaatiota) ja 1:n (täydellinen korrelaatio) välillä.

Korrelaatiomatriisi 2000–2002

Euroalue

Tanska

Ruotsi

Yhdistynyt kuningaskunta

Euroalue

1,00

0,52

0,67

0,67

Tanska

1,00

0,35

0,47

Ruotsi

1,00

0,47

Yhdistynyt kuningaskunta

1,00

Korrelaatiomatriisi 2002–2004

Euroalue

Tanska

Ruotsi

Yhdistynyt kuningaskunta

Euroalue

1,00

0,29

0,78

0,80

Tanska

1,00

0,34

0,40

Ruotsi

1,00

0,75

Yhdistynyt kuningaskunta

1,00

Lähde: Eurostat; omat laskelmat.

| 3.1.2 | Euroalueen sekä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin inflaation korrelaatio on vahvistunut euron käyttöönoton myötä. Tilanne on päinvastainen Tanskan kohdalla. Voidaan kuitenkin todeta, että Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen hintojen korrelaatio on heikentynyt ja että korrelaatio Ruotsin hintojen kanssa on pysynyt vakaana, mutta on heikompi. |
| --- | --- |

3.1.2

Euroalueen sekä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin inflaation korrelaatio on vahvistunut euron käyttöönoton myötä. Tilanne on päinvastainen Tanskan kohdalla. Voidaan kuitenkin todeta, että Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen hintojen korrelaatio on heikentynyt ja että korrelaatio Ruotsin hintojen kanssa on pysynyt vakaana, mutta on heikompi.

| 3.1.3 | Silmiinpistävää on myös se, että Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä poikkeusta lukuun ottamatta näiden kolmen euroalueeseen kuulumattoman maan korrelaatio on vahvempi euroalueen kanssa kuin niiden välillä. |
| --- | --- |

3.1.3

Silmiinpistävää on myös se, että Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä poikkeusta lukuun ottamatta näiden kolmen euroalueeseen kuulumattoman maan korrelaatio on vahvempi euroalueen kanssa kuin niiden välillä.

| 3.2 | Tämä osoittaa, että euroalueen sisällä hintojen muutosten ei voida katsoa johtuvan eurosta, sillä muutokset ovat olleet samanlaisia maissa, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön. |
| --- | --- |

3.2

Tämä osoittaa, että euroalueen sisällä hintojen muutosten ei voida katsoa johtuvan eurosta, sillä muutokset ovat olleet samanlaisia maissa, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön.

| 3.3 | Seuraavassa taulukossa esitetään yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) laskennassa huomioon otettavat 12 tavaroiden ja palvelujen pääluokkaa (yksityisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukainen luokitus). Taulukko osoittaa niiden painoarvon ja hintojen kehitysvauhdin euron käyttöönottoa edeltävinä kahtena vuotena ja kahtena vuotena sen käyttöönoton jälkeen. Voidaan todeta, että tällä tasolla vain kolmessa kategoriassa hinnat ovat nousseet selkeästi (alkoholijuomat ja tupakka, joiden hinnannousu voidaan selittää aiempaa korkeammilla valmisteveroilla, sekä terveys ja liikenne). On kuitenkin mahdollista, että yksityiskohtaisemmalla tasolla tarkasteltuna hinnat ovat saattaneet nousta (esim. vuokrien nousu oli + 1,5 prosenttia kaudella 2000–2002 ja 2 prosenttia kaudella 2002–2004).









  Euroalue | 2000–2002 | 2002–2004 | Hintojen nousu | Keskimääräinen painoarvo 2000–2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp00 Kokonais-YKHI | 2,31 | 1,99 | | |
| cp01 Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat | 4,47 | 1,50 | | 157,91 |
| cp02 Alkoholijuomat, tupakka ja narkoottiset aineet | 3,11 | 5,42 | | 39,71 |
| cp03 Vaatteet ja jalkineet | 0,64 | -0,09 | | 75,87 |
| cp04 Asuminen, vesi, sähkö, kaasu ja muut polttoaineet | 2,81 | 2,19 | | 154,96 |
| cp05 Kalusteet, kotitalouskoneet ja yleinen kodinhoito | 1,68 | 1,12 | | 79,84 |
| cp06 Terveys | 1,59 | 4,93 | | 36,04 |
| cp07 Liikenne | 1,49 | 2,51 | | 153,67 |
| cp08 Viestintä | -5,07 | -0,73 | | 28,23 |
| cp09 Kulttuuri ja vapaa-aika | 1,22 | 0,10 | | 98,10 |
| cp10 Koulutus | 3,46 | 3,49 | | 9,21 |
| cp11 Hotellit, kahvilat ja ravintolat | 3,69 | 3,23 | | 91,25 |
| cp12 Muut tavarat ja palvelut | 2,86 | 2,53 | | 75,25 |
| Lähde: Eurostat; omat laskelmat. |

3.3

Seuraavassa taulukossa esitetään yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) laskennassa huomioon otettavat 12 tavaroiden ja palvelujen pääluokkaa (yksityisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukainen luokitus). Taulukko osoittaa niiden painoarvon ja hintojen kehitysvauhdin euron käyttöönottoa edeltävinä kahtena vuotena ja kahtena vuotena sen käyttöönoton jälkeen. Voidaan todeta, että tällä tasolla vain kolmessa kategoriassa hinnat ovat nousseet selkeästi (alkoholijuomat ja tupakka, joiden hinnannousu voidaan selittää aiempaa korkeammilla valmisteveroilla, sekä terveys ja liikenne). On kuitenkin mahdollista, että yksityiskohtaisemmalla tasolla tarkasteltuna hinnat ovat saattaneet nousta (esim. vuokrien nousu oli + 1,5 prosenttia kaudella 2000–2002 ja 2 prosenttia kaudella 2002–2004).

Euroalue

2000–2002

2002–2004

Hintojen nousu

Keskimääräinen painoarvo 2000–2004

cp00 Kokonais-YKHI

2,31

1,99

cp01 Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat

4,47

1,50

Image

157,91

cp02 Alkoholijuomat, tupakka ja narkoottiset aineet

3,11

5,42

Image

39,71

cp03 Vaatteet ja jalkineet

0,64

-0,09

Image

75,87

cp04 Asuminen, vesi, sähkö, kaasu ja muut polttoaineet

2,81

2,19

Image

154,96

cp05 Kalusteet, kotitalouskoneet ja yleinen kodinhoito

1,68

1,12

Image

79,84

cp06 Terveys

1,59

4,93

Image

36,04

cp07 Liikenne

1,49

2,51

Image

153,67

cp08 Viestintä

-5,07

-0,73

Image

28,23

cp09 Kulttuuri ja vapaa-aika

1,22

0,10

Image

98,10

cp10 Koulutus

3,46

3,49

Image

9,21

cp11 Hotellit, kahvilat ja ravintolat

3,69

3,23

Image

91,25

cp12 Muut tavarat ja palvelut

2,86

2,53

Image

75,25

Lähde: Eurostat; omat laskelmat.

4.   Koetun ja toteutuneen inflaation eroavuuksien syyt

4.1   Sosioekonomiset selitykset

| 4.1.1 | Euron käyttöönotto osui samaan aikaan kuin syyskuun 11. päivän jälkeiset kuukaudet, jolloin myös taloudessa vallitsi yleinen epävarmuuden ilmapiiri. Tilannetta pahensi suhdanteiden heikkeneminen, ja tilanne muuttui jyrkästi verrattuna poikkeuksellisen kasvun vuosiin 1999 ja 2000. |
| --- | --- |

4.1.1

Euron käyttöönotto osui samaan aikaan kuin syyskuun 11. päivän jälkeiset kuukaudet, jolloin myös taloudessa vallitsi yleinen epävarmuuden ilmapiiri. Tilannetta pahensi suhdanteiden heikkeneminen, ja tilanne muuttui jyrkästi verrattuna poikkeuksellisen kasvun vuosiin 1999 ja 2000.

| 4.1.2 | Yksi keskeinen tekijä, jolla voidaan selittää tätä koetun ja toteutuneen inflaation välistä jatkuvaa eroa, koostuu usean eri tekijän yhdistelmästä: yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskentaan kuuluvien tavaroiden ja palvelujen ostotiheys, niiden hintakehitys ja painoarvo, jonka kuluttajat niille antavat. |
| --- | --- |

4.1.2

Yksi keskeinen tekijä, jolla voidaan selittää tätä koetun ja toteutuneen inflaation välistä jatkuvaa eroa, koostuu usean eri tekijän yhdistelmästä: yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskentaan kuuluvien tavaroiden ja palvelujen ostotiheys, niiden hintakehitys ja painoarvo, jonka kuluttajat niille antavat.

| 4.1.2.1 | Seuraavassa taulukossa pyritään esittämään nämä tekijät jakamalla yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskennassa huomioon otettavat tavarat ja palvelut viiteen luokkaan: säännöllisesti ostettavat tavarat ja palvelut (vähintään kerran kuussa), harvemmin ostettavat tavarat ja palvelut sekä tavarat ja palvelut, joiden ostotiheys voi vaihdella yksilöittäin ja olosuhteiden vuoksi. Kahdessa ensimmäisessä luokassa tehdään vielä jako sen mukaan, kuinka kova kansallinen tai kansainvälinen kilpailu on kyseisen tavaran tai palvelun kohdalla. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Seuraavassa taulukossa pyritään esittämään nämä tekijät jakamalla yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskennassa huomioon otettavat tavarat ja palvelut viiteen luokkaan: säännöllisesti ostettavat tavarat ja palvelut (vähintään kerran kuussa), harvemmin ostettavat tavarat ja palvelut sekä tavarat ja palvelut, joiden ostotiheys voi vaihdella yksilöittäin ja olosuhteiden vuoksi. Kahdessa ensimmäisessä luokassa tehdään vielä jako sen mukaan, kuinka kova kansallinen tai kansainvälinen kilpailu on kyseisen tavaran tai palvelun kohdalla.

| 4.1.2.2 | Taulukosta käy selkeästi ilmi, että niiden laskennassa huomioon otettavien tuotteiden ja palvelujen hinnat, joissa kilpailu ei ole kovaa, ovat nousseet paljon nopeammin kuin keskimääräinen inflaatio vuosina 2000–2007 (+ 2,12 prosenttia). Taulukko osoittaa myös sen, että harvemmin ostettavien ja kovan kilpailun alaisten tuotteiden hinnat ovat vaikuttaneet suuresti inflaation hillitsemiseen (+ 0,37 prosenttia), sillä ne selittävät inflaatiota suurelta osin (27 prosentin painoarvo heti ryhmän ”säännölliset ostot/heikko kilpailu” 34 prosentin jälkeen).









  Indikaattorikategoriat | Kilpailuaste | Vuosittainen kasvuprosentti 2000–2007 | Osuus YKHI:ssä | Painoarvo YKHI:ssä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Säännölliset ostot | heikko | 2,34 | 0,92 | 339,4 |
| voimakas | 2,00 | 0,06 | 28,8 |
| Epäsäännölliset ostot | heikko | 2,91 | 0,51 | 204,7 |
| voimakas | 0,37 | 0,26 | 269,1 |
| Vaihtelevat | — | 2,38 | 0,37 | 157,88 |
| YKHI | | 2,12 | 2,12 | 1 000,00 |
| Lähde: Eurostat; omat laskelmat. |

4.1.2.2

Taulukosta käy selkeästi ilmi, että niiden laskennassa huomioon otettavien tuotteiden ja palvelujen hinnat, joissa kilpailu ei ole kovaa, ovat nousseet paljon nopeammin kuin keskimääräinen inflaatio vuosina 2000–2007 (+ 2,12 prosenttia). Taulukko osoittaa myös sen, että harvemmin ostettavien ja kovan kilpailun alaisten tuotteiden hinnat ovat vaikuttaneet suuresti inflaation hillitsemiseen (+ 0,37 prosenttia), sillä ne selittävät inflaatiota suurelta osin (27 prosentin painoarvo heti ryhmän ”säännölliset ostot/heikko kilpailu” 34 prosentin jälkeen).

Indikaattorikategoriat

Kilpailuaste

Vuosittainen kasvuprosentti 2000–2007

Osuus YKHI:ssä

Painoarvo YKHI:ssä

Säännölliset ostot

heikko

2,34

0,92

339,4

voimakas

2,00

0,06

28,8

Epäsäännölliset ostot

heikko

2,91

0,51

204,7

voimakas

0,37

0,26

269,1

Vaihtelevat

—

2,38

0,37

157,88

YKHI

2,12

2,12

1 000,00

Lähde: Eurostat; omat laskelmat.

| 4.1.2.3 | Niiden harvemmin ostettavien tuotteiden ja palvelujen hankinnat, joissa kilpailu on kovaa, heijastelevat kansainvälisen kaupan suuntauksia ja sen rakenteellisia muutoksia. Vuonna 1995 kaksi kolmannesta euroalueen ulkopuolisesta teollisuustuotteiden tuonnista oli peräisin maista, joissa kustannukset ovat korkeat. Vuonna 2005 niiden osuus putosi 50 prosenttiin. Vähentyminen johtuu Yhdistyneen kuningaskunnan, Japanin ja Yhdysvaltojen osuuksien pienentymisestä. Nopean talouskasvun maiden ja — vähemmässä määrin — uusien jäsenvaltioiden osuus on sen sijaan kasvanut. Vaihtokurssien kehitys on myös voinut edistää tai jarruttaa kauppasuhteita euroalueen kauppakumppaneiden kanssa.
  Valtioiden (ja valtioryhmien) osuus euroalueen tuonnissa | Korkeat kustannukset | joilla | Alhaiset kustannukset | joilla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvallat | Japani | Yhdistynyt kuningaskunta | Kiina | Uudet jäsenvaltiot |
| 1995 | 65,7 | 16,1 | 10,7 | 20,3 | 34,3 | 5 | 8 |
| 1997 | 65,2 | 17,7 | 9,6 | 21,2 | 34,8 | 5,8 | 8,4 |
| 1999 | 64,1 | 18,4 | 9,8 | 19,6 | 35,9 | 6,3 | 9,8 |
| 2001 | 60,2 | 18,1 | 8,5 | 18,6 | 39,8 | 7,9 | 11,6 |
| 2003 | 55,1 | 15,1 | 7,8 | 16,6 | 44,9 | 11 | 14 |
| 2005 | 50,7 | 13,9 | 6,7 | 15 | 49,3 | 14,8 | 13,1 |
| Muutos 1995–2005 | -15,0 | -2,2 | -4,0 | -5,3 | 15,0 | 9,8 | 5,1 |
| Lähde: Euroopan keskuspankki, kuukausikatsaus, elokuu 2006. |

4.1.2.3

Niiden harvemmin ostettavien tuotteiden ja palvelujen hankinnat, joissa kilpailu on kovaa, heijastelevat kansainvälisen kaupan suuntauksia ja sen rakenteellisia muutoksia. Vuonna 1995 kaksi kolmannesta euroalueen ulkopuolisesta teollisuustuotteiden tuonnista oli peräisin maista, joissa kustannukset ovat korkeat. Vuonna 2005 niiden osuus putosi 50 prosenttiin. Vähentyminen johtuu Yhdistyneen kuningaskunnan, Japanin ja Yhdysvaltojen osuuksien pienentymisestä. Nopean talouskasvun maiden ja — vähemmässä määrin — uusien jäsenvaltioiden osuus on sen sijaan kasvanut. Vaihtokurssien kehitys on myös voinut edistää tai jarruttaa kauppasuhteita euroalueen kauppakumppaneiden kanssa.

Valtioiden (ja valtioryhmien) osuus euroalueen tuonnissa

Korkeat kustannukset

joilla

Alhaiset kustannukset

joilla

Yhdysvallat

Japani

Yhdistynyt kuningaskunta

Kiina

Uudet jäsenvaltiot

1995

65,7

16,1

10,7

20,3

34,3

5

8

1997

65,2

17,7

9,6

21,2

34,8

5,8

8,4

1999

64,1

18,4

9,8

19,6

35,9

6,3

9,8

2001

60,2

18,1

8,5

18,6

39,8

7,9

11,6

2003

55,1

15,1

7,8

16,6

44,9

11

14

2005

50,7

13,9

6,7

15

49,3

14,8

13,1

Muutos 1995–2005

-15,0

-2,2

-4,0

-5,3

15,0

9,8

5,1

Lähde: Euroopan keskuspankki, kuukausikatsaus, elokuu 2006.

| 4.1.3 | Vuodesta 2002 on ollut havaittavissa hintojen epävakautta, joka on paljon suurempaa kuin euron käyttöönottoa edeltäneinä vuosina. |
| --- | --- |

4.1.3

Vuodesta 2002 on ollut havaittavissa hintojen epävakautta, joka on paljon suurempaa kuin euron käyttöönottoa edeltäneinä vuosina.

Image

| 4.1.4 | Kotitalouksien tulotaso selittää myös sitä, miten ne kokevat hintojen kehityksen. Väestön erilaisiin kokemuksiin saattaa vaikuttaa vahvistavasti myös se, että yksin elävien määrä on kasvanut. Yksin elävien on katettava kaikki menonsa yhden ihmisen palkasta/yhden ihmisen tuloilla. Tilanne on erityisen vaikea niille, joilla on lapsia, matalapalkkaisille, vähän koulutetuille, naisille, jotka kärsivät aina palkkasyrjinnästä ja syrjinnästä työelämässä, sekä henkilöille, joilla on joustava työsopimus. |
| --- | --- |

4.1.4

Kotitalouksien tulotaso selittää myös sitä, miten ne kokevat hintojen kehityksen. Väestön erilaisiin kokemuksiin saattaa vaikuttaa vahvistavasti myös se, että yksin elävien määrä on kasvanut. Yksin elävien on katettava kaikki menonsa yhden ihmisen palkasta/yhden ihmisen tuloilla. Tilanne on erityisen vaikea niille, joilla on lapsia, matalapalkkaisille, vähän koulutetuille, naisille, jotka kärsivät aina palkkasyrjinnästä ja syrjinnästä työelämässä, sekä henkilöille, joilla on joustava työsopimus.

Image

Image

| 4.1.5 | Huomattakoon, että yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskennassa huomioon otettavien tavaroiden ja palvelujen erityispiirteet voivat vaihdella vuodesta toiseen, ja niiden laatu saattaa parantua hinnan kuitenkaan muuttumatta. Koska indeksissä ei kuitenkaan oteta huomioon tällaisia muutoksia, ne näkyvät siinä hinnanalennuksina. (Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, etteikö edeltävä tuote tai palvelu voisi olla edelleen markkinoilla kuluttajien saatavilla. Alennusta ei siis todellisuudessa ole, vaan se on sitä vain ”paperilla”) EKP:n mukaan tavaroilla, joiden laatu paranee huomattavasti ja usein, on arviolta noin 8–9 prosentin painoarvo menoissa kokonais-YKHI:ssä (autot, tietokoneet, matkapuhelimet jne.). |
| --- | --- |

4.1.5

Huomattakoon, että yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskennassa huomioon otettavien tavaroiden ja palvelujen erityispiirteet voivat vaihdella vuodesta toiseen, ja niiden laatu saattaa parantua hinnan kuitenkaan muuttumatta. Koska indeksissä ei kuitenkaan oteta huomioon tällaisia muutoksia, ne näkyvät siinä hinnanalennuksina. (Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, etteikö edeltävä tuote tai palvelu voisi olla edelleen markkinoilla kuluttajien saatavilla. Alennusta ei siis todellisuudessa ole, vaan se on sitä vain ”paperilla”) EKP:n mukaan tavaroilla, joiden laatu paranee huomattavasti ja usein, on arviolta noin 8–9 prosentin painoarvo menoissa kokonais-YKHI:ssä (autot, tietokoneet, matkapuhelimet jne.).

| 4.1.6 | On otettava esille myös edellä mainittujen tavaroiden ja palvelujen vähittäiskauppiaiden ja yritysten käyttäytyminen eurorahaan siirtymisen yhteydessä, sillä se pyöristi hintoja (vuokria) perusteettomasti ylöspäin. Tiettyä hinnannousua voidaan tosin perustella esim. uudelleenmerkitsemisestä aiheutuneilla lisäkustannuksilla tai sillä, että hintoja ei nostettu aiemmin, sillä haluttiin löydä kaksi kärpästä yhdellä iskulla ja lykätä hintojen nostaminen euron käyttöönoton yhteyteen. Eurostat arvioi, että eurorahaan siirtymisen osuus oli 0,12–0,29 prosenttia euroalueen kokonais-YKHI:stä vuonna 2002. |
| --- | --- |

4.1.6

On otettava esille myös edellä mainittujen tavaroiden ja palvelujen vähittäiskauppiaiden ja yritysten käyttäytyminen eurorahaan siirtymisen yhteydessä, sillä se pyöristi hintoja (vuokria) perusteettomasti ylöspäin. Tiettyä hinnannousua voidaan tosin perustella esim. uudelleenmerkitsemisestä aiheutuneilla lisäkustannuksilla tai sillä, että hintoja ei nostettu aiemmin, sillä haluttiin löydä kaksi kärpästä yhdellä iskulla ja lykätä hintojen nostaminen euron käyttöönoton yhteyteen. Eurostat arvioi, että eurorahaan siirtymisen osuus oli 0,12–0,29 prosenttia euroalueen kokonais-YKHI:stä vuonna 2002.

| 4.1.7 | Euron käyttöönoton aikaan osui myös muita, yhteiseen rahaan liittymättömiä yksittäisiä tapahtumia, jotka saattoivat vaikuttaa koetun inflaation nousuun. Näistä voidaan mainita öljyn huomattava kallistuminen (+ 35 prosenttia vuoden 2001 joulukuun ja vuoden 2002 huhtikuun välillä) sekä huono sato, joka johtui Euroopan kylmästä talvesta. Nämä tapahtumat vaikuttivat myös euroalueen ulkopuolisiin talouksiin. |
| --- | --- |

4.1.7

Euron käyttöönoton aikaan osui myös muita, yhteiseen rahaan liittymättömiä yksittäisiä tapahtumia, jotka saattoivat vaikuttaa koetun inflaation nousuun. Näistä voidaan mainita öljyn huomattava kallistuminen (+ 35 prosenttia vuoden 2001 joulukuun ja vuoden 2002 huhtikuun välillä) sekä huono sato, joka johtui Euroopan kylmästä talvesta. Nämä tapahtumat vaikuttivat myös euroalueen ulkopuolisiin talouksiin.

4.2   Psykologiset selitykset

| 4.2.1 | Kuluttajat saattavat kiinnittää herkemmin huomiota hintojen nousuun kuin hintojen laskuun kyseessä olevasta tuotteesta riippumatta. Tätä herkkyyttä on vielä lisännyt uuden yhteisvaluutan käyttöönotto, joka oli hyppy tuntemattomaan, samalle tuotteelle euron käyttöönoton yhteydessä ilmoitettujen useiden eri hintojen herättämä epäluulo sekä niihin tavaroihin ja palveluihin liittyvien menojen suuruus, joiden hinnat nousivat (vuokrat, elintarvikkeet, bensiini). |
| --- | --- |

4.2.1

Kuluttajat saattavat kiinnittää herkemmin huomiota hintojen nousuun kuin hintojen laskuun kyseessä olevasta tuotteesta riippumatta. Tätä herkkyyttä on vielä lisännyt uuden yhteisvaluutan käyttöönotto, joka oli hyppy tuntemattomaan, samalle tuotteelle euron käyttöönoton yhteydessä ilmoitettujen useiden eri hintojen herättämä epäluulo sekä niihin tavaroihin ja palveluihin liittyvien menojen suuruus, joiden hinnat nousivat (vuokrat, elintarvikkeet, bensiini).

| 4.2.2 | Koska yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskennassa ei oteta nykyään huomioon omassa asunnossaan asuvien asunnonomistajien asumismenoja, asuntojen jyrkkä hinnannousu eräissä maissa saattaa selittää koetun ja todellisen inflaation välisen eron. |
| --- | --- |

4.2.2

Koska yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin laskennassa ei oteta nykyään huomioon omassa asunnossaan asuvien asunnonomistajien asumismenoja, asuntojen jyrkkä hinnannousu eräissä maissa saattaa selittää koetun ja todellisen inflaation välisen eron.

| 4.2.3 | Lisäksi kuluttajat, jotka jonkin tuotteen ostamista harkitessaan muuntavat eurot entiseksi kansalliseksi valuutaksi, ottavat viitehinnaksi ennen euron käyttöönottoa voimassa olleen hinnan. Tämä aiheuttaa vinoutuman, sillä entinen hinta ei ole enää ajankohtainen inflaation takia (3). |
| --- | --- |

4.2.3

Lisäksi kuluttajat, jotka jonkin tuotteen ostamista harkitessaan muuntavat eurot entiseksi kansalliseksi valuutaksi, ottavat viitehinnaksi ennen euron käyttöönottoa voimassa olleen hinnan. Tämä aiheuttaa vinoutuman, sillä entinen hinta ei ole enää ajankohtainen inflaation takia (3).

| 4.2.4 | On myös huomattava, että monet kuluttajat ja jopa tarkkailijat sekoittavat usein ostovoiman kehityksen ja elintasoon kohdistuvat kasvavat odotukset. Useat indikaattorit osoittavat kuitenkin, että elintasoon kohdistuviin kuluttajien odotuksiin vaikuttavat entistä enemmän tekniikan nopea muuttuminen, uusien tuotteiden ja palvelujen ilmaantuminen (ne tulevat usein lisäksi tavanomaiseen kulutukseen), yhä kehittyneempi markkinointi sekä sosiaalisen paineen sanelemien kulutustottumusten nopea leviäminen. Jos esimerkiksi ostetaan muiden hankintojen lisäksi GPS-laite tai korvataan kasvikset esipestyillä ja esivalmistetuilla kasviksilla, näyttää siltä, että se vaikuttaa ostovoimaan, kun tosiasiassa kotitalouksien budjettiin kohdistuva paine johtuu siitä, että odotukset kasvavat nopeammin kuin tulot. |
| --- | --- |

4.2.4

On myös huomattava, että monet kuluttajat ja jopa tarkkailijat sekoittavat usein ostovoiman kehityksen ja elintasoon kohdistuvat kasvavat odotukset. Useat indikaattorit osoittavat kuitenkin, että elintasoon kohdistuviin kuluttajien odotuksiin vaikuttavat entistä enemmän tekniikan nopea muuttuminen, uusien tuotteiden ja palvelujen ilmaantuminen (ne tulevat usein lisäksi tavanomaiseen kulutukseen), yhä kehittyneempi markkinointi sekä sosiaalisen paineen sanelemien kulutustottumusten nopea leviäminen. Jos esimerkiksi ostetaan muiden hankintojen lisäksi GPS-laite tai korvataan kasvikset esipestyillä ja esivalmistetuilla kasviksilla, näyttää siltä, että se vaikuttaa ostovoimaan, kun tosiasiassa kotitalouksien budjettiin kohdistuva paine johtuu siitä, että odotukset kasvavat nopeammin kuin tulot.

4.3   Metodologiset selitykset

| 4.3.1 | Tarkoituksena ei ole kyseenalaistaa yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin validiteettia; sehän perustuu siihen, että kansalliset tilastokeskukset keräävät kuukausittain tiedot yli 700 tavarasta ja palvelusta. Tämä merkitsee lähes 1,7:ää miljoonaa havaintoa 180 000 myyntipisteessä kuukausittain. |
| --- | --- |

4.3.1

Tarkoituksena ei ole kyseenalaistaa yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin validiteettia; sehän perustuu siihen, että kansalliset tilastokeskukset keräävät kuukausittain tiedot yli 700 tavarasta ja palvelusta. Tämä merkitsee lähes 1,7:ää miljoonaa havaintoa 180 000 myyntipisteessä kuukausittain.

| 4.3.2 | On kuitenkin muistutettava, että yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi on tulosta tietyistä sopimuksista, jotka koskevat pääasiassa (1) indeksin muodostavia, laskennassa huomioon otettavia indikaattoreita ja (2) niiden painoarvoa. |
| --- | --- |

4.3.2

On kuitenkin muistutettava, että yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi on tulosta tietyistä sopimuksista, jotka koskevat pääasiassa (1) indeksin muodostavia, laskennassa huomioon otettavia indikaattoreita ja (2) niiden painoarvoa.

| 4.3.3 | Kuten taulukko osoittaa, kotitalouksien menojen rakenne vaihtelee kuitenkin tulojen mukaan. Vaihtelu on suurinta todellisissa asumisvuokrissa, sillä niiden osuus menoista on 5–6 kertaa suurempi niissä 20 prosentissa kotitalouksista, jotka ovat köyhimpiä, kuin niissä 20 prosentissa kotitalouksista, jotka ovat rikkaimpia. Ero selittyy sillä, että rikkaimmat ovat samaan aikaan sekä omistajia että vuokralaisia. Näin asuntojen hintojen kehitys vaikuttaa näihin ryhmiin eri tavalla. Köyhimmät kotitaloudet käyttävät myös 81 prosenttia enemmän tuloistaan elintarvikkeiden ja alkoholittomien juomien ostamiseen, jolloin ne ovat alttiimpia elintarvikkeiden jyrkille maailmanmarkkinahinnan nousuille. Rikkaammat kotitaloudet käyttävät 67 prosenttia enemmän uusien ajoneuvojen hankintaan kuin ensimmäinen kvintiili eli pienituloisimmat. Koska uusien ajoneuvojen hinnat ovat kehittyneet kaudella 2000–2008 paljon hitaammin kuin yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi, myönteinen kehitys vaikuttaa niihin voimakkaasti.












  Euroalue — YKHI = 1 000
  (vuosi 2005) | Keskimääräinen vuosittainen kasvuaste
  (2000–2008; YKHI = 2,3) | 1. kvintiili | 5. kvintiili | 1.–5. kvintiilin välinen ero | Keskimääräiset kulutusmenot (OVS) | Painoarvo YKHI:ssä | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp01 Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat | 2,5 | 195 | 108 | 80,6 | 143,3 | 154,91 | 11,6 |
| cp02 Alkoholijuomat, tupakka ja narkoottiset aineet | 4,1 | 29 | 17 | 70,6 | 21,4 | 40,71 | 19,3 |
| cp03 Vaatteet ja jalkineet | 1,4 | 54 | 62 | -12,9 | 60,3 | 74,20 | 13,9 |
| cp04 Asuminen, vesi, sähkö, kaasu ja muut polttoaineet | 3,1 | 325 | 251 | 29,5 | 278,9 | 150,50 | -128,4 |
| joilla cp041 Todelliset asumisvuokrat | 1,9 | 134 | 24 | 458,3 | 53,8 | 63,50 | 9,7 |
| cp042 Laskennalliset asumisvuokrat | - | 106 | 151 | -29,8 | 143,9 | | — |
| cp05 Kalusteet, kotitalouskoneet ja yleinen kodinhoito | 1,3 | 41 | 69 | -40,6 | 56,8 | 76,5 | 19,7 |
| cp06 Terveys | 2,5 | 31 | 42 | -26,2 | 35,7 | 41,67 | 5,9 |
| cp07 Liikenne | 2,8 | 92 | 146 | -37,0 | 125,6 | 153,31 | 27,7 |
| joilla cp071 Ajoneuvon hankinta | 1,2 | 23 | 70 | -67,1 | 48,1 | 47,93 | -0,1 |
| cp08 Viestintä | -2,7 | 37 | 24 | 54,2 | 28,6 | 29,19 | 0,6 |
| cp09 Kulttuuri ja vapaa-aika | 0,6 | 64 | 90 | -28,9 | 83,0 | 94,66 | 11,7 |
| cp10 Koulutus | 4,0 | 7 | 10 | -30,0 | 8,7 | 9,49 | 0,8 |
| cp11 Hotellit, kahvilat ja ravintolat | 3,2 | 42 | 67 | -37,3 | 55,2 | 93,19 | 38,0 |
| cp12 Muut tavarat ja palvelut | 2,3 | 85 | 113 | -24,8 | 102,5 | 81,67 | -20,8 |
| joilla cp121 Henkilökohtainen hygienia | 1,9 | 27 | 25 | 8,0 | 26,1 | 26,36 | 0,2 |
| cp125 Vakuutukset | 2,5 | 44 | 63 | -30,2 | 55,2 | 18,60 | -36,6 |
| Lähde: Eurostat; omat laskelmat. |

4.3.3

Kuten taulukko osoittaa, kotitalouksien menojen rakenne vaihtelee kuitenkin tulojen mukaan. Vaihtelu on suurinta todellisissa asumisvuokrissa, sillä niiden osuus menoista on 5–6 kertaa suurempi niissä 20 prosentissa kotitalouksista, jotka ovat köyhimpiä, kuin niissä 20 prosentissa kotitalouksista, jotka ovat rikkaimpia. Ero selittyy sillä, että rikkaimmat ovat samaan aikaan sekä omistajia että vuokralaisia. Näin asuntojen hintojen kehitys vaikuttaa näihin ryhmiin eri tavalla. Köyhimmät kotitaloudet käyttävät myös 81 prosenttia enemmän tuloistaan elintarvikkeiden ja alkoholittomien juomien ostamiseen, jolloin ne ovat alttiimpia elintarvikkeiden jyrkille maailmanmarkkinahinnan nousuille. Rikkaammat kotitaloudet käyttävät 67 prosenttia enemmän uusien ajoneuvojen hankintaan kuin ensimmäinen kvintiili eli pienituloisimmat. Koska uusien ajoneuvojen hinnat ovat kehittyneet kaudella 2000–2008 paljon hitaammin kuin yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi, myönteinen kehitys vaikuttaa niihin voimakkaasti.

Euroalue — YKHI = 1 000

(vuosi 2005)

Keskimääräinen vuosittainen kasvuaste

(2000–2008; YKHI = 2,3)

1. kvintiili

5. kvintiili

1.–5. kvintiilin välinen ero

Keskimääräiset kulutusmenot (OVS)

Painoarvo YKHI:ssä

Ero

cp01 Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat

2,5

195

108

80,6

143,3

154,91

11,6

cp02 Alkoholijuomat, tupakka ja narkoottiset aineet

4,1

29

17

70,6

21,4

40,71

19,3

cp03 Vaatteet ja jalkineet

1,4

54

62

-12,9

60,3

74,20

13,9

cp04 Asuminen, vesi, sähkö, kaasu ja muut polttoaineet

3,1

325

251

29,5

278,9

150,50

-128,4

joilla cp041 Todelliset asumisvuokrat

1,9

134

24

458,3

53,8

63,50

9,7

cp042 Laskennalliset asumisvuokrat

-

106

151

-29,8

143,9

—

cp05 Kalusteet, kotitalouskoneet ja yleinen kodinhoito

1,3

41

69

-40,6

56,8

76,5

19,7

cp06 Terveys

2,5

31

42

-26,2

35,7

41,67

5,9

cp07 Liikenne

2,8

92

146

-37,0

125,6

153,31

27,7

joilla cp071 Ajoneuvon hankinta

1,2

23

70

-67,1

48,1

47,93

-0,1

cp08 Viestintä

-2,7

37

24

54,2

28,6

29,19

0,6

cp09 Kulttuuri ja vapaa-aika

0,6

64

90

-28,9

83,0

94,66

11,7

cp10 Koulutus

4,0

7

10

-30,0

8,7

9,49

0,8

cp11 Hotellit, kahvilat ja ravintolat

3,2

42

67

-37,3

55,2

93,19

38,0

cp12 Muut tavarat ja palvelut

2,3

85

113

-24,8

102,5

81,67

-20,8

joilla cp121 Henkilökohtainen hygienia

1,9

27

25

8,0

26,1

26,36

0,2

cp125 Vakuutukset

2,5

44

63

-30,2

55,2

18,60

-36,6

Lähde: Eurostat; omat laskelmat.

| 4.3.3.1 | Seuraavassa taulukossa esitetään ääripäiden tuloryhmiin kohdistuvien inflaatioiden erot niiden kulutusprofiilin pohjalta alkaen vuodesta 1996. Kahdentoista viime vuoden aikana köyhiin kohdistuva inflaatio on ylittänyt rikkaimpiin kohdistuvan inflaation kuuteen otteeseen ja päinvastainen tilanne on esiintynyt kolme kertaa. Kolmena vuonna ei ole havaittu merkittäviä eroja. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Seuraavassa taulukossa esitetään ääripäiden tuloryhmiin kohdistuvien inflaatioiden erot niiden kulutusprofiilin pohjalta alkaen vuodesta 1996. Kahdentoista viime vuoden aikana köyhiin kohdistuva inflaatio on ylittänyt rikkaimpiin kohdistuvan inflaation kuuteen otteeseen ja päinvastainen tilanne on esiintynyt kolme kertaa. Kolmena vuonna ei ole havaittu merkittäviä eroja.

Image

| 4.3.3.2 | Tämän rakenteellisen vaikutuksen lisäksi näyttää siltä, että elintarvikkeiden raaka-aineiden hintojen noustessa köyhimmät kotitaloudet, jotka valitsevat halvempia merkkejä tai tekevät ostoksensa laatikkomyymälöistä, kärsivät vielä enemmän hintojen noususta, sillä raaka-aineiden osuus elintarvikkeiden kuluttajahinnoista on suurempi (kun taas sitä vastoin esim. pakkaus- ja markkinointikulujen osuus on pienempi). |
| --- | --- |

4.3.3.2

Tämän rakenteellisen vaikutuksen lisäksi näyttää siltä, että elintarvikkeiden raaka-aineiden hintojen noustessa köyhimmät kotitaloudet, jotka valitsevat halvempia merkkejä tai tekevät ostoksensa laatikkomyymälöistä, kärsivät vielä enemmän hintojen noususta, sillä raaka-aineiden osuus elintarvikkeiden kuluttajahinnoista on suurempi (kun taas sitä vastoin esim. pakkaus- ja markkinointikulujen osuus on pienempi).

| 4.3.3.3 | Köyhimmät kotitaloudet eivät voi myöskään lieventää hintojen nousun vaikutuksia budjettinsa avulla, sillä niiden säästöaste on rakenteellisesti heikko ja niiden on vaikeampaa saada luottoa. Lisäksi vaarana on ylivelkaantuminen. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Köyhimmät kotitaloudet eivät voi myöskään lieventää hintojen nousun vaikutuksia budjettinsa avulla, sillä niiden säästöaste on rakenteellisesti heikko ja niiden on vaikeampaa saada luottoa. Lisäksi vaarana on ylivelkaantuminen.

| 4.3.3.4 | Tämä pätee jäsenvaltioiden tasolla, sillä kuten alla olevasta taulukosta käy ilmi, kotitaloudet käyttävät eri osuuden tuloistaan eri tavara- ja palveluryhmiin riippuen maantieteellisistä erityispiirteistä (liikennekustannukset ovat korkeat saaristoaseman takia), sosioekonomisen kehityksen tasosta (romanialaiset ja bulgarialaiset perheet käyttävät lähes kolme kertaa enemmän elintarvikkeisiin kuin perheet muissa maissa) jne. Kahdessa viimeisessä sarakkeessa esitetään, missä määrin menot ovat yhdenmukaisia maaryhmien sisällä ja euroalueen sisällä (mitä pienempi on variaatiokerroin, sitä enemmän on yhdenmukaisuutta). Euroalueen maissa on paljon yhtäläisyyksiä, mutta samaa ei voida sanoa muista ryhmistä. Tämä osoittaa yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin rajoitukset, sillä se perustuu keskimääräisiin painotuksiin eikä voi näin ollen heijastella maiden erityisiä tilanteita. Tätä seikkaa ei pitäisi aliarvioida euroalueeseen liittyvissä maissa, kun otetaan huomioon rahapolitiikkaan ja inflaatioon liittyvät vaikutukset. | Euroalue
  (paitsi Lux) | 3 euro-alueen ulko-puolista vanhaa jäsen-maata | Euroalueen ulkopuoliset uudet jäsenmaat
  (paitsi Kypros, Malta ja Slovenia) | Kypros, Malta | Romania, Bulgaria | Ryhmien välinen variaatiokerroin | Euro-alueen sisäinen variaatiokerroin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asuminen, vesi, sähkö, kaasu ja muut polttoaineet | 26,11 | 30,57 | 22,86 | 15,33 | 25,15 | 0,23 | 0,10 |
| Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat | 14,24 | 11,06 | 25,85 | 18,17 | 37,88 | 0,50 | 0,18 |
| Liikenne | 12,94 | 13,82 | 10,22 | 15,60 | 5,73 | 0,33 | 0,16 |
| Muut tavarat ja palvelut | 10,14 | 7,65 | 6,25 | 6,89 | 3,07 | 0,38 | 0,29 |
| Kulttuuri ja vapaa-aika | 8,65 | 12,33 | 6,98 | 8,02 | 3,54 | 0,40 | 0,32 |
| Hotellit, kahvilat ja ravintolat | 6,21 | 5,27 | 3,97 | 7,68 | 2,34 | 0,40 | 0,35 |
| Alkoholijuomat, tupakka ja narkoottiset aineet | 2,61 | 2,56 | 3,05 | 2,32 | 4,78 | 0,32 | 0,40 |
| Kalusteet, kotitalouskoneet ja yleinen kodinhoito | 5,77 | 6,34 | 5,00 | 8,30 | 3,39 | 0,31 | 0,13 |
| Vaatteet ja jalkineet | 5,70 | 4,92 | 6,02 | 8,04 | 4,66 | 0,23 | 0,21 |
| Terveys | 3,53 | 2,12 | 3,54 | 3,89 | 4,07 | 0,22 | 0,44 |
| Viestintä | 3,06 | 2,73 | 5,21 | 3,16 | 4,72 | 0,29 | 0,17 |
| Koulutus | 1,05 | 0,63 | 1,05 | 2,59 | 0,66 | 0,68 | 0,61 |
| Huom. Luxemburgin tiedot eivät ole käytettävissä. |

4.3.3.4

Tämä pätee jäsenvaltioiden tasolla, sillä kuten alla olevasta taulukosta käy ilmi, kotitaloudet käyttävät eri osuuden tuloistaan eri tavara- ja palveluryhmiin riippuen maantieteellisistä erityispiirteistä (liikennekustannukset ovat korkeat saaristoaseman takia), sosioekonomisen kehityksen tasosta (romanialaiset ja bulgarialaiset perheet käyttävät lähes kolme kertaa enemmän elintarvikkeisiin kuin perheet muissa maissa) jne. Kahdessa viimeisessä sarakkeessa esitetään, missä määrin menot ovat yhdenmukaisia maaryhmien sisällä ja euroalueen sisällä (mitä pienempi on variaatiokerroin, sitä enemmän on yhdenmukaisuutta). Euroalueen maissa on paljon yhtäläisyyksiä, mutta samaa ei voida sanoa muista ryhmistä. Tämä osoittaa yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin rajoitukset, sillä se perustuu keskimääräisiin painotuksiin eikä voi näin ollen heijastella maiden erityisiä tilanteita. Tätä seikkaa ei pitäisi aliarvioida euroalueeseen liittyvissä maissa, kun otetaan huomioon rahapolitiikkaan ja inflaatioon liittyvät vaikutukset.

Euroalue

(paitsi Lux)

3 euro-alueen ulko-puolista vanhaa jäsen-maata

Euroalueen ulkopuoliset uudet jäsenmaat

(paitsi Kypros, Malta ja Slovenia)

Kypros, Malta

Romania, Bulgaria

Ryhmien välinen variaatiokerroin

Euro-alueen sisäinen variaatiokerroin

Asuminen, vesi, sähkö, kaasu ja muut polttoaineet

26,11

30,57

22,86

15,33

25,15

0,23

0,10

Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat

14,24

11,06

25,85

18,17

37,88

0,50

0,18

Liikenne

12,94

13,82

10,22

15,60

5,73

0,33

0,16

Muut tavarat ja palvelut

10,14

7,65

6,25

6,89

3,07

0,38

0,29

Kulttuuri ja vapaa-aika

8,65

12,33

6,98

8,02

3,54

0,40

0,32

Hotellit, kahvilat ja ravintolat

6,21

5,27

3,97

7,68

2,34

0,40

0,35

Alkoholijuomat, tupakka ja narkoottiset aineet

2,61

2,56

3,05

2,32

4,78

0,32

0,40

Kalusteet, kotitalouskoneet ja yleinen kodinhoito

5,77

6,34

5,00

8,30

3,39

0,31

0,13

Vaatteet ja jalkineet

5,70

4,92

6,02

8,04

4,66

0,23

0,21

Terveys

3,53

2,12

3,54

3,89

4,07

0,22

0,44

Viestintä

3,06

2,73

5,21

3,16

4,72

0,29

0,17

Koulutus

1,05

0,63

1,05

2,59

0,66

0,68

0,61

Huom. Luxemburgin tiedot eivät ole käytettävissä.

| 4.3.4 | Samalla tavoin on toisinaan huomattavia eroja kulutusmenojen keskimääräisen rakenteen ja sen välillä, miten laskennassa huomioon otettavia indikaattoreita painotetaan yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä. Euroalueen kotitaloudet kuluttivat keskimäärin 27,5 prosenttia tuloistaan asumiseen, veteen ja energiaan, vaikka kyseisen kategorian osuus on yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä vain 16,3 prosenttia. Myös terveys ja vakuutukset ovat alipainotettuja. Liikaa painoarvoa on sen sijaan elintarvikkeilla, liikenteellä sekä kategorialla ”hotellit, kahvilat ja ravintolat.” |
| --- | --- |

4.3.4

Samalla tavoin on toisinaan huomattavia eroja kulutusmenojen keskimääräisen rakenteen ja sen välillä, miten laskennassa huomioon otettavia indikaattoreita painotetaan yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä. Euroalueen kotitaloudet kuluttivat keskimäärin 27,5 prosenttia tuloistaan asumiseen, veteen ja energiaan, vaikka kyseisen kategorian osuus on yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä vain 16,3 prosenttia. Myös terveys ja vakuutukset ovat alipainotettuja. Liikaa painoarvoa on sen sijaan elintarvikkeilla, liikenteellä sekä kategorialla ”hotellit, kahvilat ja ravintolat.”

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Rahoitusmarkkinoiden kehityksen taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset”, EUVL C 10, 15.1.2008, s. 96, kohta 1.14.

1

(2)  Belgian kansallispankki, ”L'évolution de l'inflation en Belgique: une analyse de la Banque nationale de Belgique réalisée à la demande du gouvernement fédéral” (Inflaation kehitys Belgiassa: Belgian kansallispankin liittovaltion hallituksen pyynnöstä laatima analyysi), Revue économique, 2008, s. 17.

2

L'évolution de l'inflation en Belgique: une analyse de la Banque nationale de Belgique réalisée à la demande du gouvernement fédéral

(3)  Esimerkki: Suunnittelen ostavani auton vuoden 2002 lopulla ja muistelen, että vuosi aiemmin hinta oli 100. 100 on nyt viitehintani, mutta YKHI:n mukainen inflaatio on ollut sittemmin 2,2, joten vertailuhintani pitäisi olla 100:n sijaan 102,2. Jos toteutan aikeeni vuonna 2007, ero on vielä suurempi, sillä hinta on jo 114.

3

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/140

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Albanian kansalaisyhteiskunnan rooli laajentumista valmistelevissa EU:n tukiohjelmissa”

(2009/C 27/28)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Albanian kansalaisyhteiskunnan rooli laajentumista valmistelevissa EU:n tukiohjelmissa.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 12. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Susanna Florio.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Taustaa

| 1.1 | Koko Länsi-Balkanin alueen vakaudella, rauhalla, kehityksellä ja yhdentymisellä on ratkaiseva merkitys Euroopan nykyiselle tilanteelle ja tulevaisuudelle. Ajan myötä on kuitenkin käynyt yhä ilmeisemmäksi, että alueen maita koskevia Euroopan unionin politiikkoja on vahvistettava. |
| --- | --- |

1.1

Koko Länsi-Balkanin alueen vakaudella, rauhalla, kehityksellä ja yhdentymisellä on ratkaiseva merkitys Euroopan nykyiselle tilanteelle ja tulevaisuudelle. Ajan myötä on kuitenkin käynyt yhä ilmeisemmäksi, että alueen maita koskevia Euroopan unionin politiikkoja on vahvistettava.

| 1.2 | Koska Albania sijaitsee Välimeren rannikolla ja sen merkitys alueen ajoittain herkän tasapainon vuoksi on huomattava, unionin toimielinten on syytä kiinnittää siihen erityistä huomiota. Euro—Välimeri-kumppanuus on muodostanut keskeiset puitteet Euroopan unionin ja Välimeren etelärannalla sijaitsevien kumppanivaltioiden suhteille yli kymmenen vuoden ajan. Kumppanuuden tavoitteena on edistää alueen vakautta pitkällä aikavälillä. Albania liittyi Euro—Välimeri-prosessiin marraskuun alussa 2007. |
| --- | --- |

1.2

Koska Albania sijaitsee Välimeren rannikolla ja sen merkitys alueen ajoittain herkän tasapainon vuoksi on huomattava, unionin toimielinten on syytä kiinnittää siihen erityistä huomiota. Euro—Välimeri-kumppanuus on muodostanut keskeiset puitteet Euroopan unionin ja Välimeren etelärannalla sijaitsevien kumppanivaltioiden suhteille yli kymmenen vuoden ajan. Kumppanuuden tavoitteena on edistää alueen vakautta pitkällä aikavälillä. Albania liittyi Euro—Välimeri-prosessiin marraskuun alussa 2007.

| 1.3 | Euroopan unioni on suunnitellut lukuisia toimenpiteitä albanialaisten instituutioiden taloudellisen, demokraattisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi. Paikallisviranomaisilla ja kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli pyrittäessä edistämään kansalaisten osallistumista Euroopan yhdentymisprosessiin. |
| --- | --- |

1.3

Euroopan unioni on suunnitellut lukuisia toimenpiteitä albanialaisten instituutioiden taloudellisen, demokraattisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi. Paikallisviranomaisilla ja kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli pyrittäessä edistämään kansalaisten osallistumista Euroopan yhdentymisprosessiin.

| 1.4 | Käsillä olevan ETSK:n lausunnon tavoitteena on tuoda esiin kansalaisyhteiskunnan roolia ja tarvetta seurata saavutettuja edistysaskelia sekä esteitä, joita vielä on Albanian demokraattisten instituutioiden vahvistamisen ja unionin politiikkoihin lähentämisen tiellä. |
| --- | --- |

1.4

Käsillä olevan ETSK:n lausunnon tavoitteena on tuoda esiin kansalaisyhteiskunnan roolia ja tarvetta seurata saavutettuja edistysaskelia sekä esteitä, joita vielä on Albanian demokraattisten instituutioiden vahvistamisen ja unionin politiikkoihin lähentämisen tiellä.

| 1.5 | ETSK:n kolmen ryhmän jäsenistä koostunut valtuuskunta vieraili Tiranassa Albaniassa 31. maaliskuuta — 1. huhtikuuta 2008. Heillä oli tilaisuus tavata lukuisia Albanian kansalaisyhteiskunnan yhdistysten ja järjestöjen edustajia. Käyty vuoropuhelu oli erittäin rakentavaa, ja se on otettu huomioon käsillä olevaa lausuntoa laadittaessa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK:n kolmen ryhmän jäsenistä koostunut valtuuskunta vieraili Tiranassa Albaniassa 31. maaliskuuta — 1. huhtikuuta 2008. Heillä oli tilaisuus tavata lukuisia Albanian kansalaisyhteiskunnan yhdistysten ja järjestöjen edustajia. Käyty vuoropuhelu oli erittäin rakentavaa, ja se on otettu huomioon käsillä olevaa lausuntoa laadittaessa.

2.   Päätelmät ja suositukset

| 2.1 | Kansalaisyhteiskunnalla on kaikissa muodoissaan ratkaiseva rooli minkä tahansa maan demokraattisessa ja siviilioikeudellisessa kehityksessä (1). Tämä pätee erityisesti Albanian kaltaiseen maahan, joka merkittävän geopoliittisen sijaintinsa ansiosta on viime vuosina edistynyt huomattavasti demokraattisten instituutioiden vakiinnuttamisessa ja lähentymisessä EU:n toimielimiin ja länsimaisiin organisaatioihin (Nato). |
| --- | --- |

2.1

Kansalaisyhteiskunnalla on kaikissa muodoissaan ratkaiseva rooli minkä tahansa maan demokraattisessa ja siviilioikeudellisessa kehityksessä (1). Tämä pätee erityisesti Albanian kaltaiseen maahan, joka merkittävän geopoliittisen sijaintinsa ansiosta on viime vuosina edistynyt huomattavasti demokraattisten instituutioiden vakiinnuttamisessa ja lähentymisessä EU:n toimielimiin ja länsimaisiin organisaatioihin (Nato).

| 2.2 | Hallitusten hyväksymien politiikkojen seuranta ja kansalaisten aktiivinen panos ovat osallistavan ja demokraattisen yhteiskunnallisen kehityksen välttämättömiä osatekijöitä. |
| --- | --- |

2.2

Hallitusten hyväksymien politiikkojen seuranta ja kansalaisten aktiivinen panos ovat osallistavan ja demokraattisen yhteiskunnallisen kehityksen välttämättömiä osatekijöitä.

| 2.3 | Näin ollen ETSK katsoo, että Albaniassa toimivan Euroopan komission edustuston tulisi kiinnittää enemmän huomiota ja varata enemmän resursseja koko kansalaisyhteiskunnan toimintaan, ja sen tulisi olla yksi edustuston työskentelyn painopisteistä. Tällaista toimintaa tulisi vahvistaa maaseutualueilla ja muita heikommin kehittyneillä alueilla. |
| --- | --- |

2.3

Näin ollen ETSK katsoo, että Albaniassa toimivan Euroopan komission edustuston tulisi kiinnittää enemmän huomiota ja varata enemmän resursseja koko kansalaisyhteiskunnan toimintaan, ja sen tulisi olla yksi edustuston työskentelyn painopisteistä. Tällaista toimintaa tulisi vahvistaa maaseutualueilla ja muita heikommin kehittyneillä alueilla.

| 2.4 | Koska maassa vaikuttaa erilaisia kansainvälisiä toimijoita, jotka eri hankkeiden avulla tukevat Albanian kansalaisyhteiskunnan toimintaa, ja koska maan yhteiskunnalliseen rakenteeseen liittyy tiettyjä objektiivisia vaikeuksia ja ominaispiirteitä, EU:n tavalla reagoida maan tilanteeseen on suuri merkitys. Erityisesti rahoituksen saannille tulisi määrätä tiettyjä edellytyksiä, niin että etusijalle asetetaan sellaiset organisaatiot, joiden toiminnalla on selkeät tavoitteet ja jotka todella edustavat kansalaisia. |
| --- | --- |

2.4

Koska maassa vaikuttaa erilaisia kansainvälisiä toimijoita, jotka eri hankkeiden avulla tukevat Albanian kansalaisyhteiskunnan toimintaa, ja koska maan yhteiskunnalliseen rakenteeseen liittyy tiettyjä objektiivisia vaikeuksia ja ominaispiirteitä, EU:n tavalla reagoida maan tilanteeseen on suuri merkitys. Erityisesti rahoituksen saannille tulisi määrätä tiettyjä edellytyksiä, niin että etusijalle asetetaan sellaiset organisaatiot, joiden toiminnalla on selkeät tavoitteet ja jotka todella edustavat kansalaisia.

| 2.5 | Muuttuvassa yhteiskunnassa kolmikantaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on keskeinen tehtävä. Komitea on pannut tyytyväisenä merkille kansallisen työneuvoston perustamisen jälkeen eli vuodesta 1996 lähtien saavutetut edistysaskeleet. Kyseisen elimen toiminnassa esiintyy kuitenkin tällä hetkellä ongelmia. Se kaipaisi toimijoiltaan enemmän avoimuutta, osallistumista ja sitoutumista, sekä edustuksellisuutta ja vastuullisuutta. Neuvoston tulisi kokoontua säännöllisesti ja sen tulisi käsitellä kaikkia maan talouden kehittämispolitiikan tärkeimpiä kysymyksiä. Neuvostossa käydyillä keskusteluilla tulisi myös olla todellista vaikutusta hallituksen toimintaan. |
| --- | --- |

2.5

Muuttuvassa yhteiskunnassa kolmikantaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on keskeinen tehtävä. Komitea on pannut tyytyväisenä merkille kansallisen työneuvoston perustamisen jälkeen eli vuodesta 1996 lähtien saavutetut edistysaskeleet. Kyseisen elimen toiminnassa esiintyy kuitenkin tällä hetkellä ongelmia. Se kaipaisi toimijoiltaan enemmän avoimuutta, osallistumista ja sitoutumista, sekä edustuksellisuutta ja vastuullisuutta. Neuvoston tulisi kokoontua säännöllisesti ja sen tulisi käsitellä kaikkia maan talouden kehittämispolitiikan tärkeimpiä kysymyksiä. Neuvostossa käydyillä keskusteluilla tulisi myös olla todellista vaikutusta hallituksen toimintaan.

| 2.6 | Samalla on tuotava uudelleen esiin kansalaisvuoropuhelun merkitys Albanian kansalaisten demokraattisen osallistumisen vahvistamiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan unionilla voi olla merkittävä tehtävä koko kansalaisyhteiskunnan toimijoiden koulutuksessa. Etusija on annettava organisaatioille, jotka toimivat aktiivisesti albanialaisessa yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

2.6

Samalla on tuotava uudelleen esiin kansalaisvuoropuhelun merkitys Albanian kansalaisten demokraattisen osallistumisen vahvistamiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan unionilla voi olla merkittävä tehtävä koko kansalaisyhteiskunnan toimijoiden koulutuksessa. Etusija on annettava organisaatioille, jotka toimivat aktiivisesti albanialaisessa yhteiskunnassa.

| 2.7 | ETSK sitoutuu jatkamaan Albanian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden seurantaa ja tukemista. Samalla se ottaa huomioon maan muutosprosessin nopeuden ja korostaa, että Albanian merkitys koko alueen vakaudelle on huomattava. |
| --- | --- |

2.7

ETSK sitoutuu jatkamaan Albanian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden seurantaa ja tukemista. Samalla se ottaa huomioon maan muutosprosessin nopeuden ja korostaa, että Albanian merkitys koko alueen vakaudelle on huomattava.

| 2.8 | Kuten Ljubljanassa 4.–5. kesäkuuta 2008 järjestetyn toisen Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan foorumin päätelmissä esitettiin, myös Albanian tapauksessa neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen voisi auttaa tuomaan esiin kansalaisyhteiskunnan tarpeita ja luomaan tiiviit suhteet albanialaisten organisaatioiden ja EU:n toimielinten välille. Lisäksi ETSK voi osana Länsi-Balkania koskevaa toimintaansa vahvistaa alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyötä ja varmistaa Albanian täysimittaisen osallistumisen. |
| --- | --- |

2.8

Kuten Ljubljanassa 4.–5. kesäkuuta 2008 järjestetyn toisen Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan foorumin päätelmissä esitettiin, myös Albanian tapauksessa neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen voisi auttaa tuomaan esiin kansalaisyhteiskunnan tarpeita ja luomaan tiiviit suhteet albanialaisten organisaatioiden ja EU:n toimielinten välille. Lisäksi ETSK voi osana Länsi-Balkania koskevaa toimintaansa vahvistaa alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyötä ja varmistaa Albanian täysimittaisen osallistumisen.

| 2.9 | Unionin jäsenmaiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli, kun pyritään lisäämään albanialaisten organisaatioiden osallistumista ja tiedottamaan niille yhteisön politiikoista ja ohjelmista. |
| --- | --- |

2.9

Unionin jäsenmaiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli, kun pyritään lisäämään albanialaisten organisaatioiden osallistumista ja tiedottamaan niille yhteisön politiikoista ja ohjelmista.

3.   Unionin toimintavälineet Albaniassa

| 3.1 | EU:n Länsi-Balkanin politiikan yleisenä kehyksenä on vakautus- ja assosiaatioprosessi, johon myös Albania osallistuu. |
| --- | --- |

3.1

EU:n Länsi-Balkanin politiikan yleisenä kehyksenä on vakautus- ja assosiaatioprosessi, johon myös Albania osallistuu.

| 3.2 | Eurooppa-neuvosto hyväksyi tammikuussa 2006 Albaniaa koskevan kumppanuusaloitteen, johon sisältyy useita lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteita. Heinäkuussa 2006 albanialaiset instituutiot hyväksyivät kansallisen toimintasuunnitelman kumppanuusaloitteeseen sisältyvien suositusten toteuttamiseksi. Tällä hetkellä Albanian hallitus on tarkistamassa vuonna 2006 laadittua toimintasuunnitelmaa kumppanuusaloitteen toteuttamiseksi vuonna 2008. Albania allekirjoitti vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 12. kesäkuuta 2006 ja sitoutui samalla taloudellisia, kaupallisia ja poliittisia näkökohtia koskeviin yhteisiin tavoitteisiin ja alueellisen yhteistyön edistämiseen. |
| --- | --- |

3.2

Eurooppa-neuvosto hyväksyi tammikuussa 2006 Albaniaa koskevan kumppanuusaloitteen, johon sisältyy useita lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteita. Heinäkuussa 2006 albanialaiset instituutiot hyväksyivät kansallisen toimintasuunnitelman kumppanuusaloitteeseen sisältyvien suositusten toteuttamiseksi. Tällä hetkellä Albanian hallitus on tarkistamassa vuonna 2006 laadittua toimintasuunnitelmaa kumppanuusaloitteen toteuttamiseksi vuonna 2008. Albania allekirjoitti vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 12. kesäkuuta 2006 ja sitoutui samalla taloudellisia, kaupallisia ja poliittisia näkökohtia koskeviin yhteisiin tavoitteisiin ja alueellisen yhteistyön edistämiseen.

| 3.3 | Vuosina 2001–2007 Euroopan komission tärkein rahoitusväline Albanian kanssa tehtävässä yhteistyössä oli Cards-ohjelma (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation), johon kuului viisi päätoimialaa:






  — | demokratian vakiinnuttaminen kansalaisyhteiskunnan sekä ihmisoikeuksia, sosiaalisia ja poliittisia oikeuksia edistävien kansalaisjärjestöjen kehitystä tukevien mikrohankkeiden ja vaalijärjestelmää vahvistavien aloitteiden avulla |
| --- | --- | --- |

3.3

Vuosina 2001–2007 Euroopan komission tärkein rahoitusväline Albanian kanssa tehtävässä yhteistyössä oli Cards-ohjelma (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation), johon kuului viisi päätoimialaa:

—

demokratian vakiinnuttaminen kansalaisyhteiskunnan sekä ihmisoikeuksia, sosiaalisia ja poliittisia oikeuksia edistävien kansalaisjärjestöjen kehitystä tukevien mikrohankkeiden ja vaalijärjestelmää vahvistavien aloitteiden avulla

| — | oikeus- ja sisäasiat: oikeusjärjestelmän, syyttäjänviraston ja poliisilaitoksen uudistamisprosessin tukeminen; samalla kehitetään meri- ja maarajojen yhdennettyä hallintaa ja rajapoliisin toimintaa |
| --- | --- |

—

oikeus- ja sisäasiat: oikeusjärjestelmän, syyttäjänviraston ja poliisilaitoksen uudistamisprosessin tukeminen; samalla kehitetään meri- ja maarajojen yhdennettyä hallintaa ja rajapoliisin toimintaa

| — | hallinnollisten valmiuksien kehittäminen: verotus- ja maksujärjestelmän uudistamista, tarjouskilpailuja sekä tilastotietojen keräämistä ja hallintaa koskevat ohjelmat |
| --- | --- |

—

hallinnollisten valmiuksien kehittäminen: verotus- ja maksujärjestelmän uudistamista, tarjouskilpailuja sekä tilastotietojen keräämistä ja hallintaa koskevat ohjelmat

| — | taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehittäminen: kaupan helpottaminen ja paikallisyhteisöjen kehittäminen; lisäksi tuetaan Tempus-ohjelmaa ja korkeakoulutusta edistäviä aloitteita |
| --- | --- |

—

taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehittäminen: kaupan helpottaminen ja paikallisyhteisöjen kehittäminen; lisäksi tuetaan Tempus-ohjelmaa ja korkeakoulutusta edistäviä aloitteita

| — | ympäristö ja luonnonvarat: tuetaan kaupunki- ja aluesuunnitteluun liittyvää ympäristölainsäädäntöä; lisäksi tuetaan vesistöjen ja ilman laatua sekä jätehuoltoa koskevia ohjelmia. |
| --- | --- |

—

ympäristö ja luonnonvarat: tuetaan kaupunki- ja aluesuunnitteluun liittyvää ympäristölainsäädäntöä; lisäksi tuetaan vesistöjen ja ilman laatua sekä jätehuoltoa koskevia ohjelmia.

Cards-ohjelmassa on siirrytty pääasiassa fyysiseen jälleenrakennukseen keskittyneestä ensimmäisestä vaiheesta valtionhallinnon toiminnan parantamiseen, jotta voitaisiin täyttää kumppanuusaloitteeseen sisältyvät tavoitteet ja vakautus- ja assosiaatiosopimukseen kuuluvat vaatimukset. Vuosiksi 2001–2006 Cards-ohjelmasta myönnettiin Albanialle 282,1 miljoonaa euroa (2).

| 3.4 | EU:n tukipolitiikan uudistuksen ja siihen liittyvien muutosten vuoksi Cards-ohjelma on tammikuusta 2007 lähtien korvattu uudella liittymistä valmistelevalla välineellä (Instrument for Pre-Accession Assistance, IPA). Sen tärkeimpänä tehtävänä on koota sekä nykyisiä että mahdollisia tulevia ehdokasvaltioita koskevat tukivälineet yhden ohjelman piiriin. Toukokuussa 2007 hyväksyttiin IPA-ohjelmaan liittyvä monivuotinen ohjeellinen suunnitteluasiakirja (MIPD) vuosiksi 2007–2009. Sen perusteella Albanialle myönnetään tukea kaikkiaan 212,9 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

3.4

EU:n tukipolitiikan uudistuksen ja siihen liittyvien muutosten vuoksi Cards-ohjelma on tammikuusta 2007 lähtien korvattu uudella liittymistä valmistelevalla välineellä (Instrument for Pre-Accession Assistance, IPA). Sen tärkeimpänä tehtävänä on koota sekä nykyisiä että mahdollisia tulevia ehdokasvaltioita koskevat tukivälineet yhden ohjelman piiriin. Toukokuussa 2007 hyväksyttiin IPA-ohjelmaan liittyvä monivuotinen ohjeellinen suunnitteluasiakirja (MIPD) vuosiksi 2007–2009. Sen perusteella Albanialle myönnetään tukea kaikkiaan 212,9 miljoonaa euroa.

| 3.5 | EU ja Albania allekirjoittivat viisumijärjestelmän helpottamista koskevan sopimuksen syyskuussa 2007. Sen on määrä tulla voimaan vuoden 2008 alkupuoliskolla edellyttäen, että asetetut ehdot on täytetty. Sopimuksen tarkoituksena on helpottaa Albanian kansalaisten matkustamista unionissa. |
| --- | --- |

3.5

EU ja Albania allekirjoittivat viisumijärjestelmän helpottamista koskevan sopimuksen syyskuussa 2007. Sen on määrä tulla voimaan vuoden 2008 alkupuoliskolla edellyttäen, että asetetut ehdot on täytetty. Sopimuksen tarkoituksena on helpottaa Albanian kansalaisten matkustamista unionissa.

| 3.6 | Albanian osallistuminen Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA) ja Kaakkois-Euroopan vakautussopimukseen sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin panos edistävät osaltaan eri toimijoista muodostuvan verkoston syntymistä ja Albanian lähentymistä eurooppalaisiin standardeihin. |
| --- | --- |

3.6

Albanian osallistuminen Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA) ja Kaakkois-Euroopan vakautussopimukseen sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin panos edistävät osaltaan eri toimijoista muodostuvan verkoston syntymistä ja Albanian lähentymistä eurooppalaisiin standardeihin.

4.   Albanian poliittinen ja taloudellinen tilanne

| 4.1 | Albanian talouskasvu on äskettäin hiukan hidastunut maata koetelleen energiakriisin vuoksi. Tärkeimpänä tukena Albanian taloudelle ovat edelleen etenkin Italiassa ja Kreikassa työskentelevien siirtotyöläisten toimittamat rahalähetykset. Maatalouden osuus BKT:stä on kolmannes, ja virallinen työttömyysaste on 13,46 prosenttia, mutta harmaa talous on maassa edelleen merkittävä tekijä. |
| --- | --- |

4.1

Albanian talouskasvu on äskettäin hiukan hidastunut maata koetelleen energiakriisin vuoksi. Tärkeimpänä tukena Albanian taloudelle ovat edelleen etenkin Italiassa ja Kreikassa työskentelevien siirtotyöläisten toimittamat rahalähetykset. Maatalouden osuus BKT:stä on kolmannes, ja virallinen työttömyysaste on 13,46 prosenttia, mutta harmaa talous on maassa edelleen merkittävä tekijä.

| 4.2 | Maan köyhän ja jälkeenjääneen pohjoisosan ja eteläosan kaupunkialueiden väliset erot ovat edelleen olemassa, ja ne vaikuttavat merkittävästi maan tilanteeseen. Nämä erot johtuvat osittain viimeaikaisista Balkanin alueen maita koskettaneista konflikteista ja niiden kielteisistä taloudellisista, yhteiskunnallisista ja poliittisista seurauksista (esimerkiksi kauppasaarrot), jotka ovat vaikuttaneet alueen maihin suoraan tai epäsuoraan. |
| --- | --- |

4.2

Maan köyhän ja jälkeenjääneen pohjoisosan ja eteläosan kaupunkialueiden väliset erot ovat edelleen olemassa, ja ne vaikuttavat merkittävästi maan tilanteeseen. Nämä erot johtuvat osittain viimeaikaisista Balkanin alueen maita koskettaneista konflikteista ja niiden kielteisistä taloudellisista, yhteiskunnallisista ja poliittisista seurauksista (esimerkiksi kauppasaarrot), jotka ovat vaikuttaneet alueen maihin suoraan tai epäsuoraan.

| 4.3 | Korruptio on edelleen laajalle levinnyt vitsaus lukuisilla talouden ja hallinnon aloilla, ja sen torjunnassa onkin edettävä päättäväisesti. |
| --- | --- |

4.3

Korruptio on edelleen laajalle levinnyt vitsaus lukuisilla talouden ja hallinnon aloilla, ja sen torjunnassa onkin edettävä päättäväisesti.

| 4.4 | Poliittiset toimijat ovat yksimielisiä yhdentymiskehityksen nopeuttamisesta, mutta todellisuudessa enemmistö ja oppositio eivät tee riittävästi yhteistyötä tarvittavien uudistusten toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

Poliittiset toimijat ovat yksimielisiä yhdentymiskehityksen nopeuttamisesta, mutta todellisuudessa enemmistö ja oppositio eivät tee riittävästi yhteistyötä tarvittavien uudistusten toteuttamiseksi.

| 4.5 | Oikeusjärjestelmän alalla on viime aikoina saavutettu jonkin verran edistystä vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liittyvän väliaikaisen sopimuksen puitteissa, mistä on raportoitu myös Länsi-Balkanin maita koskevassa Euroopan komission äskettäin julkaistussa tiedonannossa (3). Tiedotusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön sekä pimeän työn, korruption, järjestäytyneen rikollisuuden ja köyhyyden torjumiseen liittyvät toimet ovat kuitenkin edelleen välttämättömiä. Usein lainsäädännön uudistusten ja niiden täytäntöönpanon välillä on huomattava kuilu, ja tilannetta on seurattava. |
| --- | --- |

4.5

Oikeusjärjestelmän alalla on viime aikoina saavutettu jonkin verran edistystä vakautus- ja assosiaatiosopimukseen liittyvän väliaikaisen sopimuksen puitteissa, mistä on raportoitu myös Länsi-Balkanin maita koskevassa Euroopan komission äskettäin julkaistussa tiedonannossa (3). Tiedotusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön sekä pimeän työn, korruption, järjestäytyneen rikollisuuden ja köyhyyden torjumiseen liittyvät toimet ovat kuitenkin edelleen välttämättömiä. Usein lainsäädännön uudistusten ja niiden täytäntöönpanon välillä on huomattava kuilu, ja tilannetta on seurattava.

| 4.6 | Parlamenttivaalit järjestetään vuonna 2009. Tässä yhteydessä olisi toivottavaa vakiinnuttaa maan vaalijärjestelmä sekä demokraattisten vaalien kannalta välttämättömät perusrakenteet, kuten äänioikeutettujen luettelo. |
| --- | --- |

4.6

Parlamenttivaalit järjestetään vuonna 2009. Tässä yhteydessä olisi toivottavaa vakiinnuttaa maan vaalijärjestelmä sekä demokraattisten vaalien kannalta välttämättömät perusrakenteet, kuten äänioikeutettujen luettelo.

| 4.7 | Bukarestin huippukokouksessa 2.–4. huhtikuuta 2008 Albanialle annettu virallinen kutsu liittyä Natoon on tekijä, joka tulee ottaa huomioon tarkasteltaessa maan geopoliittista asemaa ja lähentymistä länsimaisiin instituutioihin. |
| --- | --- |

4.7

Bukarestin huippukokouksessa 2.–4. huhtikuuta 2008 Albanialle annettu virallinen kutsu liittyä Natoon on tekijä, joka tulee ottaa huomioon tarkasteltaessa maan geopoliittista asemaa ja lähentymistä länsimaisiin instituutioihin.

5.   Kansalaisyhteiskunnan rooli maan edetessä kohti EU:hun liittymistä

| 5.1 | EU:n käyttöön ottama strategia perustuu osallistavaan prosessiin, joka koskee kansalaisyhteiskuntaa, paikallisviranomaisia ja avunantajia. Tätä varten on laadittu osallistumiseen perustuva toimintaohjelma, jonka periaatteiden mukaisesti kansalaisyhteiskunta osallistuu keskipitkän aikavälin rahoitusohjelman laadintaan. Ohjelman avulla päätetään resurssien jakamisesta eri alojen kesken. |
| --- | --- |

5.1

EU:n käyttöön ottama strategia perustuu osallistavaan prosessiin, joka koskee kansalaisyhteiskuntaa, paikallisviranomaisia ja avunantajia. Tätä varten on laadittu osallistumiseen perustuva toimintaohjelma, jonka periaatteiden mukaisesti kansalaisyhteiskunta osallistuu keskipitkän aikavälin rahoitusohjelman laadintaan. Ohjelman avulla päätetään resurssien jakamisesta eri alojen kesken.

| 5.2 | Lisäksi on perustettu kansalaisyhteiskunnan neuvoa-antavia ryhmiä neljälle avainalalle: maatalous, koulutus, kansanterveys sekä työllisyys- ja sosiaaliasiat. Valtiovarainministeriöön on perustettu kansallinen neuvoa-antava ryhmä ja tekninen sihteeristö. Paikallishallinnon institutionaalinen kehittäminen on tärkeää, jotta paikallishallinnon osallistumista prosessiin voidaan lisätä. |
| --- | --- |

5.2

Lisäksi on perustettu kansalaisyhteiskunnan neuvoa-antavia ryhmiä neljälle avainalalle: maatalous, koulutus, kansanterveys sekä työllisyys- ja sosiaaliasiat. Valtiovarainministeriöön on perustettu kansallinen neuvoa-antava ryhmä ja tekninen sihteeristö. Paikallishallinnon institutionaalinen kehittäminen on tärkeää, jotta paikallishallinnon osallistumista prosessiin voidaan lisätä.

| 5.3 | Paikallisviranomaisten ja muiden alueella työskentelevien toimijoiden panos on ratkaisevan tärkeä, jotta demokratia voidaan vakiinnuttaa ja jotta kansalaiset voivat valvoa julkishallinnon toimintaa. Tämä pätee erityisesti Albanian kaltaiseen maahan, joka pyrkii täyttämään EU:n vaatimukset liittyäkseen tulevaisuudessa täysivaltaiseksi unionin jäseneksi. |
| --- | --- |

5.3

Paikallisviranomaisten ja muiden alueella työskentelevien toimijoiden panos on ratkaisevan tärkeä, jotta demokratia voidaan vakiinnuttaa ja jotta kansalaiset voivat valvoa julkishallinnon toimintaa. Tämä pätee erityisesti Albanian kaltaiseen maahan, joka pyrkii täyttämään EU:n vaatimukset liittyäkseen tulevaisuudessa täysivaltaiseksi unionin jäseneksi.

| 5.4 | Albanian kansalaisyhteiskunnan toimia estää osallistavan demokratian rajoittuneisuus. Kansainvälisillä organisaatioilla ja niiden hallinnoimilla kehitysyhteistyöohjelmilla on keskeinen rooli kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoituksessa. Tämä on tärkeää muistaa, kun kyseessä on demokraattisia instituutioitaan vähitellen rakentava ja vakiinnuttava yhteiskunta. On korostettava, että myös Yhdysvallat ja erityisesti USAID-virasto osallistuu merkittävästi albanialaisen yhteiskunnan tukemiseen kehitysapuohjelmiensa välityksellä. |
| --- | --- |

5.4

Albanian kansalaisyhteiskunnan toimia estää osallistavan demokratian rajoittuneisuus. Kansainvälisillä organisaatioilla ja niiden hallinnoimilla kehitysyhteistyöohjelmilla on keskeinen rooli kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoituksessa. Tämä on tärkeää muistaa, kun kyseessä on demokraattisia instituutioitaan vähitellen rakentava ja vakiinnuttava yhteiskunta. On korostettava, että myös Yhdysvallat ja erityisesti USAID-virasto osallistuu merkittävästi albanialaisen yhteiskunnan tukemiseen kehitysapuohjelmiensa välityksellä.

| 5.5 | Poliittiselta kannalta katsoen Euroopan unionin ja muiden kansainvälisten organisaatioiden myöntämän, täyden integroitumisen edellyttämän tason saavuttamiseen tähtäävän tuen on oltava Albanian kansan ja sen edustajien poliittisen tahdon mukaista, jotta voidaan edistää maan taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja parantavia uudistuksia. Tässä yhteydessä on tuotava esiin tyytyväisyys Albanian hallituksen uusimmassa rahoituslaissaan tekemästä päätöksestä myöntää kansalaisyhteiskunnalle miljoona euroa. Komitea toivoo, että varoja koskevista toimintamenettelyistä ja niiden jakamisesta päätettäessä (päätökset ovat vielä tekemättä) noudatetaan todellista avoimuutta ja että päätösten toteutumista seurataan tehokkaasti. |
| --- | --- |

5.5

Poliittiselta kannalta katsoen Euroopan unionin ja muiden kansainvälisten organisaatioiden myöntämän, täyden integroitumisen edellyttämän tason saavuttamiseen tähtäävän tuen on oltava Albanian kansan ja sen edustajien poliittisen tahdon mukaista, jotta voidaan edistää maan taloudellisia ja yhteiskunnallisia oloja parantavia uudistuksia. Tässä yhteydessä on tuotava esiin tyytyväisyys Albanian hallituksen uusimmassa rahoituslaissaan tekemästä päätöksestä myöntää kansalaisyhteiskunnalle miljoona euroa. Komitea toivoo, että varoja koskevista toimintamenettelyistä ja niiden jakamisesta päätettäessä (päätökset ovat vielä tekemättä) noudatetaan todellista avoimuutta ja että päätösten toteutumista seurataan tehokkaasti.

| 5.6 | Kansalaisyhteiskunnan roolin kehittämiseksi on vahvistettava vuoropuhelua hallituksen kanssa, sillä se vaikuttaa vielä riittämättömältä ja tuloksettomalta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen lainsäädäntöprosessiin niin sen laadinta- kuin seurantavaiheessa on hyödyllistä, jotta uudistukset olisivat tehokkaita ja jotta ne hyväksyttäisiin. |
| --- | --- |

5.6

Kansalaisyhteiskunnan roolin kehittämiseksi on vahvistettava vuoropuhelua hallituksen kanssa, sillä se vaikuttaa vielä riittämättömältä ja tuloksettomalta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen lainsäädäntöprosessiin niin sen laadinta- kuin seurantavaiheessa on hyödyllistä, jotta uudistukset olisivat tehokkaita ja jotta ne hyväksyttäisiin.

| 5.7 | Albaniassa toimii eri aloilla lukuisia valtiosta riippumattomia järjestöjä. Esimerkkejä niiden kattamista toiminta-aloista ovat naisten oikeudet, demokratian edistäminen ja instituutioiden avoimuus ja meritokratia. Lisäksi on olemassa muun muassa tutkimuskeskuksia ja kuluttajansuojajärjestöjä. Yleisenä ongelmana on, että useimmat järjestöt sijaitsevat Tiranassa eivätkä ne ole edustettuja muualla maassa. Niiden toiminta-ala on myös usein liian laaja, jotta toiminta voisi olla todella tehokasta, ja niiden toimintarakenne on usein liian ”ammattimaistunut”. |
| --- | --- |

5.7

Albaniassa toimii eri aloilla lukuisia valtiosta riippumattomia järjestöjä. Esimerkkejä niiden kattamista toiminta-aloista ovat naisten oikeudet, demokratian edistäminen ja instituutioiden avoimuus ja meritokratia. Lisäksi on olemassa muun muassa tutkimuskeskuksia ja kuluttajansuojajärjestöjä. Yleisenä ongelmana on, että useimmat järjestöt sijaitsevat Tiranassa eivätkä ne ole edustettuja muualla maassa. Niiden toiminta-ala on myös usein liian laaja, jotta toiminta voisi olla todella tehokasta, ja niiden toimintarakenne on usein liian ”ammattimaistunut”.

| 5.8 | Albaniaan tekemällään vierailulla ETSK:n jäsenet havaitsivat, että Albanian kansalaisyhteiskunnassa esiintyy valitettavasti samanlaisia ilmiöitä kuin monissa Albanian kanssa tietyssä määrin samankaltaisissa maissa, kuten jäsenmäärältään hyvin pienten organisaatioiden synty ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden liiallinen ”ammattimaistuminen” jopa siinä määrin, että ne itse toimivat markkinoiden sääntöjen mukaan. |
| --- | --- |

5.8

Albaniaan tekemällään vierailulla ETSK:n jäsenet havaitsivat, että Albanian kansalaisyhteiskunnassa esiintyy valitettavasti samanlaisia ilmiöitä kuin monissa Albanian kanssa tietyssä määrin samankaltaisissa maissa, kuten jäsenmäärältään hyvin pienten organisaatioiden synty ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden liiallinen ”ammattimaistuminen” jopa siinä määrin, että ne itse toimivat markkinoiden sääntöjen mukaan.

| 5.9 | Maatalous kattaa vielä suuren osan maan bruttokansantuotteesta, ja alalla on edelleenkin paljon työntekijöitä. Se maksaa vielä Maailmanpankin ehdottaman ohjelman mukaisesti 1990-luvulla toteutetun yksityistämisprossessin kustannuksia. Tuolloin luotiin runsaasti maatalouden mikroyrityksiä, joiden on vaikea järjestäytyä ajaakseen yhteisiä etuja. Maanviljelijöiden järjestöt ovatkin ilmaisseet vahvan pyrkimyksensä ajantasaistaa Albanian maatalouden talous- ja tuotantojärjestelmää. |
| --- | --- |

5.9

Maatalous kattaa vielä suuren osan maan bruttokansantuotteesta, ja alalla on edelleenkin paljon työntekijöitä. Se maksaa vielä Maailmanpankin ehdottaman ohjelman mukaisesti 1990-luvulla toteutetun yksityistämisprossessin kustannuksia. Tuolloin luotiin runsaasti maatalouden mikroyrityksiä, joiden on vaikea järjestäytyä ajaakseen yhteisiä etuja. Maanviljelijöiden järjestöt ovatkin ilmaisseet vahvan pyrkimyksensä ajantasaistaa Albanian maatalouden talous- ja tuotantojärjestelmää.

6.   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun nykytilanne

| 6.1 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja niiden edustavuus ei ole Albaniassa kehittynyt samalla tavoin kuin unionin jäsenmaissa. Viime vuosien taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen tilanne ei ole ollut myötäinen vakiintuneen sosiaalisen vuoropuhelun kehittämiselle. |
| --- | --- |

6.1

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja niiden edustavuus ei ole Albaniassa kehittynyt samalla tavoin kuin unionin jäsenmaissa. Viime vuosien taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen tilanne ei ole ollut myötäinen vakiintuneen sosiaalisen vuoropuhelun kehittämiselle.

| 6.2 | Hallituksen ja työmarkkinaosapuolten (erityisesti ammattijärjestöjen) välisten suhteiden normalisoimisen esteet ovat edelleen olemassa, ja ne huipentuivat elokuun 2007 tapahtumiin, jolloin poliisin avustamat haastemiehet käskivät maan kahta keskusjärjestöä poistumaan vuokraamistaan toimitiloista. Ammattijärjestöt syyttivät päätöksestä hallitusta. ETSK katsoo, että ongelmaan on löydettävä yhteinen ratkaisu, jotta ammattijärjestöjen ja hallituksen välisiä suhteita voidaan mahdollisimman pian parantaa ja jotta kukin taho voi huolehtia tehokkaammin omista tehtävistään. |
| --- | --- |

6.2

Hallituksen ja työmarkkinaosapuolten (erityisesti ammattijärjestöjen) välisten suhteiden normalisoimisen esteet ovat edelleen olemassa, ja ne huipentuivat elokuun 2007 tapahtumiin, jolloin poliisin avustamat haastemiehet käskivät maan kahta keskusjärjestöä poistumaan vuokraamistaan toimitiloista. Ammattijärjestöt syyttivät päätöksestä hallitusta. ETSK katsoo, että ongelmaan on löydettävä yhteinen ratkaisu, jotta ammattijärjestöjen ja hallituksen välisiä suhteita voidaan mahdollisimman pian parantaa ja jotta kukin taho voi huolehtia tehokkaammin omista tehtävistään.

| 6.3 | Albanian ammattijärjestöt (4) vaativat mahdollisuutta osallistua tiiviimmin erityisesti arkaluonteisten kysymysten käsittelyyn. Esimerkkejä tällaisista aiheista ovat hinnankorotusten yhteydessä käyttöönotettavat toimenpiteet, korruption ja harmaan talouden torjunta sekä energia- ja öljyalan uudistukset ja niiden vaikutukset työllisyyteen. |
| --- | --- |

6.3

Albanian ammattijärjestöt (4) vaativat mahdollisuutta osallistua tiiviimmin erityisesti arkaluonteisten kysymysten käsittelyyn. Esimerkkejä tällaisista aiheista ovat hinnankorotusten yhteydessä käyttöönotettavat toimenpiteet, korruption ja harmaan talouden torjunta sekä energia- ja öljyalan uudistukset ja niiden vaikutukset työllisyyteen.

| 6.4 | Vaikka työnantajajärjestöt ovat hajanaisia ja jokseenkin haluttomia yhteistyöhön, kaikki valittavat avoimuuden puutetta ja heikkoja mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa lainsäädäntöprosessiin erityisesti taloudellista toimintaa koskevien toimenpiteiden osalta. Toimijoiden mielestä kaikkien kolmikantavuoropuheluun osallistuvien on noudatettava sääntöjä ja niiden edustavuus on taattava. |
| --- | --- |

6.4

Vaikka työnantajajärjestöt ovat hajanaisia ja jokseenkin haluttomia yhteistyöhön, kaikki valittavat avoimuuden puutetta ja heikkoja mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa lainsäädäntöprosessiin erityisesti taloudellista toimintaa koskevien toimenpiteiden osalta. Toimijoiden mielestä kaikkien kolmikantavuoropuheluun osallistuvien on noudatettava sääntöjä ja niiden edustavuus on taattava.

| 6.5 | Tärkein albanialaisista kolmikantavuoropuhelun osapuolista on vuonna 1996 perustettu kansallinen työneuvosto. Se toimii eri taloudellisten toimijoiden intressien lähentämiseksi vähentääkseen konflikteja ja turvatakseen yhteiskuntarauhan (5). |
| --- | --- |

6.5

Tärkein albanialaisista kolmikantavuoropuhelun osapuolista on vuonna 1996 perustettu kansallinen työneuvosto. Se toimii eri taloudellisten toimijoiden intressien lähentämiseksi vähentääkseen konflikteja ja turvatakseen yhteiskuntarauhan (5).

| 6.6 | Vuosien kuluessa neuvoston toiminta on edistänyt työmarkkinaosapuolten legitimiteettiä ja vaikuttanut eräisiin merkittäviin päätöksiin erityisesti palkkapolitiikkaa koskevissa kysymyksissä. Työneuvoston toimintaa arvioitaessa on otettava huomioon myös Albanian poliittinen epävakaus erityisesti 1990-luvun lopulla ja siitä johtuva työministerien vaihtuvuus. |
| --- | --- |

6.6

Vuosien kuluessa neuvoston toiminta on edistänyt työmarkkinaosapuolten legitimiteettiä ja vaikuttanut eräisiin merkittäviin päätöksiin erityisesti palkkapolitiikkaa koskevissa kysymyksissä. Työneuvoston toimintaa arvioitaessa on otettava huomioon myös Albanian poliittinen epävakaus erityisesti 1990-luvun lopulla ja siitä johtuva työministerien vaihtuvuus.

| 6.7 | Sekä työntekijöiden että työnantajien edustajat kritisoivat työneuvoston työskentelyä, koska siltä puuttuu jatkuvuutta ja koska sitä ei ole pyydetty esittämään näkemystään yksityistämistä koskevien lakien ja rahoituslainsäädännön kaltaisista oleellisen tärkeistä poliittisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

6.7

Sekä työntekijöiden että työnantajien edustajat kritisoivat työneuvoston työskentelyä, koska siltä puuttuu jatkuvuutta ja koska sitä ei ole pyydetty esittämään näkemystään yksityistämistä koskevien lakien ja rahoituslainsäädännön kaltaisista oleellisen tärkeistä poliittisista kysymyksistä.

| 6.8 | ETSK katsoo, että Albanian kansallinen työneuvosto on erittäin tärkeä elin sosiaalisen vuoropuhelun kehittämisen kannalta. Sen tulisi olla todellinen keskustelu- ja sovittelufoorumi, jossa käsitellään kansallisesti merkittäviä kysymyksiä. Neuvoston työskentelyyn osallistuvien toimijoiden edustavuus sekä tapaamisten aikataulutus ja säännöllisyys ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä sen työskentelyn onnistumiselle. |
| --- | --- |

6.8

ETSK katsoo, että Albanian kansallinen työneuvosto on erittäin tärkeä elin sosiaalisen vuoropuhelun kehittämisen kannalta. Sen tulisi olla todellinen keskustelu- ja sovittelufoorumi, jossa käsitellään kansallisesti merkittäviä kysymyksiä. Neuvoston työskentelyyn osallistuvien toimijoiden edustavuus sekä tapaamisten aikataulutus ja säännöllisyys ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä sen työskentelyn onnistumiselle.

| 6.9 | Albaniassa on hyväksytty laki, jonka nojalla otetaan käyttöön työsuojelutarkastukset. Järjestelmän kapasiteetti ja käytännön toiminta on kuitenkin vielä rajallista, ja lainsäädännön puutteisiin ja työsuojelua koskeviin sääntöihin liittyviä ongelmia esiintyy edelleen. |
| --- | --- |

6.9

Albaniassa on hyväksytty laki, jonka nojalla otetaan käyttöön työsuojelutarkastukset. Järjestelmän kapasiteetti ja käytännön toiminta on kuitenkin vielä rajallista, ja lainsäädännön puutteisiin ja työsuojelua koskeviin sääntöihin liittyviä ongelmia esiintyy edelleen.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Myös Euroopan komissio on korostanut Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan merkitystä ja ongelmia tiedonannossaan ”Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2007–2008”, KOM(2007) 663 lopullinen.

1

(2)  Euroopan komissio,

2

http://ec.europa.eu/enlargement/albania/eu_albania_relations_en.htm

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Länsi-Balkan — lähemmäksi EU-jäsenyyttä, KOM(2008) 127 lopullinen.

3

(4)  Tärkeitä albanialaisia ammattijärjestöjä on kaksi: Albanian itsenäisten ammattijärjestöjen keskusliitto (BSPSH) ja Albanian ammattijärjestöjen keskusliitto (KSSH). Kummatkin on perustettu vuonna 1992.

4

(5)  Kansallista työneuvostoa koskevat säännöt sisältyvät Albanian työlain 200 artiklaan (12.7.1995 annettu laki 7.961 ja sen myöhemmät muutokset).

5

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/144 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/144

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostojen perustaminen Mustanmeren alueelle”

(2009/C 27/29)

Euroopan komission ulkosuhteista ja Euroopan naapuruuspolitiikasta vastaava jäsen Benita Ferrero-Waldner pyysi 15. heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla valmistelevan lausunnon aiheesta.

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostojen perustaminen Mustanmeren alueelle.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 12. kesäkuuta 2008. Esittelijä oli Mihai Manoliu ja apulaisesittelijä Vesselin Mitov.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 143 ääntä puolesta, 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Mustanmeren synergiaa koskevalla yhteistyöaloitteella pyritään suuntaamaan poliittista huomiota kyseiseen alueeseen sekä hyödyntämään niitä uusia mahdollisuuksia, joita tarjoaa Romanian ja Bulgarian liittyminen EU:n jäseniksi. Mustanmeren synergia keskittyy viiteen kysymykseen: hyvä hallinto, liikenne, energia, ympäristö sekä rajatylittävän rikollisuuden torjunta. |
| --- | --- |

1.1

Mustanmeren synergiaa koskevalla yhteistyöaloitteella pyritään suuntaamaan poliittista huomiota kyseiseen alueeseen sekä hyödyntämään niitä uusia mahdollisuuksia, joita tarjoaa Romanian ja Bulgarian liittyminen EU:n jäseniksi. Mustanmeren synergia keskittyy viiteen kysymykseen: hyvä hallinto, liikenne, energia, ympäristö sekä rajatylittävän rikollisuuden torjunta.

| 1.2 | Mustanmeren synergian on määrä myös auttaa edistämään eurooppalaista sosiaalimallia sekä työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun periaatetta. Näin pyritään myös vähentämään köyhyyttä Mustanmeren alueella yhteistyössä alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

1.2

Mustanmeren synergian on määrä myös auttaa edistämään eurooppalaista sosiaalimallia sekä työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun periaatetta. Näin pyritään myös vähentämään köyhyyttä Mustanmeren alueella yhteistyössä alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa.

| 1.3 | ETSK kehottaa Mustanmeren alueen maiden hallituksia sekä alueellisia ja kansainvälisiä järjestöjä ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan alueelliseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön ja tarjoamaan tuoreita näköaloja tärkeimpiin kysymyksiin. Näitä kysymyksiä ovat esimerkiksi poliittinen vakaus, demokratia, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet ja perusvapaudet, taloudellisten uudistusten edistäminen, kehitys ja kauppa, yhteistyö liikenne-, energia- ja ympäristöaloilla sekä ihmisten väliset suhteet. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kehottaa Mustanmeren alueen maiden hallituksia sekä alueellisia ja kansainvälisiä järjestöjä ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan alueelliseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön ja tarjoamaan tuoreita näköaloja tärkeimpiin kysymyksiin. Näitä kysymyksiä ovat esimerkiksi poliittinen vakaus, demokratia, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet ja perusvapaudet, taloudellisten uudistusten edistäminen, kehitys ja kauppa, yhteistyö liikenne-, energia- ja ympäristöaloilla sekä ihmisten väliset suhteet.

| 1.4 | ETSK:n mielestä Mustanmeren alueella on merkittäviä mahdollisuuksia ja haasteita, jotka edellyttävät kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja koordinoitua toimintaa aluetasolla, mukaan luettuina avainalat, kuten energia, liikenne, ympäristö, liikkuvuus ja turvallisuus. |
| --- | --- |

1.4

ETSK:n mielestä Mustanmeren alueella on merkittäviä mahdollisuuksia ja haasteita, jotka edellyttävät kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja koordinoitua toimintaa aluetasolla, mukaan luettuina avainalat, kuten energia, liikenne, ympäristö, liikkuvuus ja turvallisuus.

| 1.5 | ETSK pitää tervetulleina erilaisia yksityisiä ja julkisten tahojen aloitteita, jotka on käynnistetty tukemaan kansalaisyhteiskunnan ja yhteiskunnallisten organisaatioiden aktiivista osallistumista alueen tulevaisuuden muotoiluun. Komitea tukee erityisesti nykyisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen ja yhteiskunnallisten organisaatioiden mukaan ottamista kumppanuutta ja vuoropuhelua edistävään Mustanmeren foorumiin (Black Sea Forum for Partnership and Dialogue, BS Forum) sekä Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöön (Organisation of the Black Sea Economic Cooperation, BSEC). |
| --- | --- |

1.5

ETSK pitää tervetulleina erilaisia yksityisiä ja julkisten tahojen aloitteita, jotka on käynnistetty tukemaan kansalaisyhteiskunnan ja yhteiskunnallisten organisaatioiden aktiivista osallistumista alueen tulevaisuuden muotoiluun. Komitea tukee erityisesti nykyisten kansalaisyhteiskunnan verkostojen ja yhteiskunnallisten organisaatioiden mukaan ottamista kumppanuutta ja vuoropuhelua edistävään Mustanmeren foorumiin (Black Sea Forum for Partnership and Dialogue, BS Forum) sekä Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöön (Organisation of the Black Sea Economic Cooperation, BSEC).

| 1.6 | ETSK tukee kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen sekä kolmikantaisten komiteoiden perustamista ja niiden roolin vahvistamista kaikissa Mustanmeren alueen valtioissa, samoin kuin alueella toimivien kolmikantaisten rakenteiden välisen alueellisen yhteistyön kehittämistä. Maissa, joissa kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa ei ole, työmarkkinaosapuolia on rohkaistava osallistumaan konsultaatioprosessiin sekä kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen perustamiseen. |
| --- | --- |

1.6

ETSK tukee kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen sekä kolmikantaisten komiteoiden perustamista ja niiden roolin vahvistamista kaikissa Mustanmeren alueen valtioissa, samoin kuin alueella toimivien kolmikantaisten rakenteiden välisen alueellisen yhteistyön kehittämistä. Maissa, joissa kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa ei ole, työmarkkinaosapuolia on rohkaistava osallistumaan konsultaatioprosessiin sekä kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen perustamiseen.

| 1.7 | Komitea kehottaa toteuttamaan perusteellisen tutkimuksen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten tilanteesta Mustanmeren alueen maissa. |
| --- | --- |

1.7

Komitea kehottaa toteuttamaan perusteellisen tutkimuksen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten tilanteesta Mustanmeren alueen maissa.

| 1.8 | ETSK ja ILO järjestävät marraskuussa 2008 yhteisen konferenssin, jossa käsitellään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia Mustanmeren alueen maissa sekä alueellisten verkostojen perustamista ja sosiaalidialogin edistämistä. Konferenssiin osallistuu alueen sidosryhmiä, ja se on jatkoa ETSK:n valmistelevalle lausunnolle. |
| --- | --- |

1.8

ETSK ja ILO järjestävät marraskuussa 2008 yhteisen konferenssin, jossa käsitellään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia Mustanmeren alueen maissa sekä alueellisten verkostojen perustamista ja sosiaalidialogin edistämistä. Konferenssiin osallistuu alueen sidosryhmiä, ja se on jatkoa ETSK:n valmistelevalle lausunnolle.

2.   Johdanto

| 2.1 | Komitea on iloinen voidessaan vastata ulkosuhteista ja naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen Benita Ferrero-Waldnerin esittämään pyyntöön laatia Mustanmeren synergiaa käsittelevä valmisteleva lausunto. Komissiota kiinnostaa erityisesti arvio siitä, kuinka kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat paremmin osallistua komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille esittämän tiedonannon ”Mustanmeren synergia — Uusi alueellinen yhteistyöaloite” (KOM(2007) 160 lopullinen) täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.1

Komitea on iloinen voidessaan vastata ulkosuhteista ja naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen Benita Ferrero-Waldnerin esittämään pyyntöön laatia Mustanmeren synergiaa käsittelevä valmisteleva lausunto. Komissiota kiinnostaa erityisesti arvio siitä, kuinka kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat paremmin osallistua komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille esittämän tiedonannon ”Mustanmeren synergia — Uusi alueellinen yhteistyöaloite” (KOM(2007) 160 lopullinen) täytäntöönpanoon.

| 2.2 | ETSK pitää tervetulleena EU:n 27 jäsenvaltion ulkoministereiden sekä heidän Mustanmeren alueen valtioita edustavien kollegojensa ensimmäistä yhteistä tapaamista, joka järjestettiin 14. helmikuuta 2008 Kiovassa. ETSK:n osallistuminen tarkkailijana kokoukseen oli tärkeä askel Mustanmeren alueellisen yhteistyöstrategian toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.2

ETSK pitää tervetulleena EU:n 27 jäsenvaltion ulkoministereiden sekä heidän Mustanmeren alueen valtioita edustavien kollegojensa ensimmäistä yhteistä tapaamista, joka järjestettiin 14. helmikuuta 2008 Kiovassa. ETSK:n osallistuminen tarkkailijana kokoukseen oli tärkeä askel Mustanmeren alueellisen yhteistyöstrategian toteuttamisessa.

2.3   Kokonaiskehitys Mustanmeren alueella

| 2.3.1 | Mustanmeren alue (1) on oma, luonnonvaroiltaan rikas maantieteellinen alueensa, joka sijaitsee strategisesti Euroopan, Keski-Aasian ja Lähi-idän risteyksessä. Mustanmeren rannalla (2) sijaitsevien Euroopan unionin naapureiden vauraus, vakaus ja turvallisuus koskettavat EU:ta nyt enemmän, ja ne ovat sille strategisesti tärkeämpiä kuin koskaan aiemmin. Mustanmeren alue on markkina-alue, jonka kasvupotentiaali on valtava. Alueella on lähes 200 miljoonaa asukasta, ja se on merkittävä energiansiirron ja liikenteen keskus. Mustanmeren alue on kulttuurien kohtauspaikka, mutta siellä on myös ratkaisemattomia konflikteja. |
| --- | --- |

2.3.1

Mustanmeren alue (1) on oma, luonnonvaroiltaan rikas maantieteellinen alueensa, joka sijaitsee strategisesti Euroopan, Keski-Aasian ja Lähi-idän risteyksessä. Mustanmeren rannalla (2) sijaitsevien Euroopan unionin naapureiden vauraus, vakaus ja turvallisuus koskettavat EU:ta nyt enemmän, ja ne ovat sille strategisesti tärkeämpiä kuin koskaan aiemmin. Mustanmeren alue on markkina-alue, jonka kasvupotentiaali on valtava. Alueella on lähes 200 miljoonaa asukasta, ja se on merkittävä energiansiirron ja liikenteen keskus. Mustanmeren alue on kulttuurien kohtauspaikka, mutta siellä on myös ratkaisemattomia konflikteja.

| 2.3.2 | Erityisen merkittäviä tässä yhteydessä ovat kolme EU:n toimintalinjaa: liittymistä valmisteleva prosessi Turkin osalta, Euroopan naapuruuspolitiikka (viisi itäistä naapuruuspolitiikan yhteistyökumppania (Ukraina, Moldova, Georgia, Armenia ja Azerbaidžan) toimivat myös Mustanmeren alueen yhteistyössä) sekä neljään ”yhteiseen alueeseen” perustuva strateginen kumppanuus Venäjän federaation kanssa. |
| --- | --- |

2.3.2

Erityisen merkittäviä tässä yhteydessä ovat kolme EU:n toimintalinjaa: liittymistä valmisteleva prosessi Turkin osalta, Euroopan naapuruuspolitiikka (viisi itäistä naapuruuspolitiikan yhteistyökumppania (Ukraina, Moldova, Georgia, Armenia ja Azerbaidžan) toimivat myös Mustanmeren alueen yhteistyössä) sekä neljään ”yhteiseen alueeseen” perustuva strateginen kumppanuus Venäjän federaation kanssa.

| 2.3.3 | ETSK tukee komission panosta mitä erilaisimpiin alakohtaisiin aloitteisiin, joilla on alueellista merkitystä: ihmisoikeudet ja yksilönvapaudet; oikeusvaltioperiaate, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloja koskeva yhteistyö; kauppa ja taloudellinen integraatio sekä sääntelyn lähentäminen; liikenne, meripolitiikka, energia; ympäristö; tietoyhteiskunta; työllisyys, sosiaalipolitiikka ja yhtäläiset mahdollisuudet; inhimillinen pääoma, koulutus ja kansanterveys. |
| --- | --- |

2.3.3

ETSK tukee komission panosta mitä erilaisimpiin alakohtaisiin aloitteisiin, joilla on alueellista merkitystä: ihmisoikeudet ja yksilönvapaudet; oikeusvaltioperiaate, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloja koskeva yhteistyö; kauppa ja taloudellinen integraatio sekä sääntelyn lähentäminen; liikenne, meripolitiikka, energia; ympäristö; tietoyhteiskunta; työllisyys, sosiaalipolitiikka ja yhtäläiset mahdollisuudet; inhimillinen pääoma, koulutus ja kansanterveys.

| 2.3.4 | ETSK:n mielestä Mustanmeren alueella on merkittäviä mahdollisuuksia ja haasteita, jotka edellyttävät koordinoitua toimintaa aluetasolla, erityisesti avainaloilla, kuten energia, liikenne, ympäristö, liikkuvuus ja turvallisuus. |
| --- | --- |

2.3.4

ETSK:n mielestä Mustanmeren alueella on merkittäviä mahdollisuuksia ja haasteita, jotka edellyttävät koordinoitua toimintaa aluetasolla, erityisesti avainaloilla, kuten energia, liikenne, ympäristö, liikkuvuus ja turvallisuus.

| 2.3.5 | ETSK katsoo, että Mustanmeren alueellisten organisaatioiden ja yhteistyöaloitteiden monet erilaiset muodot, lähestymistavat ja toimintalinjat ovat osoitus siitä, kuinka erilaisia muotoja kehitysyhteistyö ja synergioiden hallinta voi Mustanmeren alueella saada. Yleiskatsaus alueellisiin organisaatioihin, yhteistyöaloitteisiin, ohjelmiin ja poliittisiin analyysikeskuksiin esitetään tämän lausunnon liitteissä. |
| --- | --- |

2.3.5

ETSK katsoo, että Mustanmeren alueellisten organisaatioiden ja yhteistyöaloitteiden monet erilaiset muodot, lähestymistavat ja toimintalinjat ovat osoitus siitä, kuinka erilaisia muotoja kehitysyhteistyö ja synergioiden hallinta voi Mustanmeren alueella saada. Yleiskatsaus alueellisiin organisaatioihin, yhteistyöaloitteisiin, ohjelmiin ja poliittisiin analyysikeskuksiin esitetään tämän lausunnon liitteissä.

2.4   EU:n tavoitteet Mustanmeren alueella

| 2.4.1 | Viimeisten 15 vuoden aikana Euroopan unioni on monin merkittävin toimin pyrkinyt edistämään demokraattisia pyrkimyksiä, tukemaan taloudellisia uudistuksia ja sosiaalista kehitystä, suojelemaan vakautta sekä ylläpitämään alueellista yhteistyötä Mustanmeren alueella. |
| --- | --- |

2.4.1

Viimeisten 15 vuoden aikana Euroopan unioni on monin merkittävin toimin pyrkinyt edistämään demokraattisia pyrkimyksiä, tukemaan taloudellisia uudistuksia ja sosiaalista kehitystä, suojelemaan vakautta sekä ylläpitämään alueellista yhteistyötä Mustanmeren alueella.

| 2.4.2 | ETSK katsoo, että EU:n entistä syvemmän osallistumisen tulisi täydentää kahdenvälisiä toimia, aktivoida alueellista yhteistyötä, parantaa johdonmukaisuutta ja poliittista ohjausta sekä keskittää poliittinen huomio aluetasoon. Näin edistetään tavoitteena olevaa vakauden, hyvinvoinnin ja yhteistyön aluetta, jonka kaikki sen uudet naapurit jakavat. |
| --- | --- |

2.4.2

ETSK katsoo, että EU:n entistä syvemmän osallistumisen tulisi täydentää kahdenvälisiä toimia, aktivoida alueellista yhteistyötä, parantaa johdonmukaisuutta ja poliittista ohjausta sekä keskittää poliittinen huomio aluetasoon. Näin edistetään tavoitteena olevaa vakauden, hyvinvoinnin ja yhteistyön aluetta, jonka kaikki sen uudet naapurit jakavat.

| 2.4.3 | ETSK katsoo, että Mustaamerta koskevan alueellisen lähestymistavan tulisi olla kohdennettu. Sitä ei pidä käyttää vaihtoehtona EU-jäsenyydelle eikä myöskään EU:n lopullisten rajojen määrittelyyn. |
| --- | --- |

2.4.3

ETSK katsoo, että Mustaamerta koskevan alueellisen lähestymistavan tulisi olla kohdennettu. Sitä ei pidä käyttää vaihtoehtona EU-jäsenyydelle eikä myöskään EU:n lopullisten rajojen määrittelyyn.

3.   Mustanmeren alueen kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden erityispiirteet

| 3.1 | Mustanmeren alueen kymmenen valtion historialliset, poliittiset ja yhteiskunnallis-taloudelliset taustat ja siten myös niiden kansalaisyhteiskuntien olosuhteet poikkeavat huomattavasti toisistaan. Neuvosto-oloissa yhden valtapuolueen järjestelmä alisti ”yhteiskunnalliset toimijat” tai ”ammatillisen yhteistyön” pelkiksi ”kuljetushihnoiksi”. Tätä voidaan pitää yleisenä alueellisena mallina Mustanmeren alueella, Turkkia ja Kreikkaa lukuun ottamatta. 1990-luvun alusta lähtien kaikki Itä- ja Keski-Euroopan maat ovat ryhtyneet nopeasti toteuttamaan poliittisia ja taloudellisia muutoksia, jotka ovat vaikuttaneet merkittävästi myös kansalaisyhteiskuntiin. |
| --- | --- |

3.1

Mustanmeren alueen kymmenen valtion historialliset, poliittiset ja yhteiskunnallis-taloudelliset taustat ja siten myös niiden kansalaisyhteiskuntien olosuhteet poikkeavat huomattavasti toisistaan. Neuvosto-oloissa yhden valtapuolueen järjestelmä alisti ”yhteiskunnalliset toimijat” tai ”ammatillisen yhteistyön” pelkiksi ”kuljetushihnoiksi”. Tätä voidaan pitää yleisenä alueellisena mallina Mustanmeren alueella, Turkkia ja Kreikkaa lukuun ottamatta. 1990-luvun alusta lähtien kaikki Itä- ja Keski-Euroopan maat ovat ryhtyneet nopeasti toteuttamaan poliittisia ja taloudellisia muutoksia, jotka ovat vaikuttaneet merkittävästi myös kansalaisyhteiskuntiin.

| 3.2 | ETSK kannustaa vahvistamaan EU:n ja Mustanmeren alueen valtioiden välistä yhteistyötä. Yhteistyön perustana on oltava yhteisymmärrys yhteisistä arvoista ja perusvapauksista, sitoutuminen avoimeen yhteiskuntaan sekä vuoropuhelu, joka perustuu kansalaisyhteiskunnan kumppanitahojen riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

3.2

ETSK kannustaa vahvistamaan EU:n ja Mustanmeren alueen valtioiden välistä yhteistyötä. Yhteistyön perustana on oltava yhteisymmärrys yhteisistä arvoista ja perusvapauksista, sitoutuminen avoimeen yhteiskuntaan sekä vuoropuhelu, joka perustuu kansalaisyhteiskunnan kumppanitahojen riippumattomuuteen.

| 3.3 | ETSK pitää seuraavia seikkoja tärkeimpinä syinä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden hitaaseen kehitykseen Mustanmeren alueella: oikeusjärjestelmän heikkous ja sen riippuvaisuus hallitusvallasta — useimmissa tapauksissa oikeusjärjestelmä suojelee viranomaisten intressejä kansalaisia vastaan; puuttuva tasapainoinen toimivallan ja tehtävien jako keskushallinnon ja paikallisviranomaisten välillä; valtiovallan tiukat rankaisevat ja verotukselliset tehtävät; virkamiesten manipulointi korruption ja lahjonnan avulla; kansalaisoikeuksien ja -vapauksien muuttaminen kuvitteellisiksi käsitteiksi; yleisen tiedonsaannin rajoittaminen; se, että valtiovalta jatkaa näennäistä vuoropuhelua niin sanottua kansalaisyhteiskuntaa edustavien valikoitujen edustajien kanssa; todellista vapaata kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita tukevien oikeudellisten ja taloudellisten edellytysten puute; kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukeutuminen rahoituksessaan kansainväliseen tai yritysten harjoittamaan sponsorointiin; heikko demokraattisen kulttuurin kehitys. |
| --- | --- |

3.3

ETSK pitää seuraavia seikkoja tärkeimpinä syinä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden hitaaseen kehitykseen Mustanmeren alueella: oikeusjärjestelmän heikkous ja sen riippuvaisuus hallitusvallasta — useimmissa tapauksissa oikeusjärjestelmä suojelee viranomaisten intressejä kansalaisia vastaan; puuttuva tasapainoinen toimivallan ja tehtävien jako keskushallinnon ja paikallisviranomaisten välillä; valtiovallan tiukat rankaisevat ja verotukselliset tehtävät; virkamiesten manipulointi korruption ja lahjonnan avulla; kansalaisoikeuksien ja -vapauksien muuttaminen kuvitteellisiksi käsitteiksi; yleisen tiedonsaannin rajoittaminen; se, että valtiovalta jatkaa näennäistä vuoropuhelua niin sanottua kansalaisyhteiskuntaa edustavien valikoitujen edustajien kanssa; todellista vapaata kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita tukevien oikeudellisten ja taloudellisten edellytysten puute; kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukeutuminen rahoituksessaan kansainväliseen tai yritysten harjoittamaan sponsorointiin; heikko demokraattisen kulttuurin kehitys.

| 3.4 | Mustanmeren alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tilanteen kartoittamiseksi tarvitaan laajamittaista vertailevaa tutkimusta. Tutkimuksessa tulisi tarkastella alueen nykytilanteen asettamia haasteita ja siinä tulisi keskittyä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksiin, mukaan luettuna alueellisen verkoston rooli. Siinä tulisi myös analysoida hahmoteltuja aloitteita järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannalta alueellisella ja Euroopan tasolla. Tutkimuksessa tulisi niin ikään analysoida yhdistysten vapautta sekä rekisteröitymistä ja verotusta koskevia säännöksiä ja menettelyitä, mielipiteen ilmaisun vapautta ja kolmikantaneuvotteluiden toimivuutta. |
| --- | --- |

3.4

Mustanmeren alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tilanteen kartoittamiseksi tarvitaan laajamittaista vertailevaa tutkimusta. Tutkimuksessa tulisi tarkastella alueen nykytilanteen asettamia haasteita ja siinä tulisi keskittyä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksiin, mukaan luettuna alueellisen verkoston rooli. Siinä tulisi myös analysoida hahmoteltuja aloitteita järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannalta alueellisella ja Euroopan tasolla. Tutkimuksessa tulisi niin ikään analysoida yhdistysten vapautta sekä rekisteröitymistä ja verotusta koskevia säännöksiä ja menettelyitä, mielipiteen ilmaisun vapautta ja kolmikantaneuvotteluiden toimivuutta.

4.   Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostot Mustanmeren alueella

| 4.1 | ETSK huomauttaa, että on kansalaisyhteiskunnan ja yhteiskunnallisten organisaatioiden tehtävä päättää siitä, kuinka ne järjestäytyvät valtakunnallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

4.1

ETSK huomauttaa, että on kansalaisyhteiskunnan ja yhteiskunnallisten organisaatioiden tehtävä päättää siitä, kuinka ne järjestäytyvät valtakunnallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla.

| 4.2 | Komitea kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita varten ei perusteta uutta alueellista rakennetta. Komitea kehottaa edistämään kansalaisyhteiskuntaa koskevaa ulottuvuutta nykyisissä verkostoissa sekä lisäämään kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden osallistumista alueellisiin ja kansainvälisiin verkostoihin. |
| --- | --- |

4.2

Komitea kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita varten ei perusteta uutta alueellista rakennetta. Komitea kehottaa edistämään kansalaisyhteiskuntaa koskevaa ulottuvuutta nykyisissä verkostoissa sekä lisäämään kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden osallistumista alueellisiin ja kansainvälisiin verkostoihin.

| 4.3 | ETSK suosittaa, että aluetasolla perustetut kansalaisyhteiskunnan ja yhteiskunnallisten organisaatioiden verkostot luovat entistä tiiviimmät yhteydet Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöön BSEC:hen, joka on alueen taloudellisen yhteistyön foorumi ja kehittynein valtioidenvälinen organisaatio Mustanmeren alueella. ETSK katsoo, että toimiva kumppanuus kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa olisi hyvä sisällyttää tärkeäksi ulottuvuudeksi BSEC:n poliittisissa suuntaviivoissa ja toimissa. |
| --- | --- |

4.3

ETSK suosittaa, että aluetasolla perustetut kansalaisyhteiskunnan ja yhteiskunnallisten organisaatioiden verkostot luovat entistä tiiviimmät yhteydet Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöön BSEC:hen, joka on alueen taloudellisen yhteistyön foorumi ja kehittynein valtioidenvälinen organisaatio Mustanmeren alueella. ETSK katsoo, että toimiva kumppanuus kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa olisi hyvä sisällyttää tärkeäksi ulottuvuudeksi BSEC:n poliittisissa suuntaviivoissa ja toimissa.

| 4.4 | Kumppanuutta ja vuoropuhelua edistävästä Mustanmeren foorumista voisi tulla hallitusten ja kansalaisyhteiskuntien välisen avoimen vuoropuhelun foorumi, koska sillä on jo kokemusta sekä alueen kansalaisjärjestöjen yhdistämisestä että hallitusten ja valtiovallasta riippumattomien toimijoiden välisen vuorovaikutuksen helpottamisesta. Foorumin perustivat useiden Mustanmeren alueen valtioiden päämiehet vuonna 2006. Sille ei ole tarkoitus perustaa pysyvää rakennetta, eikä sen toiminta ole päällekkäistä alueella jo toimivien yhteistyöjärjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

4.4

Kumppanuutta ja vuoropuhelua edistävästä Mustanmeren foorumista voisi tulla hallitusten ja kansalaisyhteiskuntien välisen avoimen vuoropuhelun foorumi, koska sillä on jo kokemusta sekä alueen kansalaisjärjestöjen yhdistämisestä että hallitusten ja valtiovallasta riippumattomien toimijoiden välisen vuorovaikutuksen helpottamisesta. Foorumin perustivat useiden Mustanmeren alueen valtioiden päämiehet vuonna 2006. Sille ei ole tarkoitus perustaa pysyvää rakennetta, eikä sen toiminta ole päällekkäistä alueella jo toimivien yhteistyöjärjestelmien kanssa.

| 4.5 | ETSK ehdottaa, että kansalaisyhteiskunnan verkostot keskittyisivät yhteistyössään seuraaviin aloihin: yhteisten etujen määrittely, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioiden suunnittelu kansalaisyhteiskunnan valmiuksien parantamiseksi; kansalaisyhteiskuntien välisten synergioiden edistäminen niin, että voidaan parantaa edellytyksiä menestyksekkäille alueellisille yhteistyöhankkeille; olemassa olevien välineiden arviointi, kansallisten ja alueellisten kapasiteettien arviointi, kriittisten edellytysten yksilöinti sekä ennakoiva valmistautuminen tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

4.5

ETSK ehdottaa, että kansalaisyhteiskunnan verkostot keskittyisivät yhteistyössään seuraaviin aloihin: yhteisten etujen määrittely, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioiden suunnittelu kansalaisyhteiskunnan valmiuksien parantamiseksi; kansalaisyhteiskuntien välisten synergioiden edistäminen niin, että voidaan parantaa edellytyksiä menestyksekkäille alueellisille yhteistyöhankkeille; olemassa olevien välineiden arviointi, kansallisten ja alueellisten kapasiteettien arviointi, kriittisten edellytysten yksilöinti sekä ennakoiva valmistautuminen tulevaisuuteen.

| 4.6 | Perustettavien, järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja yhteiskunnallisia organisaatioita edustavien verkostojen tulisi olla avoimia kaikille Mustanmeren alueen järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustaville organisaatioille. |
| --- | --- |

4.6

Perustettavien, järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja yhteiskunnallisia organisaatioita edustavien verkostojen tulisi olla avoimia kaikille Mustanmeren alueen järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustaville organisaatioille.

5.   Talous- ja sosiaalineuvostot Mustanmeren alueella

| 5.1 | ETSK tekee yhteistyötä kolmen sellaisen Mustanmeren alueen kansallisen talous- ja sosiaalineuvoston ja kahden vastaavan elimen kanssa (yksityiskohtaisempi selvitys näistä esitetään liitteessä II), jotka toimivat aktiivisesti myös talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kansainvälisessä järjestössä AICESIS:ssa:






  — | Bulgarian talous- ja sosiaalineuvosto |
| --- | --- | --- |

5.1

ETSK tekee yhteistyötä kolmen sellaisen Mustanmeren alueen kansallisen talous- ja sosiaalineuvoston ja kahden vastaavan elimen kanssa (yksityiskohtaisempi selvitys näistä esitetään liitteessä II), jotka toimivat aktiivisesti myös talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kansainvälisessä järjestössä AICESIS:ssa:

—

Bulgarian talous- ja sosiaalineuvosto

| — | Kreikan talous- ja sosiaalineuvosto |
| --- | --- |

—

Kreikan talous- ja sosiaalineuvosto

| — | Romanian talous- ja sosiaalineuvosto |
| --- | --- |

—

Romanian talous- ja sosiaalineuvosto

| — | Venäjän kansankamari |
| --- | --- |

—

Venäjän kansankamari

| — | Ukrainan kansallinen kolmikantainen talous- ja sosiaalineuvosto. |
| --- | --- |

—

Ukrainan kansallinen kolmikantainen talous- ja sosiaalineuvosto.

| 5.2 | ETSK on allekirjoittanut yhteisymmärryspöytäkirjan Venäjän kansankamarin kanssa. Suunnitteilla on myös yhteistyön vahvistaminen Ukrainan kansallisen kolmikantaisen talous- ja sosiaalineuvoston kanssa. Venäjällä on myös kolmikantainen erityiskomitea, joka ETSK:n tulisi saada mukaan vuoropuheluun. |
| --- | --- |

5.2

ETSK on allekirjoittanut yhteisymmärryspöytäkirjan Venäjän kansankamarin kanssa. Suunnitteilla on myös yhteistyön vahvistaminen Ukrainan kansallisen kolmikantaisen talous- ja sosiaalineuvoston kanssa. Venäjällä on myös kolmikantainen erityiskomitea, joka ETSK:n tulisi saada mukaan vuoropuheluun.

| 5.3 | Turkin kanssa ETSK tekee yhteistyötä neuvoa-antavan sekakomitean kautta. ETSK tukee Turkin nykyisen talous- ja sosiaalineuvoston uudistamista, jotta sille saataisiin tarkoin määritelty institutionaalinen elin, joka voi osallistua talous- ja sosiaalineuvostojen kansainvälisiin verkostoihin. |
| --- | --- |

5.3

Turkin kanssa ETSK tekee yhteistyötä neuvoa-antavan sekakomitean kautta. ETSK tukee Turkin nykyisen talous- ja sosiaalineuvoston uudistamista, jotta sille saataisiin tarkoin määritelty institutionaalinen elin, joka voi osallistua talous- ja sosiaalineuvostojen kansainvälisiin verkostoihin.

| 5.4 | Moldovassa toimii kansallinen konsultointi- ja työehtosopimusneuvotteluvaliokunta, joka on työehtosopimusneuvottelulainsäädäntöön perustuva kolmikantainen elin. Valiokunnan puheenjohtajana toimii ensimmäinen varapääministeri, ja sen sihteeristöpalveluista huolehtii talous- ja kauppaministeriö, joka käsittelee myös työmarkkina-asioita. Myös Georgiaan ollaan perustamassa talous- ja sosiaalineuvostoa, mutta ETSK ei tällä hetkellä tee yhteistyötä näiden elinten kanssa. |
| --- | --- |

5.4

Moldovassa toimii kansallinen konsultointi- ja työehtosopimusneuvotteluvaliokunta, joka on työehtosopimusneuvottelulainsäädäntöön perustuva kolmikantainen elin. Valiokunnan puheenjohtajana toimii ensimmäinen varapääministeri, ja sen sihteeristöpalveluista huolehtii talous- ja kauppaministeriö, joka käsittelee myös työmarkkina-asioita. Myös Georgiaan ollaan perustamassa talous- ja sosiaalineuvostoa, mutta ETSK ei tällä hetkellä tee yhteistyötä näiden elinten kanssa.

| 5.5 | Maissa, joissa kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa ei ole, työmarkkinaosapuolia on rohkaistava osallistumaan konsultaatioprosessiin ja kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen perustamiseen. |
| --- | --- |

5.5

Maissa, joissa kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa ei ole, työmarkkinaosapuolia on rohkaistava osallistumaan konsultaatioprosessiin ja kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen perustamiseen.

| 5.6 | Aluetasolla tehtävää yhteistyötä sekä ETSK:n ja Mustanmeren alueen talous- ja sosiaalineuvostojen välistä kansainvälistä yhteistyötä on vahvistettava. Pitkällä aikavälillä ETSK voisi auttaa luomaan nykyisten ja perustettavien talous- ja sosiaalineuvostojen sekä alueen muiden kolmikantaisten rakenteiden välisen verkoston. |
| --- | --- |

5.6

Aluetasolla tehtävää yhteistyötä sekä ETSK:n ja Mustanmeren alueen talous- ja sosiaalineuvostojen välistä kansainvälistä yhteistyötä on vahvistettava. Pitkällä aikavälillä ETSK voisi auttaa luomaan nykyisten ja perustettavien talous- ja sosiaalineuvostojen sekä alueen muiden kolmikantaisten rakenteiden välisen verkoston.

6.   Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen valtiollisten, alueellisten ja kansainvälisten toimintalinjojen luomiseen

| 6.1 | Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen tarjoaa tuoreita lähestymistapoja tärkeisiin kysymyksiin. Tästä syystä ETSK kehottaa Mustanmeren alueen valtioita sekä alueellisia ja kansainvälisiä organisaatioita ottamaan kansalaisyhteiskunnan entistä tehokkaammin mukaan alueelliseen vuoropuheluun. ETSK:n mielestä vuoropuhelussa ja yhteistyössä tulisi kiinnittää ensisijaisesti huomiota seuraaviin neljään alaan:






  — | poliittisen vakauden, demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien sekä perusvapauksien tukeminen |
| --- | --- | --- |

6.1

Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen tarjoaa tuoreita lähestymistapoja tärkeisiin kysymyksiin. Tästä syystä ETSK kehottaa Mustanmeren alueen valtioita sekä alueellisia ja kansainvälisiä organisaatioita ottamaan kansalaisyhteiskunnan entistä tehokkaammin mukaan alueelliseen vuoropuheluun. ETSK:n mielestä vuoropuhelussa ja yhteistyössä tulisi kiinnittää ensisijaisesti huomiota seuraaviin neljään alaan:

—

poliittisen vakauden, demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien sekä perusvapauksien tukeminen

| — | taloudellisten uudistusten, kehityksen ja kaupan edistäminen |
| --- | --- |

—

taloudellisten uudistusten, kehityksen ja kaupan edistäminen

| — | yhteistyö liikenne-, energia- ja ympäristöaloilla |
| --- | --- |

—

yhteistyö liikenne-, energia- ja ympäristöaloilla

| — | ihmisten väliset yhteydet. |
| --- | --- |

—

ihmisten väliset yhteydet.

6.2   Poliittisen vakauden, demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien sekä perusvapauksien tukeminen

| 6.2.1 | ETSK kannustaa komissiota hyödyntämään täysimittaisesti Mustanmeren synergiaa sekä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista välinettä kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden välisen rajatylittävän ja alueellisen yhteistyön edistämiseksi. ETSK korostaa kulttuurienvälisen vuoropuhelun merkitystä, kun tavoitteena on konfliktien ratkaisu sekä kestävän demokratian alueen, oikeusvaltion sekä paikallis- ja aluetason hyvän hallintotavan luominen. |
| --- | --- |

6.2.1

ETSK kannustaa komissiota hyödyntämään täysimittaisesti Mustanmeren synergiaa sekä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista välinettä kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden välisen rajatylittävän ja alueellisen yhteistyön edistämiseksi. ETSK korostaa kulttuurienvälisen vuoropuhelun merkitystä, kun tavoitteena on konfliktien ratkaisu sekä kestävän demokratian alueen, oikeusvaltion sekä paikallis- ja aluetason hyvän hallintotavan luominen.

| 6.2.2 | Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen — mukaan lukien työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden riippumattomuuden kunnioittaminen — sekä lehdistövapauden tulisi olla EU:n ulkopolitiikan ytimenä kahdenvälisissä suhteissa ja alueellisessa lähestymistavassa. |
| --- | --- |

6.2.2

Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen — mukaan lukien työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden riippumattomuuden kunnioittaminen — sekä lehdistövapauden tulisi olla EU:n ulkopolitiikan ytimenä kahdenvälisissä suhteissa ja alueellisessa lähestymistavassa.

| 6.2.3 | Mustanmeren synergian on määrä myös auttaa edistämään eurooppalaista sosiaalimallia, työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun periaatetta. Sillä tulisi myös pyrkiä vähentämään köyhyyttä Mustanmeren alueella yhteistyössä alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen — erityisesti Maailmanpankin ja ILO:n — kanssa. |
| --- | --- |

6.2.3

Mustanmeren synergian on määrä myös auttaa edistämään eurooppalaista sosiaalimallia, työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun periaatetta. Sillä tulisi myös pyrkiä vähentämään köyhyyttä Mustanmeren alueella yhteistyössä alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen — erityisesti Maailmanpankin ja ILO:n — kanssa.

6.3   Taloudellisten uudistusten, kehityksen ja kaupan edistäminen

| 6.3.1 | Mustanmeren alueella on nähty merkittäviä poliittisia, institutionaalisia, makrotaloudellisia ja lainsäädäntöön liittyviä uudistuksia viime vuosikymmenellä. Alueen maiden talouksien välillä on huomattavia eroja tuotannontekijöiden tarjonnan, luonnonvarojen, tuotantokapasiteetin sekä markkinoiden koon suhteen. Mustanmeren alueen valtiot poikkeavat toisistaan kehitystasoltaan, uudistusten toimeenpanotilanteen osalta, taloudellisen ja sosiaalisen tasapainon suhteen sekä siltä osin, millainen on niiden kyky vastata kansalaistensa perustarpeisiin. Alueen maat kamppailevat harmaan talouden, korruption, muuttoliikkeiden ja köyhyyden kanssa. |
| --- | --- |

6.3.1

Mustanmeren alueella on nähty merkittäviä poliittisia, institutionaalisia, makrotaloudellisia ja lainsäädäntöön liittyviä uudistuksia viime vuosikymmenellä. Alueen maiden talouksien välillä on huomattavia eroja tuotannontekijöiden tarjonnan, luonnonvarojen, tuotantokapasiteetin sekä markkinoiden koon suhteen. Mustanmeren alueen valtiot poikkeavat toisistaan kehitystasoltaan, uudistusten toimeenpanotilanteen osalta, taloudellisen ja sosiaalisen tasapainon suhteen sekä siltä osin, millainen on niiden kyky vastata kansalaistensa perustarpeisiin. Alueen maat kamppailevat harmaan talouden, korruption, muuttoliikkeiden ja köyhyyden kanssa.

| 6.3.2 | Mustanmeren alueen valtioiden yksityissektori on hyvin dynaaminen. Tämä on tärkeä tekijä talouksien kilpailukyvyn ja niiden pitkän aikavälin kasvupotentiaalin kannalta. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä tulisi tukea entistä voimakkaammin, jotta voidaan parantaa taloudellisen ja sosiaalisen tasapainon kehitystä. |
| --- | --- |

6.3.2

Mustanmeren alueen valtioiden yksityissektori on hyvin dynaaminen. Tämä on tärkeä tekijä talouksien kilpailukyvyn ja niiden pitkän aikavälin kasvupotentiaalin kannalta. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä tulisi tukea entistä voimakkaammin, jotta voidaan parantaa taloudellisen ja sosiaalisen tasapainon kehitystä.

| 6.3.3 | ETSK:n mielestä pitkän aikavälin taloudellinen kestävyys Mustanmeren alueella on suoraan yhteydessä ympäristötilanteeseen, pahentuviin negatiivisiin ulkoisiin tekijöihin, sosiaaliseen vastuuseen liittyviin kysymyksiin, yleisten sosiaalisten standardien kunnioittamiseen sekä kasvavaan tietoisuuteen ympäristövastuusta. ETSK painottaa kaikkien kansalaisten käytettävissä olevien sosiaali-, koulutus- ja kulttuuripalvelujen vahvistamisen merkitystä köyhyyden ja epätasa-arvon kitkemiseksi. |
| --- | --- |

6.3.3

ETSK:n mielestä pitkän aikavälin taloudellinen kestävyys Mustanmeren alueella on suoraan yhteydessä ympäristötilanteeseen, pahentuviin negatiivisiin ulkoisiin tekijöihin, sosiaaliseen vastuuseen liittyviin kysymyksiin, yleisten sosiaalisten standardien kunnioittamiseen sekä kasvavaan tietoisuuteen ympäristövastuusta. ETSK painottaa kaikkien kansalaisten käytettävissä olevien sosiaali-, koulutus- ja kulttuuripalvelujen vahvistamisen merkitystä köyhyyden ja epätasa-arvon kitkemiseksi.

| 6.3.4 | Komitea korostaa tarvetta parantaa investointi-ilmapiiriä, edistää markkinatalouden uudistuksia sekä kannustaa liberalisointiin tähtääviä toimia. Komitea kannattaa WTO:n periaatteiden mukaisesti vapaakauppa-alueen perustamista Mustanmeren alueelle. Teknologisten innovaatioiden vaikutus voi avata uusia mahdollisuuksia kansainväliseen yhteistyöhön, ulkoisiin investointeihin ja palvelujen kehittämiseen. |
| --- | --- |

6.3.4

Komitea korostaa tarvetta parantaa investointi-ilmapiiriä, edistää markkinatalouden uudistuksia sekä kannustaa liberalisointiin tähtääviä toimia. Komitea kannattaa WTO:n periaatteiden mukaisesti vapaakauppa-alueen perustamista Mustanmeren alueelle. Teknologisten innovaatioiden vaikutus voi avata uusia mahdollisuuksia kansainväliseen yhteistyöhön, ulkoisiin investointeihin ja palvelujen kehittämiseen.

6.4   Yhteistyö liikenne-, energia- ja ympäristöaloilla

| 6.4.1 | ETSK pitää Mustanmeren aluetta geopoliittisesti ja strategisesti tärkeänä tuotanto- ja läpikulkualueena EU:n energiantarjonnan monipuolistamiseksi. ETSK:n mielestä on hyvä kannustaa monipuolistamaan tarjontaa ja vahvistaa tukea uusien, luotettavien ja turvallisten kuljetuskäytävien, toimittajien ja reittien määrittämiseksi ja luomiseksi. |
| --- | --- |

6.4.1

ETSK pitää Mustanmeren aluetta geopoliittisesti ja strategisesti tärkeänä tuotanto- ja läpikulkualueena EU:n energiantarjonnan monipuolistamiseksi. ETSK:n mielestä on hyvä kannustaa monipuolistamaan tarjontaa ja vahvistaa tukea uusien, luotettavien ja turvallisten kuljetuskäytävien, toimittajien ja reittien määrittämiseksi ja luomiseksi.

| 6.4.2 | Öljyn ja kaasun hintojen nousu, EU:n kasvava riippuvuus muutamasta ulkoisesta toimittajasta sekä ilmaston lämpeneminen ovat huolestuttavia myös Mustanmeren alueen maiden kannalta. EU on käynnistänyt keskustelun eurooppalaisen energiapolitiikan tarpeesta kestävän kehityksen, kilpailukyvyn ja toimitusvarmuuden turvaamiseksi (3). ETSK on tietoinen siitä, että energiahintojen nousu voi vahvasti vaikuttaa kyseisen alueen maiden taloudelliseen ja sosiaaliseen tasapainoon. |
| --- | --- |

6.4.2

Öljyn ja kaasun hintojen nousu, EU:n kasvava riippuvuus muutamasta ulkoisesta toimittajasta sekä ilmaston lämpeneminen ovat huolestuttavia myös Mustanmeren alueen maiden kannalta. EU on käynnistänyt keskustelun eurooppalaisen energiapolitiikan tarpeesta kestävän kehityksen, kilpailukyvyn ja toimitusvarmuuden turvaamiseksi (3). ETSK on tietoinen siitä, että energiahintojen nousu voi vahvasti vaikuttaa kyseisen alueen maiden taloudelliseen ja sosiaaliseen tasapainoon.

| 6.4.3 | Uudet toimitusreitit, kuten Kaspianmeren–Mustanmeren alueen energiakäytävä (4) ja Nabucco-kaasuputki (5) (jonka on määrä olla 3 400 kilometrin mittainen ja kuljettaa 31 miljardia kuutiotonnia maakaasua vuodessa) sekä INOGATE- ja TRACECA-hankkeet tarjoavat hyvät puitteet kilpailukykyisten energiamarkkinoiden luomiseksi. Venäjä on tehnyt aloitteet Venäjältä Mustanmeren, Balkanin ja Keski-Euroopan kautta kulkevan ”eteläisen virran” (South Stream) ja Itämeren pohjassa kulkevan ”pohjoisen virran” (Nord Stream) putkistojen rakentamiseksi. |
| --- | --- |

6.4.3

Uudet toimitusreitit, kuten Kaspianmeren–Mustanmeren alueen energiakäytävä (4) ja Nabucco-kaasuputki (5) (jonka on määrä olla 3 400 kilometrin mittainen ja kuljettaa 31 miljardia kuutiotonnia maakaasua vuodessa) sekä INOGATE- ja TRACECA-hankkeet tarjoavat hyvät puitteet kilpailukykyisten energiamarkkinoiden luomiseksi. Venäjä on tehnyt aloitteet Venäjältä Mustanmeren, Balkanin ja Keski-Euroopan kautta kulkevan ”eteläisen virran” (South Stream) ja Itämeren pohjassa kulkevan ”pohjoisen virran” (Nord Stream) putkistojen rakentamiseksi.

| 6.4.4 | ETSK korostaa, että Mustanmeren ja Kaspianmeren alueilta öljyä ja kaasua kuljettavia mahdollisia uusia energiakäytäviä koskevan ulkopolitiikan tehokkaan toteuttamisen on perustuttava Azerbaidžanille annettavaan tukeen, jotta se voisi saavuttaa todellisen riippumattomuuden energiantoimittajana samalla kun sitä autetaan kehittämään kotimaista öljy- ja kaasuteollisuuttaan. Samalla on tuettava Georgiaa, Moldovaa, Romaniaa ja Ukrainaa avaintekijöinä uusien energiantoimituskäytävien tarjoajina Euroopan alueelle. On syytä ottaa huomioon, että myös Venäjä on toimija, jolla on tässä prosessissa omat intressinsä. Komitea katsoo, että Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa öljy- ja kaasuteollisuuden kehittämiseksi ja tarvittavien putkistojen rakentamiseksi toimivia eurooppalaisia yrityksiä tulisi tukea täysimittaisesti. EU:n tulisi myös pyrkiä vahvistamaan Turkin roolia vakauteen liittyvänä tekijänä alueella. |
| --- | --- |

6.4.4

ETSK korostaa, että Mustanmeren ja Kaspianmeren alueilta öljyä ja kaasua kuljettavia mahdollisia uusia energiakäytäviä koskevan ulkopolitiikan tehokkaan toteuttamisen on perustuttava Azerbaidžanille annettavaan tukeen, jotta se voisi saavuttaa todellisen riippumattomuuden energiantoimittajana samalla kun sitä autetaan kehittämään kotimaista öljy- ja kaasuteollisuuttaan. Samalla on tuettava Georgiaa, Moldovaa, Romaniaa ja Ukrainaa avaintekijöinä uusien energiantoimituskäytävien tarjoajina Euroopan alueelle. On syytä ottaa huomioon, että myös Venäjä on toimija, jolla on tässä prosessissa omat intressinsä. Komitea katsoo, että Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa öljy- ja kaasuteollisuuden kehittämiseksi ja tarvittavien putkistojen rakentamiseksi toimivia eurooppalaisia yrityksiä tulisi tukea täysimittaisesti. EU:n tulisi myös pyrkiä vahvistamaan Turkin roolia vakauteen liittyvänä tekijänä alueella.

| 6.4.5 | ETSK katsoo, että energiansäästöön tähtäävien toimien kehittäminen Mustanmeren alueella tulisi sisällyttää EU:n yhteistyö- ja teknisen avun ohjelmien tärkeimpien tavoitteiden joukkoon. Energiaan liittyvien ohjelmien tulisi edistää energiansäästöä ja kustannusten alentamista sekä pyrkiä vähentämään saastumista. |
| --- | --- |

6.4.5

ETSK katsoo, että energiansäästöön tähtäävien toimien kehittäminen Mustanmeren alueella tulisi sisällyttää EU:n yhteistyö- ja teknisen avun ohjelmien tärkeimpien tavoitteiden joukkoon. Energiaan liittyvien ohjelmien tulisi edistää energiansäästöä ja kustannusten alentamista sekä pyrkiä vähentämään saastumista.

6.5   Ihmisten väliset yhteydet

| 6.5.1 | ETSK pitää tervetulleena Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineeseen (ENPI 2007–2013) sisältyvää Mustanmeren alueen rajatylittävän yhteistyön ohjelmaa ja korostaa olevan tärkeää edistää ihmisten välisiä yhteyksiä erityisesti Mustanmeren alueen maiden nuorten sukupolvien keskuudessa. |
| --- | --- |

6.5.1

ETSK pitää tervetulleena Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineeseen (ENPI 2007–2013) sisältyvää Mustanmeren alueen rajatylittävän yhteistyön ohjelmaa ja korostaa olevan tärkeää edistää ihmisten välisiä yhteyksiä erityisesti Mustanmeren alueen maiden nuorten sukupolvien keskuudessa.

| 6.5.2 | ETSK kannattaa yhteistyön vahvistamista edelleen keskinäisen tuntemuksen parantamiseksi sekä taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen kontaktien edistämiseksi. Ihmisten välisen vuorovaikutuksen avulla voidaan lujittaa kestävää kasvua, hyvinvointia, vakautta ja turvallisuutta Mustanmeren alueella. |
| --- | --- |

6.5.2

ETSK kannattaa yhteistyön vahvistamista edelleen keskinäisen tuntemuksen parantamiseksi sekä taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen kontaktien edistämiseksi. Ihmisten välisen vuorovaikutuksen avulla voidaan lujittaa kestävää kasvua, hyvinvointia, vakautta ja turvallisuutta Mustanmeren alueella.

| 6.5.3 | ETSK korostaa olevan tärkeää panna tehokkaasti täytäntöön viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset, jotka helpottavat opiskelijoiden ja nuorison vaihto-ohjelmia, yritysten välisiä kontakteja, tutkijoiden liikkumista osana lisääntyvää tutkimusyhteistyötä sekä alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja kulttuuriryhmien välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

6.5.3

ETSK korostaa olevan tärkeää panna tehokkaasti täytäntöön viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset, jotka helpottavat opiskelijoiden ja nuorison vaihto-ohjelmia, yritysten välisiä kontakteja, tutkijoiden liikkumista osana lisääntyvää tutkimusyhteistyötä sekä alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja kulttuuriryhmien välisiä yhteyksiä.

| 6.5.4 | Ihmisten väliset yhteydet voivat edistää koulutus- ja tutkimusalan yhteistyötä tuoden esiin sitä, kuinka tärkeää on vahvistaa kulttuurienvälistä vuoropuhelua käytettävissä olevien EU-ohjelmien (6) avulla. Yritysten välisiä yhteyksiä ja työnantajaorganisaatioiden välistä yhteistyötä tulisi edistää aktiivisesti tiiviimpien yhteyksien luomiseksi sekä kokemusten ja toimintatapoja koskevan tiedon vaihtamiseksi. |
| --- | --- |

6.5.4

Ihmisten väliset yhteydet voivat edistää koulutus- ja tutkimusalan yhteistyötä tuoden esiin sitä, kuinka tärkeää on vahvistaa kulttuurienvälistä vuoropuhelua käytettävissä olevien EU-ohjelmien (6) avulla. Yritysten välisiä yhteyksiä ja työnantajaorganisaatioiden välistä yhteistyötä tulisi edistää aktiivisesti tiiviimpien yhteyksien luomiseksi sekä kokemusten ja toimintatapoja koskevan tiedon vaihtamiseksi.

Bryssel 9. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Mustanmeren alueeseen kuuluvat Kreikka, Bulgaria, Romania ja Moldova lännessä, Ukraina ja Venäjä pohjoisessa, Georgia, Armenia ja Azerbaidžan idässä sekä Turkki etelässä. Vaikka Armenia, Azerbaidžan, Moldova ja Kreikka eivät ole rannikkovaltioita, historia, läheisyys ja tiiviit yhteydet tekevät niistä luonnollisia alueellisia toimijoita.

1

(2)  Bulgarian ja Romanian liityttyä EU:n jäseniksi Mustastamerestä on tullut eurooppalainen meri.

2

(3)  Eurooppa-neuvosto hyväksyi 8.–9. maaliskuuta 2007 pitämässään kokouksessa eurooppalaisen energiapolitiikan suuntaviivat, joiden pohjalta laadittiin kaksivuotinen toimintasuunnitelma vuosiksi 2007–2009.

3

(4)  Käytävään kuuluu jo toteutettuja hankkeita, kuten Baku–Tbilisi–Ceyhan-öljyputken rakentaminen, sekä parhaillaan suunnitteilla tai valmisteilla olevia infrastruktuureita, kuten Brodyn ja Odessan välinen putki ja sen laajentaminen Plockiin, sekä Constanta–Omisalj–Trieste-, Burgas–Vlore- ja Burgas–Alexandroupolis-öljyputket.

4

(5)  Hanke on kärsinyt logistisista viivästyksistä, rahoitusta koskevista kiistoista ja poliittisen tahdon puutteesta.

5

(6)  Tempus, Erasmus Mundus, seitsemäs tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma, Mustanmeren alueen rajatylittävän yhteistyön ohjelma.

6

---

LIITE I

Yleiskatsaus Mustanmeren alueen alueelliseen yhteistyöhön

| 1. | Organisaatiot on jaoteltu neljään kategoriaan. Esittelyssä luetellaan osallistuvat maat ja alueellisen yhteistyön tavoitteet. |
| --- | --- |

1.

Organisaatiot on jaoteltu neljään kategoriaan. Esittelyssä luetellaan osallistuvat maat ja alueellisen yhteistyön tavoitteet.

1.1   Ensimmäinen kategoria: institutionaaliset organisaatiot, joilla on selkeästi määritelty rakenne

| — | Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestö BSEC (Albania, Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Kreikka, Moldova, Romania, Venäjä, Serbia, Turkki, Ukraina; 13 tarkkailijaa, esim. EU ja USA) toteuttaa monenvälisiä poliittisia ja taloudellisia aloitteita, joiden tavoitteena on edistää jäsenvaltioiden välistä vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

—

Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestö BSEC (Albania, Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Kreikka, Moldova, Romania, Venäjä, Serbia, Turkki, Ukraina; 13 tarkkailijaa, esim. EU ja USA) toteuttaa monenvälisiä poliittisia ja taloudellisia aloitteita, joiden tavoitteena on edistää jäsenvaltioiden välistä vuorovaikutusta.

| — | Mustanmeren komission organisaatio (Bulgaria, Georgia, Romania, Venäjä, Turkki ja Ukraina) pyrkii suojelemaan Mustaamerta pilaantumiselta sekä panemaan täytäntöön Bukarestin yleissopimuksen ja Mustanmeren strategisen toimintasuunnitelman. |
| --- | --- |

—

Mustanmeren komission organisaatio (Bulgaria, Georgia, Romania, Venäjä, Turkki ja Ukraina) pyrkii suojelemaan Mustaamerta pilaantumiselta sekä panemaan täytäntöön Bukarestin yleissopimuksen ja Mustanmeren strategisen toimintasuunnitelman.

| — | Demokratian ja taloudellisen kehityksen organisaation GUAM:n (Azerbaidžan, Georgia, Moldova ja Ukraina) tavoitteena on luoda euro-aasialainen trans-Kaukasian liikennekäytävä ja yhteinen integraation ja turvallisuuden alue GUAM-alueelle. |
| --- | --- |

—

Demokratian ja taloudellisen kehityksen organisaation GUAM:n (Azerbaidžan, Georgia, Moldova ja Ukraina) tavoitteena on luoda euro-aasialainen trans-Kaukasian liikennekäytävä ja yhteinen integraation ja turvallisuuden alue GUAM-alueelle.

| — | Mustanmeren merivoimien yhteistyöryhmä BLACKSEAFOR (Bulgaria, Georgia, Romania, Venäjä, Turkki ja Ukraina) pyrkii vahvistamaan keskinäistä luottamusta ja vakautta alueella vahvistamalla merivoimien yhteistyötä ja yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

—

Mustanmeren merivoimien yhteistyöryhmä BLACKSEAFOR (Bulgaria, Georgia, Romania, Venäjä, Turkki ja Ukraina) pyrkii vahvistamaan keskinäistä luottamusta ja vakautta alueella vahvistamalla merivoimien yhteistyötä ja yhteentoimivuutta.

| — | Itsenäisten valtioiden yhteisö IVY (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjä, Tadžikistan, Ukraina ja Uzbekistan; Turkmenistan on assosiaatiojäsen) pyrkii luomaan yhteisen talousalueen, joka perustuu tavaroiden, palveluiden, työvoiman ja pääoman vapaan liikkuvuuden periaatteille. |
| --- | --- |

—

Itsenäisten valtioiden yhteisö IVY (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjä, Tadžikistan, Ukraina ja Uzbekistan; Turkmenistan on assosiaatiojäsen) pyrkii luomaan yhteisen talousalueen, joka perustuu tavaroiden, palveluiden, työvoiman ja pääoman vapaan liikkuvuuden periaatteille.

| — | Mustanmeren ja Kaspianmeren alueen yritysten keskusliittojen unioni (UBCCE) (yksityissektorin teollisuuden ja työnantajainliittojen edustajia Albaniasta, Itävallasta, Azerbaidžanista, Bosnia ja Herzegovinasta, Bulgariasta, Georgiasta, Kreikasta, Iranista, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Romaniasta, Serbiasta ja Turkista) pyrkii edistämään politiikkoja, jotka edesauttavat markkinatalouden toimintaa ja tukevat sellaisen kilpailuympäristön luomista, joka edistää kestävää kasvua Mustanmeren ja Kaspianmeren alueella. |
| --- | --- |

—

Mustanmeren ja Kaspianmeren alueen yritysten keskusliittojen unioni (UBCCE) (yksityissektorin teollisuuden ja työnantajainliittojen edustajia Albaniasta, Itävallasta, Azerbaidžanista, Bosnia ja Herzegovinasta, Bulgariasta, Georgiasta, Kreikasta, Iranista, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Romaniasta, Serbiasta ja Turkista) pyrkii edistämään politiikkoja, jotka edesauttavat markkinatalouden toimintaa ja tukevat sellaisen kilpailuympäristön luomista, joka edistää kestävää kasvua Mustanmeren ja Kaspianmeren alueella.

1.2   Toinen kategoria: foorumit, joilla ei ole virallista päätöksentekorakennetta

| — | Kumppanuutta ja vuoropuhelua edistävä Mustanmeren foorumi
   (1)
  (BS Forum) (Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Kreikka, Moldova, Romania, Turkki ja Ukraina) on yhteistyöfoorumi, joka on sitoutunut kehittämään uutta alueellista strategiaa ja yhteistä näkemystä. |
| --- | --- |

—

Kumppanuutta ja vuoropuhelua edistävä Mustanmeren foorumi
   (1)
  (BS Forum) (Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Kreikka, Moldova, Romania, Turkki ja Ukraina) on yhteistyöfoorumi, joka on sitoutunut kehittämään uutta alueellista strategiaa ja yhteistä näkemystä.

| — | EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarinen edustajakokous (EURO-NEST): Euroopan parlamentti päätti marraskuussa 2007 perustaa EP:n sekä Ukrainan, Moldovan, Armenia, Georgian ja Azerbaidžanin parlamenttien välisen yhteisen monenvälisen foorumin, johon osallistuu myös demokratian puolesta toimivia tarkkailijoita Valko-Venäjältä. |
| --- | --- |

—

EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarinen edustajakokous (EURO-NEST): Euroopan parlamentti päätti marraskuussa 2007 perustaa EP:n sekä Ukrainan, Moldovan, Armenia, Georgian ja Azerbaidžanin parlamenttien välisen yhteisen monenvälisen foorumin, johon osallistuu myös demokratian puolesta toimivia tarkkailijoita Valko-Venäjältä.

| — | Demokraattisen valinnan yhteisö (CDC) (jäsenet: Viro, Latvia, Liettua, Georgia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Moldova, Romania, Venäjä, Slovenia ja Ukraina; osallistujina Azerbaidžan, Bulgaria, Tšekin tasavalta, Unkari ja Puola; tarkkailijoina USA, EU, Euroopan neuvosto ja ETYJ) pyrkii saavuttamaan korkeammat kestävän kehityksen standardit vahvistamalla alueellista yhteistyötä, edistämällä demokratiaa ja suojelemalla ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

—

Demokraattisen valinnan yhteisö (CDC) (jäsenet: Viro, Latvia, Liettua, Georgia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Moldova, Romania, Venäjä, Slovenia ja Ukraina; osallistujina Azerbaidžan, Bulgaria, Tšekin tasavalta, Unkari ja Puola; tarkkailijoina USA, EU, Euroopan neuvosto ja ETYJ) pyrkii saavuttamaan korkeammat kestävän kehityksen standardit vahvistamalla alueellista yhteistyötä, edistämällä demokratiaa ja suojelemalla ihmisoikeuksia.

| — | Mustanmeren kansalaisjärjestöjen verkosto BSNN (järjestö, johon kuuluu 60 kansalaisyhteiskunnan järjestöä Bulgariasta, Georgiasta, Romaniasta, Venäjältä, Turkista ja Ukrainasta) pyrkii edistämään ympäristönsuojelua, demokraattisia arvoja ja kestävää kehitystä alueella. |
| --- | --- |

—

Mustanmeren kansalaisjärjestöjen verkosto BSNN (järjestö, johon kuuluu 60 kansalaisyhteiskunnan järjestöä Bulgariasta, Georgiasta, Romaniasta, Venäjältä, Turkista ja Ukrainasta) pyrkii edistämään ympäristönsuojelua, demokraattisia arvoja ja kestävää kehitystä alueella.

| — | Bakun aloite
   (2) (kumppanit Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Iran, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Ukraina, Uzbekistan, Tadžikistan, Turkki, Turkmenistan; tarkkailijana Venäjä; EU:n edustajina komission liikenteen ja energian pääosasto, ulkosuhteiden pääosasto ja yhteistyötoimisto EuropeAid) pyrkii asteittain integroimaan Mustanmeren ja Kaspianmeren alueen energiamarkkinat EU:n markkinoihin. |
| --- | --- |

—

Bakun aloite
   (2) (kumppanit Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Iran, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Ukraina, Uzbekistan, Tadžikistan, Turkki, Turkmenistan; tarkkailijana Venäjä; EU:n edustajina komission liikenteen ja energian pääosasto, ulkosuhteiden pääosasto ja yhteistyötoimisto EuropeAid) pyrkii asteittain integroimaan Mustanmeren ja Kaspianmeren alueen energiamarkkinat EU:n markkinoihin.

1.3   Kolmas kategoria: pääasiassa EU:n kehittämät ohjelmat

| — | INOGATE (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) (Bulgaria, Georgia, Moldova, Romania, Turkki, Ukraina ja 15 muuta maata) on kansainvälinen yhteistyöohjelma, jolla edistetään putkistojärjestelmien alueellista integroimista ja helpotetaan öljy- ja kaasukuljetuksia. |
| --- | --- |

—

INOGATE (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) (Bulgaria, Georgia, Moldova, Romania, Turkki, Ukraina ja 15 muuta maata) on kansainvälinen yhteistyöohjelma, jolla edistetään putkistojärjestelmien alueellista integroimista ja helpotetaan öljy- ja kaasukuljetuksia.

| — | TRACECA (Transport Corridor Europe — Caucasus — Asia) (Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Moldova, Kazakstan, Kirgisia, Romania, Tadžikistan, Turkki, Ukraina, Uzbekistan, Turkmenistan) pyrkii parantamaan kauppaa ja kuljetuksia Eurooppa-Kaukasia-Aasia-liikennekäytävässä. |
| --- | --- |

—

TRACECA (Transport Corridor Europe — Caucasus — Asia) (Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Moldova, Kazakstan, Kirgisia, Romania, Tadžikistan, Turkki, Ukraina, Uzbekistan, Turkmenistan) pyrkii parantamaan kauppaa ja kuljetuksia Eurooppa-Kaukasia-Aasia-liikennekäytävässä.

| — | Tonavan ja Mustanmeren DABLAS-työryhmä (Bulgaria, Georgia, Moldova, Romania, Venäjä, Turkki, Ukraina ja yhdeksän muuta maata, Tonavan kansainvälisen suojelukomission ICPDR:n sihteeristö, Mustanmeren komissio, kansainväliset rahoituslaitokset sekä Euroopan komissio) pyrkii koordinoimaan kaikkien alueella toimivien rahoitusvälineiden toimintaa. Kansalaisyhteiskunta osallistuu DABLAS-työryhmän eri toimiin. |
| --- | --- |

—

Tonavan ja Mustanmeren DABLAS-työryhmä (Bulgaria, Georgia, Moldova, Romania, Venäjä, Turkki, Ukraina ja yhdeksän muuta maata, Tonavan kansainvälisen suojelukomission ICPDR:n sihteeristö, Mustanmeren komissio, kansainväliset rahoituslaitokset sekä Euroopan komissio) pyrkii koordinoimaan kaikkien alueella toimivien rahoitusvälineiden toimintaa. Kansalaisyhteiskunta osallistuu DABLAS-työryhmän eri toimiin.

1.4   Neljäs kategoria: poliittisten aloitteiden analysointi ja rahoitus

| — | Saksan Marshall-rahaston alueellisen yhteistyön edistämiseksi perustama Mustanmeren rahasto (Black Sea Trust) (toimii Bulgariassa, Georgiassa, Moldovassa, Romaniassa, Venäjällä, Turkissa ja Ukrainassa) on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jonka tavoitteena on palauttaa luottamus ja vahvistaa julkisia instituutioita, vahvistaa kansalaisten demokraattiseen prosessiin osallistumisen arvostusta sekä edistää alueellisia, rajatylittäviä yhteyksiä julkisella, yksityisellä ja voittoa tavoittelemattomalla sektorilla. |
| --- | --- |

—

Saksan Marshall-rahaston alueellisen yhteistyön edistämiseksi perustama Mustanmeren rahasto (Black Sea Trust) (toimii Bulgariassa, Georgiassa, Moldovassa, Romaniassa, Venäjällä, Turkissa ja Ukrainassa) on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jonka tavoitteena on palauttaa luottamus ja vahvistaa julkisia instituutioita, vahvistaa kansalaisten demokraattiseen prosessiin osallistumisen arvostusta sekä edistää alueellisia, rajatylittäviä yhteyksiä julkisella, yksityisellä ja voittoa tavoittelemattomalla sektorilla.

| — | Mustanmeren alueen tutkimuksen kansainvälinen keskus ICBSS (Albania, Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Kreikka, Moldova, Romania, Venäjä, Serbia, Turkki ja Ukraina) on riippumaton tutkimus- ja koulutuskeskus, joka suorittaa soveltavaa, politiikkaan suuntautunutta tutkimusta. Tavoitteena on parantaa valmiuksia ja edistää tietämystä Mustanmeren alueella. Keskus on yhteydessä Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöön BSEC:hen. |
| --- | --- |

—

Mustanmeren alueen tutkimuksen kansainvälinen keskus ICBSS (Albania, Armenia, Azerbaidžan, Bulgaria, Georgia, Kreikka, Moldova, Romania, Venäjä, Serbia, Turkki ja Ukraina) on riippumaton tutkimus- ja koulutuskeskus, joka suorittaa soveltavaa, politiikkaan suuntautunutta tutkimusta. Tavoitteena on parantaa valmiuksia ja edistää tietämystä Mustanmeren alueella. Keskus on yhteydessä Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestöön BSEC:hen.

| — | Kriisinhallinta-aloite CMI on voittoa tavoittelematon organisaatio, joka toteuttaa aloitetta ”Civil Society Participation in the European Neighbourhood Policy (ENP) — A Regional Approach to Conflict Resolution”. Aloitteella pyritään luomaan Armenian, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan neljän johtavan kansalaisjärjestön ja pohdintaryhmän alueellinen kumppanuusverkosto kansalaisyhteiskunnan ja asianomaisten maiden hallitusten välisen vuoropuhelun edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

Kriisinhallinta-aloite CMI on voittoa tavoittelematon organisaatio, joka toteuttaa aloitetta ”Civil Society Participation in the European Neighbourhood Policy (ENP) — A Regional Approach to Conflict Resolution”. Aloitteella pyritään luomaan Armenian, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan neljän johtavan kansalaisjärjestön ja pohdintaryhmän alueellinen kumppanuusverkosto kansalaisyhteiskunnan ja asianomaisten maiden hallitusten välisen vuoropuhelun edistämiseksi.

---

(1)  Mustanmeren foorumi on Romanian aloite.

(2)  On yhteydessä INOGATE-yhteistyöohjelmaan.

---

LIITE II

ETSK:n yhteistyö Mustanmeren alueen talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa

Bulgarian talous- ja sosiaalineuvosto perustettiin vuonna 2001 talous- ja sosiaalineuvostoa koskevalla lailla. Neuvosto on neuvoa-antava elin, johon kuuluu puheenjohtaja ja 36 kansallisten organisaatioiden hallintoelinten nimeämää jäsentä: 12 työnantajien edustajaa, 12 työntekijöiden edustajaa sekä 12 muiden järjestäytyneiden ryhmien edustajaa, joihin kuuluu myös kaksi ministerineuvoston nimeämää riippumatonta tutkijaa. Se antaa lausuntoja lakiehdotuksista, valtakunnallisista ohjelmista ja suunnitelmista sekä kansalliskokouksen lainsäädäntöehdotuksista. Neuvosto laatii vuosikertomuksia taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä ja analysoi talous- ja sosiaalipolitiikkaa.

Kreikan talous- ja sosiaalineuvosto (OKE) perustettiin lailla 2232/1994. Se on kolmikantainen eturyhmiä edustava organisaatio, johon kuuluu työnantajien, työntekijöiden sekä muiden eturyhmien, kuten maanviljelijöiden, itsenäisten ammatinharjoittajien, paikallishallinnon ja kuluttajien edustajia. Neuvosto koostuu puheenjohtajasta ja 48 jäsenestä, jotka muodostavat kolme samansuuruista ryhmää. Neuvoston tehtävänä on edistää työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua muodostamalla yhteisiä kantoja koko yhteiskuntaa tai sen erityisryhmiä koskeviin kysymyksiin.

Romanian talous- ja sosiaalineuvosto määritellään Romanian vuonna 2003 tarkistetussa perustuslaissa parlamentin ja hallituksen neuvoa-antavaksi elimeksi talous- ja sosiaalineuvoston organisaatiota ja toimintaa koskevassa laissa määritellyillä aloilla. Neuvosto koostuu 45 jäsenestä, jotka nimetään seuraavasti: 15 jäsentä nimeää kansallisen tason työnantajien keskusjärjestö, 15 jäsentä nimeää työntekijöiden kansallisen tason keskusjärjestö ja 15 jäsentä nimeää maan hallitus. Neuvostolla on neuvoa-antava tehtävä strategioiden ja talous- ja sosiaalipolitiikkojen kehittämisessä, ja se toimii välittäjänä työmarkkinaosapuolten välisissä kiistoissa.

Venäjän federaation kansankamari perustettiin 4. huhtikuuta 2005 annetulla lailla N:o 32. Kamari koostuu 126 jäsenestä. Venäjän presidentti nimeää 42 jäsentä, jotka puolestaan nimeävät 42 muuta, valtakunnallisella tasolla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita edustavaa jäsentä. Tämän jälkeen kaikki 84 jäsentä valitsevat loput 42 jäsentä alueellisella tasolla toimivien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen listalta. Jäsenet toimivat 18 valiokunnassa sekä työryhmissä, joihin osallistuu ulkoisia asiantuntijoita. Kamari antaa lausuntoja uusista lainsäädäntöehdotuksista, tarkastelee voimassa olevaa lainsäädäntöä ja julkaisee omia selontekoja.

Ukrainan kansallinen kolmikantainen talous- ja sosiaalineuvosto (NTSEC) perustettiin presidentin asetuksella vuonna 2005 ja se toimii tasavallan presidentin neuvoa-antavana elimenä. Neuvosto koostuu 66 jäsenestä: 22 jäsentä edustaa eri ammattiryhmiä ja ammattijärjestöjä, 22 edustaa työnantajia ja 22 jäsentä edustaa Ukrainan ministeristöä varaministereiden tasolla. Neuvoston on määrä ILO:n tuella kehittää työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelua kansallisella tasolla.

EU:n ja Turkin neuvoa-antava sekakomitea koostuu 18:sta ETSK:n jäsenestä ja 18:sta Turkin järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavasta jäsenestä. Komitea kokoontuu kahdesti vuodessa (kerran Brysselissä ja kerran Turkissa) ja keskustelee erilaisista yhteisen kiinnostuksen kohteena olevista, kansalaisyhteiskunnan kannalta tärkeistä kysymyksistä. Päätavoitteena on varmistaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen jäsenyysneuvotteluprosessiin. Tarkoituksena on seurata avattujen neuvottelulukujen edistymistä, analysoida yhteisön säännöstön täytäntöönpanon taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, tavata EU:n ja Turkin viranomaisia ja antaa suosituksia.

---

| 3.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 27/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 27/152

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kuinka sovitetaan yhteen kansallinen ja eurooppalainen näkökulma EU-viestinnässä”

(2009/C 27/30)

Euroopan unionin neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Ranska pyysi 25. lokakuuta 2007 päivätyssä kirjeessä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta

Kuinka sovitetaan yhteen kansallinen ja eurooppalainen näkökulma EU-viestinnässä?

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi työjärjestyksensä 20 artiklan nojalla yleisesittelijäksi Béatrice Ouinin.

Lausunnossa on otettu huomioon myös komission 2. huhtikuuta 2008 antamassaan tiedonannossa ”Debate Europe — hyödynnetään ’K-suunnitelmasta’ (kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu) saatua kokemusta” (1) esittämät näkemykset.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. heinäkuuta 2008 pitämässään 446. täysistunnossa (heinäkuun 10 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 115 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

ETSK suosittelee seuraavaa:

| 1.1 | Euroopan rakentamisen erityisluonne sekä sen taustalla olevat arvot ja suunnitelma on selitettävä yksinkertaisin sanoin, jotka lapsikin ymmärtää. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan rakentamisen erityisluonne sekä sen taustalla olevat arvot ja suunnitelma on selitettävä yksinkertaisin sanoin, jotka lapsikin ymmärtää.

| 1.2 | Euroopan tasolla on asetettava Euroopan kansalaistaidon opettamista varten koululaisten käyttöön yhteinen tietopohja (jäsenvaltioissa jo toteutettavan toiminnan pohjalta), joka käännetään unionin 22 viralliselle kielelle. Parlamentti voisi vahvistaa tämän yhteisen tietopohjan, joka sisällytetään koulutusohjelmiin. Sen avulla voitaisiin kouluttaa myös ensisijaisesti mielipidevaikuttajia, kuten opettajia, vaaleilla valittuja edustajia ja toimittajia. Koulutus järjestetään kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.2

Euroopan tasolla on asetettava Euroopan kansalaistaidon opettamista varten koululaisten käyttöön yhteinen tietopohja (jäsenvaltioissa jo toteutettavan toiminnan pohjalta), joka käännetään unionin 22 viralliselle kielelle. Parlamentti voisi vahvistaa tämän yhteisen tietopohjan, joka sisällytetään koulutusohjelmiin. Sen avulla voitaisiin kouluttaa myös ensisijaisesti mielipidevaikuttajia, kuten opettajia, vaaleilla valittuja edustajia ja toimittajia. Koulutus järjestetään kansallisella tasolla.

| 1.3 | Kaikkien toimielinten olisi osallistuttava yhteisen viestintäpolitiikan laadintaan ja sitä koskevan tiedon välittämiseen. ”Debate Europe” -tiedonannon asiaa koskevat ehdotukset ovat rohkaisevia, mutta ne on vietävä pidemmälle. Kyseisessä viestinnässä on vältettävä Brysselille tyypillisen EU-slangin käyttöä ja sen avulla on voitava käydä keskustelua haasteista, joita yhteiskunta asettaa Euroopan kansalaisille. |
| --- | --- |

1.3

Kaikkien toimielinten olisi osallistuttava yhteisen viestintäpolitiikan laadintaan ja sitä koskevan tiedon välittämiseen. ”Debate Europe” -tiedonannon asiaa koskevat ehdotukset ovat rohkaisevia, mutta ne on vietävä pidemmälle. Kyseisessä viestinnässä on vältettävä Brysselille tyypillisen EU-slangin käyttöä ja sen avulla on voitava käydä keskustelua haasteista, joita yhteiskunta asettaa Euroopan kansalaisille.

| 1.4 | Euroopan toimielimiä johtavien poliittisten päättäjien sekä Euroopan maiden hallituksissa istuvien politiikkojen, jotka tekevät päätökset ministerineuvostossa ja jotka ovat tunnettuja omissa maissaan, on vietävä eteenpäin tätä yhteistä viestintäpolitiikkaa. Pyrittäessä puhuttelemaan Euroopan 495:tä miljoonaa kansalaista Brysselistä käsin viestintä on suunnattava mielipidevaikuttajille (kansalaisyhteiskunnan edustajat, paikallistason vaaleilla valitut edustajat, toimittajat, opettajat jne.) ja heille on toimitettava esimerkiksi Eurooppa-neuvoston kokousten jälkeen lyhyt ja helppotajuinen tiivistelmä kokouksesta. |
| --- | --- |

1.4

Euroopan toimielimiä johtavien poliittisten päättäjien sekä Euroopan maiden hallituksissa istuvien politiikkojen, jotka tekevät päätökset ministerineuvostossa ja jotka ovat tunnettuja omissa maissaan, on vietävä eteenpäin tätä yhteistä viestintäpolitiikkaa. Pyrittäessä puhuttelemaan Euroopan 495:tä miljoonaa kansalaista Brysselistä käsin viestintä on suunnattava mielipidevaikuttajille (kansalaisyhteiskunnan edustajat, paikallistason vaaleilla valitut edustajat, toimittajat, opettajat jne.) ja heille on toimitettava esimerkiksi Eurooppa-neuvoston kokousten jälkeen lyhyt ja helppotajuinen tiivistelmä kokouksesta.

| 1.5 | Kansalaisyhteiskunnan edustajien ja paikallistason vaaleilla valittujen edustajien olisi toimittava eurooppalaisen osallistavan demokratian liikkeelle panevana voimana kansallisella tasolla: heidän on kuultava yhdessä kansalaisten näkemyksiä ja mielipiteitä eurooppalaisista hankkeista. Vaaleilla valitut edustajat ovat parhaassa asemassa ajamaan asiaa paikallislehdistössä, sillä paikallislehtiä luetaan eniten. Jos he puhuvat Eurooppa-asioista, lehdistö välittää heidän näkemyksensä. Kaikkien Euroopan tasolla vaaleilla valittuina edustajina toimivien tulisi antaa valitsijoilleen kerran vuodessa selvitys toiminnastaan. Paikallistasolla tulisi laatia yhteystietoluettelo henkilöistä, joilla on kokemusta EU:n toiminnasta ja jotka voisivat käydä puhumassa kouluissa, yhdistyksissä, kokouksissa jne. |
| --- | --- |

1.5

Kansalaisyhteiskunnan edustajien ja paikallistason vaaleilla valittujen edustajien olisi toimittava eurooppalaisen osallistavan demokratian liikkeelle panevana voimana kansallisella tasolla: heidän on kuultava yhdessä kansalaisten näkemyksiä ja mielipiteitä eurooppalaisista hankkeista. Vaaleilla valitut edustajat ovat parhaassa asemassa ajamaan asiaa paikallislehdistössä, sillä paikallislehtiä luetaan eniten. Jos he puhuvat Eurooppa-asioista, lehdistö välittää heidän näkemyksensä. Kaikkien Euroopan tasolla vaaleilla valittuina edustajina toimivien tulisi antaa valitsijoilleen kerran vuodessa selvitys toiminnastaan. Paikallistasolla tulisi laatia yhteystietoluettelo henkilöistä, joilla on kokemusta EU:n toiminnasta ja jotka voisivat käydä puhumassa kouluissa, yhdistyksissä, kokouksissa jne.

| 1.6 | Euroopan tasolla näiden henkilöiden (paikallistason vaaleilla valitut edustajat, toimittajat, opettajat, kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen jäsenet ja muut kansalaisyhteiskunnan edustajat) saataville on asetettava kaikki aiheet kattava ajantasainen tietopankki ja vertailevia tilastoja unionin eri jäsenvaltioiden tilanteesta. Tällaisilla tiedoilla voidaan ruokkia erityisesti lukuisia kansalaisyhteiskunnan tiedotusvälineitä. |
| --- | --- |

1.6

Euroopan tasolla näiden henkilöiden (paikallistason vaaleilla valitut edustajat, toimittajat, opettajat, kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen jäsenet ja muut kansalaisyhteiskunnan edustajat) saataville on asetettava kaikki aiheet kattava ajantasainen tietopankki ja vertailevia tilastoja unionin eri jäsenvaltioiden tilanteesta. Tällaisilla tiedoilla voidaan ruokkia erityisesti lukuisia kansalaisyhteiskunnan tiedotusvälineitä.

| 1.7 | Kansallisella tasolla on kannustettava kansalaisten välisiä tapaamisia ja suoraa vaihtotoimintaa, kuten ystävyyshankkeita, urheilutapahtumia sekä toisten jäsenvaltioiden edustajien osallistumista eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävään koulutukseen, ja säädettävä yksinkertaisesta ja hajautetusta menettelystä matkakulujen rahoittamiseksi (eurooppalainen viestintärahasto), jolla täydennettäisiin nykyisiä vaihto-ohjelmia. |
| --- | --- |

1.7

Kansallisella tasolla on kannustettava kansalaisten välisiä tapaamisia ja suoraa vaihtotoimintaa, kuten ystävyyshankkeita, urheilutapahtumia sekä toisten jäsenvaltioiden edustajien osallistumista eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävään koulutukseen, ja säädettävä yksinkertaisesta ja hajautetusta menettelystä matkakulujen rahoittamiseksi (eurooppalainen viestintärahasto), jolla täydennettäisiin nykyisiä vaihto-ohjelmia.

| 1.8 | Olemassa olevia resursseja on käytettävä tehokkaammin, ja erityisesti on hyödynnettävä käännettyjä asiakirjoja, jotka nykyään jäävät liian usein toimielinten jäsenten sisäisiksi työasiakirjoiksi. Lisäksi on tuettava monikielisyyttä, sillä se on Euroopan kansalaisten välisen viestinnän ennakkoehto (2). |
| --- | --- |

1.8

Olemassa olevia resursseja on käytettävä tehokkaammin, ja erityisesti on hyödynnettävä käännettyjä asiakirjoja, jotka nykyään jäävät liian usein toimielinten jäsenten sisäisiksi työasiakirjoiksi. Lisäksi on tuettava monikielisyyttä, sillä se on Euroopan kansalaisten välisen viestinnän ennakkoehto (2).

| 1.9 | Jäsenvaltioita kannustetaan luomaan täysivaltainen Eurooppa-asioiden ministeriö. Ulkomaa alkaa unionin rajalta, Eurooppa-asiat kuuluvat sisä- eivätkä ulkopolitiikkaan. Tämä koskee myös organisaatioita ja viestimiä. |
| --- | --- |

1.9

Jäsenvaltioita kannustetaan luomaan täysivaltainen Eurooppa-asioiden ministeriö. Ulkomaa alkaa unionin rajalta, Eurooppa-asiat kuuluvat sisä- eivätkä ulkopolitiikkaan. Tämä koskee myös organisaatioita ja viestimiä.

| 1.10 | Kansallisella tasolla on hyödynnettävä erilaisia jo olemassa olevia tapahtumia (eurooppalaiset ja kansainväliset urheilukilpailut, Euroopan parlamentin vaalit, Eurooppa-päivä, vuosijuhlat, kuten Berliinin muurin kaatumisen vuosijuhla) sekä järjestettävä Eurooppaa käsitteleviä tapahtumia, joiden yhteydessä käytetään Euroopan symboleja, hymniä ja lippua. |
| --- | --- |

1.10

Kansallisella tasolla on hyödynnettävä erilaisia jo olemassa olevia tapahtumia (eurooppalaiset ja kansainväliset urheilukilpailut, Euroopan parlamentin vaalit, Eurooppa-päivä, vuosijuhlat, kuten Berliinin muurin kaatumisen vuosijuhla) sekä järjestettävä Eurooppaa käsitteleviä tapahtumia, joiden yhteydessä käytetään Euroopan symboleja, hymniä ja lippua.

2.   Perustelut

2.1   Kuinka sovitetaan yhteen kansallinen ja eurooppalainen näkökulma EU-viestinnässä

| 2.1.1 | Ranskan ja Alankomaiden äänestettyä perustuslakisopimusta vastaan päästiin yhteisymmärrykseen siitä, että Eurooppa-asioista tiedottamista on parannettava. Irlannin kansanäänestyksen tulos osoittaa, että tämä pyrkimys ei ole vielä ilmennyt tehokkaina toimina kansallisella eikä Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

2.1.1

Ranskan ja Alankomaiden äänestettyä perustuslakisopimusta vastaan päästiin yhteisymmärrykseen siitä, että Eurooppa-asioista tiedottamista on parannettava. Irlannin kansanäänestyksen tulos osoittaa, että tämä pyrkimys ei ole vielä ilmennyt tehokkaina toimina kansallisella eikä Euroopan tasolla.

| 2.1.2 | Komissio on laatinut monia tekstejä, joista on jo keskusteltu, ja ETSK on antanut erinomaisia asiaa koskevia lausuntoja, muuta niitä ei tässä yhteydessä ole tarkoitus toistaa. Valkoisessa kirjassa eurooppalaisesta viestintästrategiasta (CESE 972/2006 (3)) todetaan, että ”jäsenvaltioiden viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja EU:n toimielinten on siis tehtävä yhteistyötä, jotta Europalle raivataan tilaa julkisessa keskustelussa”. Käsillä olevassa lausunnossa ei pyritä tekemään uusia ehdotuksia vaan organisoimaan jo tehtyjä ehdotuksia ja selvittämään, mitkä tehtävät kuuluvat kullekin eri taholle eli kansallisille viranomaisille, kansalaisyhteiskunnalle ja unionin toimielimille, sekä määrittelemään toiminnan painopistealueet. |
| --- | --- |

2.1.2

Komissio on laatinut monia tekstejä, joista on jo keskusteltu, ja ETSK on antanut erinomaisia asiaa koskevia lausuntoja, muuta niitä ei tässä yhteydessä ole tarkoitus toistaa. Valkoisessa kirjassa eurooppalaisesta viestintästrategiasta (CESE 972/2006 (3)) todetaan, että ”jäsenvaltioiden viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja EU:n toimielinten on siis tehtävä yhteistyötä, jotta Europalle raivataan tilaa julkisessa keskustelussa”. Käsillä olevassa lausunnossa ei pyritä tekemään uusia ehdotuksia vaan organisoimaan jo tehtyjä ehdotuksia ja selvittämään, mitkä tehtävät kuuluvat kullekin eri taholle eli kansallisille viranomaisille, kansalaisyhteiskunnalle ja unionin toimielimille, sekä määrittelemään toiminnan painopistealueet.

2.2   EU-viestintä: monimutkainen tehtävä

| 2.2.1 | Eurooppa-asioista tiedottaminen on väistämättä monimutkaista, sillä Euroopan yhdentymishankkeella on aina ollut panettelijoita, halusivatpa nämä sitten vähemmän Eurooppaa, enemmän Eurooppaa tai nopeampaa edistymistä. Tasapainoinen ja ymmärrettävä EU-viestintä onkin taistelua. Kyse ei ole Eurooppa-aatteen ”myymisestä”, vaan siitä, että annetaan kansalaisille mahdollisuus elää Euroopan alueella ja osallistua asiantuntevasti unionin tulevaisuuden suuntaa koskeviin valintoihin. |
| --- | --- |

2.2.1

Eurooppa-asioista tiedottaminen on väistämättä monimutkaista, sillä Euroopan yhdentymishankkeella on aina ollut panettelijoita, halusivatpa nämä sitten vähemmän Eurooppaa, enemmän Eurooppaa tai nopeampaa edistymistä. Tasapainoinen ja ymmärrettävä EU-viestintä onkin taistelua. Kyse ei ole Eurooppa-aatteen ”myymisestä”, vaan siitä, että annetaan kansalaisille mahdollisuus elää Euroopan alueella ja osallistua asiantuntevasti unionin tulevaisuuden suuntaa koskeviin valintoihin.

| 2.2.2 | Eurooppa-asioista tiedottaminen tarkoittaa sitä, että tehdään ymmärrettäväksi tämä ihmiskunnan historiassa ainutlaatuinen poliittinen todellisuus ja esitetään suunnitelma. Itse hankkeesta tiedottamisesta vastaavat poliittiset päättäjät. Tarpeellisesta toimielinten työn tuloksista tiedottamisesta vastaa kukin toimielin itse ja se suunnataan asianomaiselle yleisölle. Näiden erilaisten viestintämuotojen välille on löydettävä tasapaino. |
| --- | --- |

2.2.2

Eurooppa-asioista tiedottaminen tarkoittaa sitä, että tehdään ymmärrettäväksi tämä ihmiskunnan historiassa ainutlaatuinen poliittinen todellisuus ja esitetään suunnitelma. Itse hankkeesta tiedottamisesta vastaavat poliittiset päättäjät. Tarpeellisesta toimielinten työn tuloksista tiedottamisesta vastaa kukin toimielin itse ja se suunnataan asianomaiselle yleisölle. Näiden erilaisten viestintämuotojen välille on löydettävä tasapaino.

| 2.2.3 | Alkuperäistä hanketta on tarpeen uudistaa. Ei ole uskottavaa selittää Euroopan merkitsevän rauhaa niille sukupolville, jotka eivät ole eläneet toisen maailmansodan jälkimainingeissa ja jotka alkoivat kiinnostua maailmantapahtumista pommien pudotessa Sarajevoon. Seitsemänkymmenluvun jälkeen syntyneille sukupolville Eurooppa on pakkopullaa, eivätkä he katso sen voineen estää sodan syttymistä lähialueilla taikka pystyvän suojelemaan heitä globalisaation negatiivisina pidetyiltä vaikutuksilta. He eivät koe, että ne oikeudet ja vapaudet, joista he nauttivat, ovat tulosta Euroopan jatkuvasta kehittymisestä. |
| --- | --- |

2.2.3

Alkuperäistä hanketta on tarpeen uudistaa. Ei ole uskottavaa selittää Euroopan merkitsevän rauhaa niille sukupolville, jotka eivät ole eläneet toisen maailmansodan jälkimainingeissa ja jotka alkoivat kiinnostua maailmantapahtumista pommien pudotessa Sarajevoon. Seitsemänkymmenluvun jälkeen syntyneille sukupolville Eurooppa on pakkopullaa, eivätkä he katso sen voineen estää sodan syttymistä lähialueilla taikka pystyvän suojelemaan heitä globalisaation negatiivisina pidetyiltä vaikutuksilta. He eivät koe, että ne oikeudet ja vapaudet, joista he nauttivat, ovat tulosta Euroopan jatkuvasta kehittymisestä.

| 2.2.4 | Huomattavasti innostavampaa olisi kertoa Euroopan merkitsevän näköalojen laajentumista ja rajojen poistamista, ja näyttää konkreettisesti, kuinka poistetaan asteittain esteet, jotka estävät kansalaisia ymmärtämästä toisiaan, keskustelemasta keskenään, liikkumasta vapaasti, käymästä kauppaa, tekemästä työtä tai muuttamasta muualle jne., sekä näyttää Euroopan avaavan mahdollisuuksia tarjoamalla eurooppalaisille laajemman elämänalueen, joka on avoin erilaisille kulttuureille. Euroopan tuoma hyöty voitaisiin osoittaa konkreettisesti myös selittämällä, kuinka se mahdollistaa eri järjestelmien vertailun avulla kunkin yksilön parhaiden saavutusten kehittämisen. |
| --- | --- |

2.2.4

Huomattavasti innostavampaa olisi kertoa Euroopan merkitsevän näköalojen laajentumista ja rajojen poistamista, ja näyttää konkreettisesti, kuinka poistetaan asteittain esteet, jotka estävät kansalaisia ymmärtämästä toisiaan, keskustelemasta keskenään, liikkumasta vapaasti, käymästä kauppaa, tekemästä työtä tai muuttamasta muualle jne., sekä näyttää Euroopan avaavan mahdollisuuksia tarjoamalla eurooppalaisille laajemman elämänalueen, joka on avoin erilaisille kulttuureille. Euroopan tuoma hyöty voitaisiin osoittaa konkreettisesti myös selittämällä, kuinka se mahdollistaa eri järjestelmien vertailun avulla kunkin yksilön parhaiden saavutusten kehittämisen.

| 2.2.5 | On kerrottava myös, että yhdessä voimme taistella ilmastonmuutosta vastaan sekä suojella ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta, kuluttajien oikeuksia jne. Eurooppa tarvitsee yksinkertaisia ja selkeitä käsitteitä, kuten valtiotkin. On helppoa saada lapsi ymmärtämään, että tiet ja rautatiet ovat tarpeen liikkumista varten, että jokaisen on opittava lukemaan voidakseen ymmärtää maailmaa, että on rangaistava sitä, joka vahingoittaa toista tai koko ryhmää, ja että nämä kaikille tarpeelliset palvelut — aluesuunnittelu, koulutus, oikeuslaitos — tuottaa valtio, joka turvaa myös terveyden, turvallisuuden ja yhteisvastuun. Yhdentynyt Eurooppa on suhteellisen uusi rakennelma, jota kaikki eivät täysin käsitä, ja siksi on vaikeampaa saada kansalaiset ymmärtämään Eurooppaa, sen tarvetta ja hyödyllisyyttä. Lapset samoin kuin näiden vanhemmat voitaisiin helposti saada ymmärtämään, että tarkoituksena on rakentaa laajempi elämänalue ja että olemme vahvempia ja luovempia, kun meitä on useampia. |
| --- | --- |

2.2.5

On kerrottava myös, että yhdessä voimme taistella ilmastonmuutosta vastaan sekä suojella ympäristöä, elintarvikkeiden turvallisuutta, kuluttajien oikeuksia jne. Eurooppa tarvitsee yksinkertaisia ja selkeitä käsitteitä, kuten valtiotkin. On helppoa saada lapsi ymmärtämään, että tiet ja rautatiet ovat tarpeen liikkumista varten, että jokaisen on opittava lukemaan voidakseen ymmärtää maailmaa, että on rangaistava sitä, joka vahingoittaa toista tai koko ryhmää, ja että nämä kaikille tarpeelliset palvelut — aluesuunnittelu, koulutus, oikeuslaitos — tuottaa valtio, joka turvaa myös terveyden, turvallisuuden ja yhteisvastuun. Yhdentynyt Eurooppa on suhteellisen uusi rakennelma, jota kaikki eivät täysin käsitä, ja siksi on vaikeampaa saada kansalaiset ymmärtämään Eurooppaa, sen tarvetta ja hyödyllisyyttä. Lapset samoin kuin näiden vanhemmat voitaisiin helposti saada ymmärtämään, että tarkoituksena on rakentaa laajempi elämänalue ja että olemme vahvempia ja luovempia, kun meitä on useampia.

| 2.2.6 | Vaikka euroraha ei olekaan kaikille unionin jäsenvaltioille yhteinen, se on menestystarina, jota voitaisiin korostaa nykyistä enemmän, sillä se symboloi rajojen poistamista, luo tunnetta Eurooppaan kuulumisesta ja on keino, jonka avulla olemme lujempia yhdessä. |
| --- | --- |

2.2.6

Vaikka euroraha ei olekaan kaikille unionin jäsenvaltioille yhteinen, se on menestystarina, jota voitaisiin korostaa nykyistä enemmän, sillä se symboloi rajojen poistamista, luo tunnetta Eurooppaan kuulumisesta ja on keino, jonka avulla olemme lujempia yhdessä.

| 2.2.7 | Eurooppaan samaistumisessa tärkeitä ovat myös tunnuskuvat ja vahvat, kaikkien tuntemat symbolit, etenkin Euroopan lippu. |
| --- | --- |

2.2.7

Eurooppaan samaistumisessa tärkeitä ovat myös tunnuskuvat ja vahvat, kaikkien tuntemat symbolit, etenkin Euroopan lippu.

3.   Yleiset huomiot

3.1   Poliittinen ja institutionaalinen viestintä

| 3.1.1 | On huomattava, että kaikki unionin toimielimet käyttävät oikeutetusti omasta toiminnastaan kertomiseen monenlaisia resursseja. Niitä ovat muun muassa viestintäpalvelut, joissa työskentelee lukuisia osaavia virkamiehiä, verkkosivut, julkaisut, esittelyvideot jne. Eri toimielimiin tutustuva kansalainen saa vaivansa palkaksi monenlaista hienoa materiaalia, mutta tämä ei takaa, että hän olisi ymmärtänyt, kuinka järjestelmä toimii tai kuinka se liittyy hänen jokapäiväiseen elämäänsä. Asiakirjapino luo ennemminkin monimutkaisen tai jopa kaoottisen vaikutelman. Ei siis ole tarpeen kommunikoida enemmän, vaan paremmin. Keinoista ei ole pulaa, mutta niiden käyttö on järjestettävä paremmin. Viestintävälineiden laadussa itsessään ei ole puutteita, mutta niistä puuttuu johdonmukaisuus ja pitkäjänteisyys, eikä niitä ole kohdennettu asianmukaisesti sisällön sen paremmin kuin kohderyhmien ja vastaanottavien elintenkään suhteen. Erilaisia esitteitä on liian monia. |
| --- | --- |

3.1.1

On huomattava, että kaikki unionin toimielimet käyttävät oikeutetusti omasta toiminnastaan kertomiseen monenlaisia resursseja. Niitä ovat muun muassa viestintäpalvelut, joissa työskentelee lukuisia osaavia virkamiehiä, verkkosivut, julkaisut, esittelyvideot jne. Eri toimielimiin tutustuva kansalainen saa vaivansa palkaksi monenlaista hienoa materiaalia, mutta tämä ei takaa, että hän olisi ymmärtänyt, kuinka järjestelmä toimii tai kuinka se liittyy hänen jokapäiväiseen elämäänsä. Asiakirjapino luo ennemminkin monimutkaisen tai jopa kaoottisen vaikutelman. Ei siis ole tarpeen kommunikoida enemmän, vaan paremmin. Keinoista ei ole pulaa, mutta niiden käyttö on järjestettävä paremmin. Viestintävälineiden laadussa itsessään ei ole puutteita, mutta niistä puuttuu johdonmukaisuus ja pitkäjänteisyys, eikä niitä ole kohdennettu asianmukaisesti sisällön sen paremmin kuin kohderyhmien ja vastaanottavien elintenkään suhteen. Erilaisia esitteitä on liian monia.

| 3.1.2 | Euroopan unionin tehokasta kommunikointia kansalaistensa kanssa vaivaa luottamuskriisi, ja sen vuoksi tarvitaan unionin nykyisen viestintäkulttuurin perinpohjaista muuttamista. Nykyisellään toimet ovat parhaimmillaankin riittämättömiä niiden kansalaisten tavoittamiseksi, joilla ei ole kunnollista käsitystä EU:sta (mikä on unionin kansalaisten enemmistön tilanne), ja pahimmillaan ne voivat johtaa täysin toiveiden vastaiseen tulokseen. Tämä johtuu siitä, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden tiedotusstrategioista puuttuu yhteinen ajattelu. |
| --- | --- |

3.1.2

Euroopan unionin tehokasta kommunikointia kansalaistensa kanssa vaivaa luottamuskriisi, ja sen vuoksi tarvitaan unionin nykyisen viestintäkulttuurin perinpohjaista muuttamista. Nykyisellään toimet ovat parhaimmillaankin riittämättömiä niiden kansalaisten tavoittamiseksi, joilla ei ole kunnollista käsitystä EU:sta (mikä on unionin kansalaisten enemmistön tilanne), ja pahimmillaan ne voivat johtaa täysin toiveiden vastaiseen tulokseen. Tämä johtuu siitä, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden tiedotusstrategioista puuttuu yhteinen ajattelu.

| 3.1.3 | Institutionaaliseen viestintään käytetyt yhteenlasketut varat ovat huomattavia, ja ne voitaisiin käyttää paremmin politiikasta tiedottamiseen. Olisi mielenkiintoista kartoittaa kunkin toimielimen sekä jäsenvaltioiden viestintään varaamat määrärahat ja selvittää, kuka niistä vastaa. |
| --- | --- |

3.1.3

Institutionaaliseen viestintään käytetyt yhteenlasketut varat ovat huomattavia, ja ne voitaisiin käyttää paremmin politiikasta tiedottamiseen. Olisi mielenkiintoista kartoittaa kunkin toimielimen sekä jäsenvaltioiden viestintään varaamat määrärahat ja selvittää, kuka niistä vastaa.

| 3.1.4 | Yleisesti vallitsee yksimielisyys siitä, että EU-viestintä on vain keino itse hankkeen palveluksessa, eikä viestintä voi olla hyvää itse hankkeen ollessa huono. Ongelmana ei kuitenkaan ole vain hankkeen hyvä tai huono laatu, vaan se, ettei hankkeen edistämiseen ole varattu välineitä, koska resursseja on vain kullakin toimielimellä erikseen. Korkeassa asemassa olevien poliittisten johtajien, eli unionin kulloisenkin puheenjohtajan (ja Lissabonin sopimuksella asetettavan tulevan puheenjohtajan), valtion- ja hallitusten päämiesten sekä komission puheenjohtajan on ajettava ensi sijassa Eurooppa-asiaa. Neuvoston eri kokoonpanoihin osallistuvat ministerit ovat puolestaan parhaassa asemassa selittääkseen yhdessä tekemänsä päätökset omien maidensa kansalaisille. |
| --- | --- |

3.1.4

Yleisesti vallitsee yksimielisyys siitä, että EU-viestintä on vain keino itse hankkeen palveluksessa, eikä viestintä voi olla hyvää itse hankkeen ollessa huono. Ongelmana ei kuitenkaan ole vain hankkeen hyvä tai huono laatu, vaan se, ettei hankkeen edistämiseen ole varattu välineitä, koska resursseja on vain kullakin toimielimellä erikseen. Korkeassa asemassa olevien poliittisten johtajien, eli unionin kulloisenkin puheenjohtajan (ja Lissabonin sopimuksella asetettavan tulevan puheenjohtajan), valtion- ja hallitusten päämiesten sekä komission puheenjohtajan on ajettava ensi sijassa Eurooppa-asiaa. Neuvoston eri kokoonpanoihin osallistuvat ministerit ovat puolestaan parhaassa asemassa selittääkseen yhdessä tekemänsä päätökset omien maidensa kansalaisille.

| 3.1.5 | Toimielinten viestintä on selkeää, sillä sen tarkoituksena on yleensä kertoa niiden toiminnasta. Itse hanketta koskevaan tiedottamiseen puolestaan kohdistuu luonnostaan aina arvostelua. Tehtävään varattujen resurssien puute, eri tahojen esittämä kritiikki, poliittiset päättäjät, jotka huolehtivat usein lähinnä omasta imagostaan kansallisella tasolla (joka on heidän oikeutuksensa perusta) ja joiden maine ei ulotu heidän kotimaansa rajojen ulkopuolelle — kaikki nämä seikat yhdessä myötävaikuttavat Euroopan poliittisen viestinnän heikkouteen ja viestin huonoon kuuluvuuteen. |
| --- | --- |

3.1.5

Toimielinten viestintä on selkeää, sillä sen tarkoituksena on yleensä kertoa niiden toiminnasta. Itse hanketta koskevaan tiedottamiseen puolestaan kohdistuu luonnostaan aina arvostelua. Tehtävään varattujen resurssien puute, eri tahojen esittämä kritiikki, poliittiset päättäjät, jotka huolehtivat usein lähinnä omasta imagostaan kansallisella tasolla (joka on heidän oikeutuksensa perusta) ja joiden maine ei ulotu heidän kotimaansa rajojen ulkopuolelle — kaikki nämä seikat yhdessä myötävaikuttavat Euroopan poliittisen viestinnän heikkouteen ja viestin huonoon kuuluvuuteen.

| 3.1.6 | Yhdistämällä poliittisen ja institutionaalisen viestinnän unionin toimielimet ja kansalliset elimet yhdessä voivat saada aikaan uuden yhteisen viestintäpolitiikan, joka menestyy. Se on haaste 21. vuosisadan unionille, joka on ykseydessään moninainen verrattuna muiden maailmanosien yhtenäisiin kokonaisuuksiin. Henry Kissingerin tokaisu Euroopasta, jolta puuttuu puhelinnumero, on edelleen ajankohtainen. |
| --- | --- |

3.1.6

Yhdistämällä poliittisen ja institutionaalisen viestinnän unionin toimielimet ja kansalliset elimet yhdessä voivat saada aikaan uuden yhteisen viestintäpolitiikan, joka menestyy. Se on haaste 21. vuosisadan unionille, joka on ykseydessään moninainen verrattuna muiden maailmanosien yhtenäisiin kokonaisuuksiin. Henry Kissingerin tokaisu Euroopasta, jolta puuttuu puhelinnumero, on edelleen ajankohtainen.

| 3.1.7 | On luotava yhteinen viestintäpolitiikka, joka sitoo EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot Euroopan unionin viestintä- ja tiedotusstrategiaa ohjaaviin yhteisiin perusperiaatteisiin. Yhteinen viestintäpolitiikka tukisi hallitusten ja kansalaisjärjestöjen erilaisia toimia, joilla pyritään Eurooppa-tietoisuuden lisäämisen paikallistasolla kussakin maassa. |
| --- | --- |

3.1.7

On luotava yhteinen viestintäpolitiikka, joka sitoo EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot Euroopan unionin viestintä- ja tiedotusstrategiaa ohjaaviin yhteisiin perusperiaatteisiin. Yhteinen viestintäpolitiikka tukisi hallitusten ja kansalaisjärjestöjen erilaisia toimia, joilla pyritään Eurooppa-tietoisuuden lisäämisen paikallistasolla kussakin maassa.

| 3.1.8 | Kyseinen politiikka olisi myös olennainen keino varmistaa, että kaikki EU:n toimielimet soittavat samaa säveltä. Tilanne, jossa eri toimielimet kilpailevat keskenään, on suorastaan naurettava. Niiden tiedotustarpeet ja niille asetetut vaatimukset ovat tietenkin erilaisia, mutta niiden päämäärä on periaatteessa sama, ja se näyttää unohtuneen itsensä puolustelun tai ”egonostatuksen” kilpajuoksussa. |
| --- | --- |

3.1.8

Kyseinen politiikka olisi myös olennainen keino varmistaa, että kaikki EU:n toimielimet soittavat samaa säveltä. Tilanne, jossa eri toimielimet kilpailevat keskenään, on suorastaan naurettava. Niiden tiedotustarpeet ja niille asetetut vaatimukset ovat tietenkin erilaisia, mutta niiden päämäärä on periaatteessa sama, ja se näyttää unohtuneen itsensä puolustelun tai ”egonostatuksen” kilpajuoksussa.

| 3.1.9 | Euroopan unionin on aika investoida yhteen tulevan vuosikymmenen tärkeistä haasteista, joka sillä on vastassaan: antaa kansalaisilleen todellinen tunne osallisuudesta hankkeeseen, joka on vaivannäön arvoinen ja maailmassa ainutlaatuinen. |
| --- | --- |

3.1.9

Euroopan unionin on aika investoida yhteen tulevan vuosikymmenen tärkeistä haasteista, joka sillä on vastassaan: antaa kansalaisilleen todellinen tunne osallisuudesta hankkeeseen, joka on vaivannäön arvoinen ja maailmassa ainutlaatuinen.

3.2   Kohdentaminen

| 3.2.1 | Eurooppa-asioista tiedottaminen 495 miljoonalle kansalaiselle Brysselistä käsin ei ole mahdollista edes internetin välityksellä. |
| --- | --- |

3.2.1

Eurooppa-asioista tiedottaminen 495 miljoonalle kansalaiselle Brysselistä käsin ei ole mahdollista edes internetin välityksellä.

| 3.2.2 | Toimielinten viestintää ei tule suunnata suurelle yleisölle vaan se on kohdistettava niihin toimijoihin, jotka voivat puuttua hankkeisiin aikaisissa vaiheissa omalla vastuualueellaan ja jotka voivat hyödyntää myöhemmin hyväksyttäviä tekstejä, soveltaa niitä ja/tai tiedottaa niistä asianosaisille. Nämä tahot voivat parhaiten kertoa Euroopan yhdentymisen menneistä ja nykyisistä tuloksista. Tässä suhteessa ETSK on epäilemättä tarkoituksenmukainen viestintäkanava, sillä se tuo yhteen kaikkien yhteiskunnan osa-alueiden edustajat. |
| --- | --- |

3.2.2

Toimielinten viestintää ei tule suunnata suurelle yleisölle vaan se on kohdistettava niihin toimijoihin, jotka voivat puuttua hankkeisiin aikaisissa vaiheissa omalla vastuualueellaan ja jotka voivat hyödyntää myöhemmin hyväksyttäviä tekstejä, soveltaa niitä ja/tai tiedottaa niistä asianosaisille. Nämä tahot voivat parhaiten kertoa Euroopan yhdentymisen menneistä ja nykyisistä tuloksista. Tässä suhteessa ETSK on epäilemättä tarkoituksenmukainen viestintäkanava, sillä se tuo yhteen kaikkien yhteiskunnan osa-alueiden edustajat.

| 3.2.3 | Ennen kunkin painetun tai sähköisen asiakirjan julkaisemista on aiheellista määritellä sen kohdeyleisö, koska sillä on vaikutusta asiakirjassa käytettävään kieleen ja jopa kuvitukseen. Turhan monet julkaistut asiakirjat eivät tavoita kohdeyleisöään, sillä ne on suunnattu muotonsa puolesta suurelle yleisölle mutta sisällöllisesti erikoisalan asiantuntijoille. |
| --- | --- |

3.2.3

Ennen kunkin painetun tai sähköisen asiakirjan julkaisemista on aiheellista määritellä sen kohdeyleisö, koska sillä on vaikutusta asiakirjassa käytettävään kieleen ja jopa kuvitukseen. Turhan monet julkaistut asiakirjat eivät tavoita kohdeyleisöään, sillä ne on suunnattu muotonsa puolesta suurelle yleisölle mutta sisällöllisesti erikoisalan asiantuntijoille.

| 3.2.4 | Viestintä on suunnattava eri toimialoihin erikoistuneille mielipidevaikuttajille. Tässä suhteessa ETSK:n aloite, sen jäsenten erityistarpeisiin mukautettu, viestintäkanaville suunnattu sähköinen uutiskirje e-bridge, on esimerkki hyvästä käytännöstä, samoin kuin Euroopan parlamentin hanke Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien jäsenien verkottamisesta. Kaikki nämä edustajat yhdessä voivat tavoittaa monia omissa valtioissaan toimivia mielipidevaikuttajia. |
| --- | --- |

3.2.4

Viestintä on suunnattava eri toimialoihin erikoistuneille mielipidevaikuttajille. Tässä suhteessa ETSK:n aloite, sen jäsenten erityistarpeisiin mukautettu, viestintäkanaville suunnattu sähköinen uutiskirje e-bridge, on esimerkki hyvästä käytännöstä, samoin kuin Euroopan parlamentin hanke Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien jäsenien verkottamisesta. Kaikki nämä edustajat yhdessä voivat tavoittaa monia omissa valtioissaan toimivia mielipidevaikuttajia.

| 3.2.5 | Erityisesti on viestittävä vaaleilla valituille edustajille, kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen jäsenille, toimittajille ja opettajille. On myös pohdittava sitä, minkälainen tieto on heille tarpeen Eurooppa-aatteen ja unionin saavutusten levittämiseksi. |
| --- | --- |

3.2.5

Erityisesti on viestittävä vaaleilla valituille edustajille, kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen jäsenille, toimittajille ja opettajille. On myös pohdittava sitä, minkälainen tieto on heille tarpeen Eurooppa-aatteen ja unionin saavutusten levittämiseksi.

| 3.2.6 | Viestinnän on lähdettävä heidän tarpeistaan, ei toimielinten tarpeesta tiedottaa omasta toiminnastaan. |
| --- | --- |

3.2.6

Viestinnän on lähdettävä heidän tarpeistaan, ei toimielinten tarpeesta tiedottaa omasta toiminnastaan.

3.3   Paikallistason edustajien rooli osallistavassa demokratiassa

| 3.3.1 | Poliittisen viestinnän on tavoitettava Euroopan 495 miljoonaa kansalaista. Siinä on kerrottava Euroopan rakentamisesta, Euroopan tähänastisista saavutuksista, nykyisistä toimista ja tulevista tavoitteista, sekä Euroopan tuomasta lisäarvosta, kuinka ja miksi se on hyödyksi. Tämä viestintä kuuluu jäsenvaltioille ja etenkin neuvoston eri kampanjoihin osallistuville ministereille, jotka ovat parhaiten perillä tehdyistä päätöksistä, sekä poliittisille johtajille ja kansalaisyhteiskunnan jäsenille, jotka puhuvat kansalaisille näiden omaa kieltä ja jotka ovat riittävän lähellä kansalaisia ja tarpeeksi tunnettuja, jotta heitä kuunneltaisiin. Vaikka Euroopan kollektiivinen tulos on kaikille eurooppalaisille yhteinen, sen yksittäisille kansalaisille ja maille tuomaa hyötyä ei voida selittää samoin esimerkiksi bulgarialaiselle kuin vaikkapa virolaiselle taikka ruotsalaiselle. |
| --- | --- |

3.3.1

Poliittisen viestinnän on tavoitettava Euroopan 495 miljoonaa kansalaista. Siinä on kerrottava Euroopan rakentamisesta, Euroopan tähänastisista saavutuksista, nykyisistä toimista ja tulevista tavoitteista, sekä Euroopan tuomasta lisäarvosta, kuinka ja miksi se on hyödyksi. Tämä viestintä kuuluu jäsenvaltioille ja etenkin neuvoston eri kampanjoihin osallistuville ministereille, jotka ovat parhaiten perillä tehdyistä päätöksistä, sekä poliittisille johtajille ja kansalaisyhteiskunnan jäsenille, jotka puhuvat kansalaisille näiden omaa kieltä ja jotka ovat riittävän lähellä kansalaisia ja tarpeeksi tunnettuja, jotta heitä kuunneltaisiin. Vaikka Euroopan kollektiivinen tulos on kaikille eurooppalaisille yhteinen, sen yksittäisille kansalaisille ja maille tuomaa hyötyä ei voida selittää samoin esimerkiksi bulgarialaiselle kuin vaikkapa virolaiselle taikka ruotsalaiselle.

| 3.3.2 | Euroopan yhdentymishanketta koskevan viestinnän on oltava osallistavaa ja siinä on otettava huomioon kansalaisten tarpeet, toiveet ja mielipiteet. Tämä edellyttää vastuutahoilta kykyä kuunnella. Tämä kuuleminen ei voi toimia Brysselistä tai Strasbourgista käsin. Kansalaispaneeleissa voidaan mitata julkisen mielipiteen suuntauksia, mutta ne eivät riitä antamaan kaikille kansalaisille tunnetta kuulluksi tulemisesta. |
| --- | --- |

3.3.2

Euroopan yhdentymishanketta koskevan viestinnän on oltava osallistavaa ja siinä on otettava huomioon kansalaisten tarpeet, toiveet ja mielipiteet. Tämä edellyttää vastuutahoilta kykyä kuunnella. Tämä kuuleminen ei voi toimia Brysselistä tai Strasbourgista käsin. Kansalaispaneeleissa voidaan mitata julkisen mielipiteen suuntauksia, mutta ne eivät riitä antamaan kaikille kansalaisille tunnetta kuulluksi tulemisesta.

| 3.3.3 | Paikalliset vaaleilla valitut edustajat, jotka saavat oikeutuksensa edustuksellisesta demokratiasta ja jotka ovat lähellä äänestäjiä, ovat mielipidetutkimuslaitoksia pätevämpiä pyytämään kansalaisten näkemyksiä eurooppalaisista hankkeista. Samoin myös kansalaisyhteiskunnan toimijoiden on kuultava valitsijoitaan toimialaansa kuuluvista Euroopan tasolla käsitellyistä kysymyksistä. Jos paikalliset edustajat puhuvat Euroopasta, lehdistö välittää viestin. Eurooppa olisi näin vahvasti läsnä tiedotusvälineissä (paikallislehdet, -televisiot ja -radiot) ja vaaleilla valittujen edustajien poliittisissa blogeissa. |
| --- | --- |

3.3.3

Paikalliset vaaleilla valitut edustajat, jotka saavat oikeutuksensa edustuksellisesta demokratiasta ja jotka ovat lähellä äänestäjiä, ovat mielipidetutkimuslaitoksia pätevämpiä pyytämään kansalaisten näkemyksiä eurooppalaisista hankkeista. Samoin myös kansalaisyhteiskunnan toimijoiden on kuultava valitsijoitaan toimialaansa kuuluvista Euroopan tasolla käsitellyistä kysymyksistä. Jos paikalliset edustajat puhuvat Euroopasta, lehdistö välittää viestin. Eurooppa olisi näin vahvasti läsnä tiedotusvälineissä (paikallislehdet, -televisiot ja -radiot) ja vaaleilla valittujen edustajien poliittisissa blogeissa.

| 3.3.4 | Jäsenvaltioiden edustajien, ministerien, Euroopan parlamentin, ETSK:n ja alueiden komitean jäsenten, työmarkkinaosapuolten, ohjelmakomiteoihin osallistuvien kansalaisjärjestöjen edustajien ja kansallisten virkamiesten on kaikkien kerrottava vuosittain äänestäjilleen tai toimeksiantajilleen kokemuksistaan Brysselissä (vuosikertomus ja tapaaminen itse paikalla). Euroopan rakentamiseksi ei riitä, että toimitaan Brysselissä, vaan kaikkien toimijoiden on selitettävä siellä tehdyt päätökset omalla paikkakunnallaan. ”Takaisin kouluun” -aloitetta on jatkettava. |
| --- | --- |

3.3.4

Jäsenvaltioiden edustajien, ministerien, Euroopan parlamentin, ETSK:n ja alueiden komitean jäsenten, työmarkkinaosapuolten, ohjelmakomiteoihin osallistuvien kansalaisjärjestöjen edustajien ja kansallisten virkamiesten on kaikkien kerrottava vuosittain äänestäjilleen tai toimeksiantajilleen kokemuksistaan Brysselissä (vuosikertomus ja tapaaminen itse paikalla). Euroopan rakentamiseksi ei riitä, että toimitaan Brysselissä, vaan kaikkien toimijoiden on selitettävä siellä tehdyt päätökset omalla paikkakunnallaan. ”Takaisin kouluun” -aloitetta on jatkettava.

3.4   Yhteinen Euroopan kansalaistaito

| 3.4.1 | Euroopan tasolla olisi asetettava koululaisten käyttöön selkokielinen yhteinen tietopohja, joka käsittäisi Euroopan rakentamisen historian, toiminnan ja arvot. Sen olisi ehdottomasti oltava kaikille Euroopan koululaisille sama, ja parlamentin olisi se vahvistettava. Jotta yhteistä tietopohjaa voitaisiin opettaa lapsille ja nuorille, sitä tulisi hyödyntää myös paikallistason vaaleilla valittujen edustajien koulutuksessa, sillä he ovat kansalaisia lähimmät julkisen vallan edustajat. Yhteinen tietopohja olisi koottava helppolukuiseen asiakirjaan. Siihen kuuluu Euroopan lippu, Euroopan kartta ja ”Euroopan kansalaisen peruskirja”, jossa käsitellään yhtäältä Euroopan rakentamisen merkitystä, sen taustaa ja arvoja sekä eurooppalaista politiikkaa ja sen vaikutuksia kansalaisten arkeen (rajojen poistaminen, euro, rakennerahastot, liikkuvuusohjelmat, perusoikeuskirja jne.). Tällainen julkaisu ilmentää yhtenäisyyttä, joka tekee Euroopan moninaisuudesta ymmärrettävää, ja se laaditaan unionin 22 kielellä. Se tulisi luovuttaa jokaiselle kansalaiselle yhdessä passin kanssa. |
| --- | --- |

3.4.1

Euroopan tasolla olisi asetettava koululaisten käyttöön selkokielinen yhteinen tietopohja, joka käsittäisi Euroopan rakentamisen historian, toiminnan ja arvot. Sen olisi ehdottomasti oltava kaikille Euroopan koululaisille sama, ja parlamentin olisi se vahvistettava. Jotta yhteistä tietopohjaa voitaisiin opettaa lapsille ja nuorille, sitä tulisi hyödyntää myös paikallistason vaaleilla valittujen edustajien koulutuksessa, sillä he ovat kansalaisia lähimmät julkisen vallan edustajat. Yhteinen tietopohja olisi koottava helppolukuiseen asiakirjaan. Siihen kuuluu Euroopan lippu, Euroopan kartta ja ”Euroopan kansalaisen peruskirja”, jossa käsitellään yhtäältä Euroopan rakentamisen merkitystä, sen taustaa ja arvoja sekä eurooppalaista politiikkaa ja sen vaikutuksia kansalaisten arkeen (rajojen poistaminen, euro, rakennerahastot, liikkuvuusohjelmat, perusoikeuskirja jne.). Tällainen julkaisu ilmentää yhtenäisyyttä, joka tekee Euroopan moninaisuudesta ymmärrettävää, ja se laaditaan unionin 22 kielellä. Se tulisi luovuttaa jokaiselle kansalaiselle yhdessä passin kanssa.

| 3.4.2 | Eurooppa-asioihin perehdyttäminen on ensimmäinen vastausta kaipaava haaste. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi pyrittävä ottamaan käyttöön yhteinen tietopohja kaikilla mahdollisilla tasoilla, eli koulujen opetusohjelmien ja kansalaistaidon oppaiden lisäksi Eurooppa-asioihin perehdyttävää koulutusta olisi tarjottava myös opettajille, virkamiehille, journalisteille, kansalaisyhteiskunnan toimijoille, paikallistason vaaleilla valituille edustajille sekä kaikille niille, jotka osallistuvat Brysselissä monilla eri tasoilla tapahtuvaan konsultointiin, koordinointiin ja päätöksentekoon. Myös palkansaajille voitaisiin tarjota koulutusta ammatillisen täydennyskoulutuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.4.2

Eurooppa-asioihin perehdyttäminen on ensimmäinen vastausta kaipaava haaste. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi pyrittävä ottamaan käyttöön yhteinen tietopohja kaikilla mahdollisilla tasoilla, eli koulujen opetusohjelmien ja kansalaistaidon oppaiden lisäksi Eurooppa-asioihin perehdyttävää koulutusta olisi tarjottava myös opettajille, virkamiehille, journalisteille, kansalaisyhteiskunnan toimijoille, paikallistason vaaleilla valituille edustajille sekä kaikille niille, jotka osallistuvat Brysselissä monilla eri tasoilla tapahtuvaan konsultointiin, koordinointiin ja päätöksentekoon. Myös palkansaajille voitaisiin tarjota koulutusta ammatillisen täydennyskoulutuksen yhteydessä.

| 3.4.3 | Eurooppa-tiedon oppimista olisi testattava esittämällä asiaa käsitteleviä kysymyksiä opintojen päätöskokeissa, opettajien ja virkamiesten valintakokeissa, toimittajakouluissa jne. Eurooppa-tietoa jakavien opettajien olisi myös verkostoiduttava. |
| --- | --- |

3.4.3

Eurooppa-tiedon oppimista olisi testattava esittämällä asiaa käsitteleviä kysymyksiä opintojen päätöskokeissa, opettajien ja virkamiesten valintakokeissa, toimittajakouluissa jne. Eurooppa-tietoa jakavien opettajien olisi myös verkostoiduttava.

| 3.4.4 | Yhteinen tietopohja kattaa Euroopan unionin omaksumat arvot, jotka yhdessä erottavat unionin muista maailman alueista. Niitä ovat:






  — | ihmisarvon kunnioittaminen, joka ilmenee kuolemanrangaistuksen lakkauttamisessa ja Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen päätösten soveltamisessa, yksityiselämän kunnioittaminen ja sukupolvien välinen solidaarisuus. |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Yhteinen tietopohja kattaa Euroopan unionin omaksumat arvot, jotka yhdessä erottavat unionin muista maailman alueista. Niitä ovat:

—

ihmisarvon kunnioittaminen, joka ilmenee kuolemanrangaistuksen lakkauttamisessa ja Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen päätösten soveltamisessa, yksityiselämän kunnioittaminen ja sukupolvien välinen solidaarisuus.

| — | kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen yksilön oikeutena, ei yhteisöjä erottavana tekijänä. Rasismi, antisemitismi ja homofobia ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia tekoja. |
| --- | --- |

—

kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen yksilön oikeutena, ei yhteisöjä erottavana tekijänä. Rasismi, antisemitismi ja homofobia ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia tekoja.

| — | perusoikeuskirja, johon sisältyvät sosiaaliset oikeudet, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sekä yhtäläiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

—

perusoikeuskirja, johon sisältyvät sosiaaliset oikeudet, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sekä yhtäläiset mahdollisuudet.

| — | ”ylikansallinen oikeusvaltio”: Euroopan unionissa oikeusvaltio on syrjäyttänyt vahvemman oikeuden. Näin on ensinnäkin kansallisvaltioiden sisällä, mutta myös unionissa kokonaisuudessaan. Jokainen Euroopan kansalainen voi valvoa oikeuksiaan kotimaansa rajojen ulkopuolella niin kansallisen kuin yhteisön oikeudenkin puitteissa. |
| --- | --- |

—

”ylikansallinen oikeusvaltio”: Euroopan unionissa oikeusvaltio on syrjäyttänyt vahvemman oikeuden. Näin on ensinnäkin kansallisvaltioiden sisällä, mutta myös unionissa kokonaisuudessaan. Jokainen Euroopan kansalainen voi valvoa oikeuksiaan kotimaansa rajojen ulkopuolella niin kansallisen kuin yhteisön oikeudenkin puitteissa.

| — | ylikansallinen, alueiden ja sukupolvien välinen sekä sosiaalinen yhteisvastuualue, joka ilmenee Euroopan unionin eri rahastoina. |
| --- | --- |

—

ylikansallinen, alueiden ja sukupolvien välinen sekä sosiaalinen yhteisvastuualue, joka ilmenee Euroopan unionin eri rahastoina.

3.5   Eurooppa-tiedon asettaminen saataville

| 3.5.1 | Välittäjinä toimivilla instansseilla on jo nykyään tärkeä rooli yhteiskunnan eri osa-alueille tiedottamisessa ja tietoisuuden lisäämisessä. Niiden käytettävissä olevia keinoja olisi lisättävä, jotta ne voisivat täyttää tehtävänsä entistä paremmin. |
| --- | --- |

3.5.1

Välittäjinä toimivilla instansseilla on jo nykyään tärkeä rooli yhteiskunnan eri osa-alueille tiedottamisessa ja tietoisuuden lisäämisessä. Niiden käytettävissä olevia keinoja olisi lisättävä, jotta ne voisivat täyttää tehtävänsä entistä paremmin.

| 3.5.2 | Kansalaisyhteiskunnan järjestöjen lehdistö, eli työntekijä- ja työnantajajärjestöjen, keskinäisten vakuutusyhtiöiden, maataloustuottajien liittojen, kansalaisjärjestöjen jne. lehdet ovat erityisen tehokas viestintäkanava. Oman alansa eurooppalaisia hankkeita koskevan tiedon antamisen lisäksi tällaiset viestimet voisivat lisätä vertailua kertomalla jokaisesta käsitellystä aiheesta, kuinka asia on hoidettu muissa Euroopan maissa. Vertailu ruokkii kansallista keskustelua tarpeellisista uudistuksista. |
| --- | --- |

3.5.2

Kansalaisyhteiskunnan järjestöjen lehdistö, eli työntekijä- ja työnantajajärjestöjen, keskinäisten vakuutusyhtiöiden, maataloustuottajien liittojen, kansalaisjärjestöjen jne. lehdet ovat erityisen tehokas viestintäkanava. Oman alansa eurooppalaisia hankkeita koskevan tiedon antamisen lisäksi tällaiset viestimet voisivat lisätä vertailua kertomalla jokaisesta käsitellystä aiheesta, kuinka asia on hoidettu muissa Euroopan maissa. Vertailu ruokkii kansallista keskustelua tarpeellisista uudistuksista.

| 3.5.3 | Euroopan unioni voisi asettaa saataville monikielisiä tietopankkeja, joista tämä kansalaisia lähellä oleva mutta vähäiset resurssit omaava lehdistö voisi ammentaa tietoa. |
| --- | --- |

3.5.3

Euroopan unioni voisi asettaa saataville monikielisiä tietopankkeja, joista tämä kansalaisia lähellä oleva mutta vähäiset resurssit omaava lehdistö voisi ammentaa tietoa.

3.6   Tapaamisten ja vaihtotoiminnan kannustaminen

| 3.6.1 | Vaihto-ohjelmat, kuten Erasmus, ovat osoittaneet, että suorat kontaktit eurooppalaisten välillä ovat kaikkein tehokkaimpia Eurooppaan kuulumisen tunteen lujittamisessa. Koulujen opintomatkat, yritysmatkat sekä kuntien, oppilaitosten, vanhainkotien, sosiaalisten ja humanitaaristen järjestöjen ja muiden vastaavien tahojen väliset ystävyyshankkeet ovat erinomaisia keinoja edistää keskinäistä ymmärrystä. Voitaisiin kuitenkin toteuttaa myös muita toimenpiteitä. Voitaisiin esimerkiksi päättää, että palkansaaja- ja työnantajajärjestöjen sekä eri yhdistysten koulutuskursseille kutsutaan jonkin toisen jäsenvaltion kansalainen. Samaten myös kunnanvaltuustot voisivat kutsua vähintään kerran vuodessa vierailulle jonkin toisen Euroopan maan paikallistason edustajan. Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu voisi tarjota nuorille vapaaehtoisille mahdollisuuden hankkia työkokemusta jossakin toisessa Euroopan maassa. |
| --- | --- |

3.6.1

Vaihto-ohjelmat, kuten Erasmus, ovat osoittaneet, että suorat kontaktit eurooppalaisten välillä ovat kaikkein tehokkaimpia Eurooppaan kuulumisen tunteen lujittamisessa. Koulujen opintomatkat, yritysmatkat sekä kuntien, oppilaitosten, vanhainkotien, sosiaalisten ja humanitaaristen järjestöjen ja muiden vastaavien tahojen väliset ystävyyshankkeet ovat erinomaisia keinoja edistää keskinäistä ymmärrystä. Voitaisiin kuitenkin toteuttaa myös muita toimenpiteitä. Voitaisiin esimerkiksi päättää, että palkansaaja- ja työnantajajärjestöjen sekä eri yhdistysten koulutuskursseille kutsutaan jonkin toisen jäsenvaltion kansalainen. Samaten myös kunnanvaltuustot voisivat kutsua vähintään kerran vuodessa vierailulle jonkin toisen Euroopan maan paikallistason edustajan. Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu voisi tarjota nuorille vapaaehtoisille mahdollisuuden hankkia työkokemusta jossakin toisessa Euroopan maassa.

| 3.6.2 | Lastenvaltuustojen ja eläkeläisten yliopistojen väliset ystävyyshankkeet, kuorot, urheilukilpailut jne. ovat keinoja kohdata ja löytää toisensa. Jos matkakulujen muodostama este poistettaisiin, tällaisia kohtaamisia syntyisi nopeasti itsestään. |
| --- | --- |

3.6.2

Lastenvaltuustojen ja eläkeläisten yliopistojen väliset ystävyyshankkeet, kuorot, urheilukilpailut jne. ovat keinoja kohdata ja löytää toisensa. Jos matkakulujen muodostama este poistettaisiin, tällaisia kohtaamisia syntyisi nopeasti itsestään.

| 3.6.3 | Jäsenvaltioiden kansalaisten välisten temaattisten tapaamisten lisäämiseksi tarvitaan resursseja muista Euroopan maista saapuvien vierailijoiden matkakulujen kattamiseksi. Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ”kultainen tähti” -aloite, jolla kannustetaan ystävyyskomiteoiden tapaamisiin ja tuetaan paikallisia aloitteita, on askel oikeaan suuntaan. Yksinkertainen ja hajautettu järjestelmä olisi tarpeen — summat olisivat joka tapauksessa varsin vaatimattomia — ja se voisi aikaansaada tehokkaita tuloksia. Julkaistavien esitteiden määrää vähentämällä säästettävät varat voitaisiin sijoittaa hajautettuun rahastoon, jolla edistettäisiin eurooppalaisten kollegojen osallistumista ammattiliittojen, kuntayhtymien, teollisuusliittojen, ystävyyskomiteoiden jne. toimintaan. Ruohonjuuritason osallistumisen kannustamiseksi varoista katettaisiin ainoastaan matkakulut, ja niiden helposta ja nopeasta jakamisesta vastaisivat paikalliset yhteyspisteet kuten Europe Direct -pisteet tai Eurooppa-talot. Varojen myöntämisen yhteydessä kuultaisiin eurooppalaisia paikallistason toimijoita. Tämän mahdollistaisi yhteystietoluettelo, johon kootaan kaikki Brysselissä tai muualla koordinointi- ja päätöksentekoelimiin osallistuvat alan toimijat (eurooppalaiset yritysneuvostot, yliopistovaihto jne.). |
| --- | --- |

3.6.3

Jäsenvaltioiden kansalaisten välisten temaattisten tapaamisten lisäämiseksi tarvitaan resursseja muista Euroopan maista saapuvien vierailijoiden matkakulujen kattamiseksi. Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ”kultainen tähti” -aloite, jolla kannustetaan ystävyyskomiteoiden tapaamisiin ja tuetaan paikallisia aloitteita, on askel oikeaan suuntaan. Yksinkertainen ja hajautettu järjestelmä olisi tarpeen — summat olisivat joka tapauksessa varsin vaatimattomia — ja se voisi aikaansaada tehokkaita tuloksia. Julkaistavien esitteiden määrää vähentämällä säästettävät varat voitaisiin sijoittaa hajautettuun rahastoon, jolla edistettäisiin eurooppalaisten kollegojen osallistumista ammattiliittojen, kuntayhtymien, teollisuusliittojen, ystävyyskomiteoiden jne. toimintaan. Ruohonjuuritason osallistumisen kannustamiseksi varoista katettaisiin ainoastaan matkakulut, ja niiden helposta ja nopeasta jakamisesta vastaisivat paikalliset yhteyspisteet kuten Europe Direct -pisteet tai Eurooppa-talot. Varojen myöntämisen yhteydessä kuultaisiin eurooppalaisia paikallistason toimijoita. Tämän mahdollistaisi yhteystietoluettelo, johon kootaan kaikki Brysselissä tai muualla koordinointi- ja päätöksentekoelimiin osallistuvat alan toimijat (eurooppalaiset yritysneuvostot, yliopistovaihto jne.).

| 3.6.4 | Voitaisiin myös edistää ajatusta, että jokaisella Euroopan kansalaisella olisi tavoitteena ainakin kerran elämässään vierailla unionin toimielimissä Brysselissä, Strasbourgissa tai Luxemburgissa ymmärtääkseen paremmin Euroopan toimintaa. |
| --- | --- |

3.6.4

Voitaisiin myös edistää ajatusta, että jokaisella Euroopan kansalaisella olisi tavoitteena ainakin kerran elämässään vierailla unionin toimielimissä Brysselissä, Strasbourgissa tai Luxemburgissa ymmärtääkseen paremmin Euroopan toimintaa.

| 3.6.5 | Olisi hyödyllistä, että toimielimien yhteisrahoittamiin viestintähankkeisiin sisältyisi myös rajatylittäviä aloitteita, kuten komission tiedonannossa K-suunnitelmaan -sisältyvästä Debate Europe -aloitteesta todetaan. |
| --- | --- |

3.6.5

Olisi hyödyllistä, että toimielimien yhteisrahoittamiin viestintähankkeisiin sisältyisi myös rajatylittäviä aloitteita, kuten komission tiedonannossa K-suunnitelmaan -sisältyvästä Debate Europe -aloitteesta todetaan.

3.7   Resurssien käytön parantaminen

| 3.7.1 | ETSK:n lausunnot, joissa säädösluonnokset esitetään tiivistäen ja helppotajuisesti (lausuntopyyntöön perustuvat lausunnot) tai joissa käsitellään kansalaisten huolenaiheita (oma-aloitteiset lausunnot), eivät ole hyödyllisiä vain sisällöllisesti, vaan niiden etuna on lisäksi se, että tekstit käännetään kaikille unionin kielille, jonka ansiosta ne voisivat muodostaa pohdinnoille yhteisen perustan. |
| --- | --- |

3.7.1

ETSK:n lausunnot, joissa säädösluonnokset esitetään tiivistäen ja helppotajuisesti (lausuntopyyntöön perustuvat lausunnot) tai joissa käsitellään kansalaisten huolenaiheita (oma-aloitteiset lausunnot), eivät ole hyödyllisiä vain sisällöllisesti, vaan niiden etuna on lisäksi se, että tekstit käännetään kaikille unionin kielille, jonka ansiosta ne voisivat muodostaa pohdinnoille yhteisen perustan.

| 3.7.2 | Eurooppalaiset joukkoviestimet ovat tarpeen, jotta kansalaiset saisivat tietää, mitä muualla tapahtuu. Rajojen poistaminen tarkoittaa myös sitä, että tutustumme vaikkapa virolaisten jätehuoltoon, Barcelonan asuntojen lämmitysmenetelmiin, irlantilaisten äitiysloman pituuteen tai palkanmuodostukseen Romaniassa. Sen ymmärtäminen, että paikallistason haasteet ovat samat monien kilometrien päässä kotipaikasta, ja toisten löytämiin ratkaisuihin tutustuminen edistävät tunnetta yhteen ja samaan Eurooppaan kuulumisesta. |
| --- | --- |

3.7.2

Eurooppalaiset joukkoviestimet ovat tarpeen, jotta kansalaiset saisivat tietää, mitä muualla tapahtuu. Rajojen poistaminen tarkoittaa myös sitä, että tutustumme vaikkapa virolaisten jätehuoltoon, Barcelonan asuntojen lämmitysmenetelmiin, irlantilaisten äitiysloman pituuteen tai palkanmuodostukseen Romaniassa. Sen ymmärtäminen, että paikallistason haasteet ovat samat monien kilometrien päässä kotipaikasta, ja toisten löytämiin ratkaisuihin tutustuminen edistävät tunnetta yhteen ja samaan Eurooppaan kuulumisesta.

| 3.7.3 | Ylikansallinen audiovisuaalinen viestin, esimerkiksi Euronews, on ratkaisevassa asemassa kuvamateriaalin ja uutiskatsausten tuottamisessa. Eurooppa-asioiden käsittelyn olisi kuuluttava nimenomaisesti kansallisten julkisten audiovisuaalipalvelujen velvoitteisiin ja lisäksi olisi kehitettävä Euroopan tason julkiset audiovisuaalipalvelut. |
| --- | --- |

3.7.3

Ylikansallinen audiovisuaalinen viestin, esimerkiksi Euronews, on ratkaisevassa asemassa kuvamateriaalin ja uutiskatsausten tuottamisessa. Eurooppa-asioiden käsittelyn olisi kuuluttava nimenomaisesti kansallisten julkisten audiovisuaalipalvelujen velvoitteisiin ja lisäksi olisi kehitettävä Euroopan tason julkiset audiovisuaalipalvelut.

| 3.7.4 | Eurovisiota voitaisiin hyödyntää nykyistä enemmän tiettyjen tapahtumien vakiinnuttamiseksi ja ihmisten totuttamiseksi Eurooppa-ajatukseen. Sen kautta voitaisiin välittää esimerkiksi komission puheenjohtajan toivotukset kaikilla kielillä, eurooppalaisia urheilukilpailuja jne. |
| --- | --- |

3.7.4

Eurovisiota voitaisiin hyödyntää nykyistä enemmän tiettyjen tapahtumien vakiinnuttamiseksi ja ihmisten totuttamiseksi Eurooppa-ajatukseen. Sen kautta voitaisiin välittää esimerkiksi komission puheenjohtajan toivotukset kaikilla kielillä, eurooppalaisia urheilukilpailuja jne.

3.8   Eurooppa ei ole ulkomaa

| 3.8.1 | Liian monien jäsenvaltioiden hallituksissa Eurooppa-asiat kuuluvat ulkoasiainministeriön alaisuuteen, vielä liian usein Eurooppa-tietoa käsitellään tiedotusvälineissä ulkomaanosastossa, ja liian monissa organisaatioissa Eurooppa-kysymyksistä vastaa kansainvälinen yksikkö. Kuitenkin eurooppalaiset direktiivit ruokkivat kansallisten parlamenttien työtä, ja ne koskevat kaikkia yhteiskunnan osa-alueita. Eurooppa-asiat eivät siis ole ulko- vaan sisäasioita. Eurooppa-kysymykset vaikuttavat jo jäsenvaltioiden kaikkiin sisäisiin politiikkoihin. Olisi perustettava täysivaltaisia Eurooppa-asioiden ministeriöitä, joilla olisi omat analyysejä ja ennusteita laativat sekä tiedottamisesta ja kansalaisyhteiskunnan tukemisesta vastaavat osastonsa. |
| --- | --- |

3.8.1

Liian monien jäsenvaltioiden hallituksissa Eurooppa-asiat kuuluvat ulkoasiainministeriön alaisuuteen, vielä liian usein Eurooppa-tietoa käsitellään tiedotusvälineissä ulkomaanosastossa, ja liian monissa organisaatioissa Eurooppa-kysymyksistä vastaa kansainvälinen yksikkö. Kuitenkin eurooppalaiset direktiivit ruokkivat kansallisten parlamenttien työtä, ja ne koskevat kaikkia yhteiskunnan osa-alueita. Eurooppa-asiat eivät siis ole ulko- vaan sisäasioita. Eurooppa-kysymykset vaikuttavat jo jäsenvaltioiden kaikkiin sisäisiin politiikkoihin. Olisi perustettava täysivaltaisia Eurooppa-asioiden ministeriöitä, joilla olisi omat analyysejä ja ennusteita laativat sekä tiedottamisesta ja kansalaisyhteiskunnan tukemisesta vastaavat osastonsa.

| 3.8.2 | Samalla tavoin kunkin yksittäisen kysymyksen käsittelyn yhteydessä on huomioitava eurooppalainen ulottuvuus ja tarkasteltava, kuinka asia on hoidettu muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.8.2

Samalla tavoin kunkin yksittäisen kysymyksen käsittelyn yhteydessä on huomioitava eurooppalainen ulottuvuus ja tarkasteltava, kuinka asia on hoidettu muissa jäsenvaltioissa.

| 3.8.3 | Ulkomaat alkavat unionin rajalta, ei jäsenvaltioiden rajoilta. Eurooppalaisen mallin vetovoima unionin ulkopuolisissa maissa on se tekijä, jonka avulla voi ymmärtää Euroopan rakentamisen hyödyt, oli sitten kyse suurten markkinoiden luomisesta tai ylikansallisen demokraattisen mallin rakentamisesta moninaisuuden hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

3.8.3

Ulkomaat alkavat unionin rajalta, ei jäsenvaltioiden rajoilta. Eurooppalaisen mallin vetovoima unionin ulkopuolisissa maissa on se tekijä, jonka avulla voi ymmärtää Euroopan rakentamisen hyödyt, oli sitten kyse suurten markkinoiden luomisesta tai ylikansallisen demokraattisen mallin rakentamisesta moninaisuuden hallitsemiseksi.

| 3.8.4 | Tiedotusseminaarien järjestäminen unionin taustasta ja toiminnasta kertomiseksi muiden maanosien johtavalle virkamieskunnalle voisi parantaa unionin imagoa niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin ja välittää eurooppalaisia arvoja muualle maailmaan. |
| --- | --- |

3.8.4

Tiedotusseminaarien järjestäminen unionin taustasta ja toiminnasta kertomiseksi muiden maanosien johtavalle virkamieskunnalle voisi parantaa unionin imagoa niin Euroopassa kuin sen ulkopuolellakin ja välittää eurooppalaisia arvoja muualle maailmaan.

3.9   Tapahtumien järjestäminen

| 3.9.1 | Kaikki tiedottajat tietävät, että julkisuuden saamiseksi on järjestettävä erilaisia tapahtumia ja tiedottamiseen on hyödynnettävä jo olemassa olevia tapahtumia. Eikö esimerkiksi kansainvälisissä urheilutapahtumissa tulisi nostaa kansallisten lippujen lisäksi tankoon myös Euroopan lippu mitalienjaon aikaan? Myös urheilijoiden asuissa olisi oltava näiden oman maan lipun ohella Euroopan lippu ja olympiakisojen yhteydessä tulisi laskea Euroopan voittamat mitalit. |
| --- | --- |

3.9.1

Kaikki tiedottajat tietävät, että julkisuuden saamiseksi on järjestettävä erilaisia tapahtumia ja tiedottamiseen on hyödynnettävä jo olemassa olevia tapahtumia. Eikö esimerkiksi kansainvälisissä urheilutapahtumissa tulisi nostaa kansallisten lippujen lisäksi tankoon myös Euroopan lippu mitalienjaon aikaan? Myös urheilijoiden asuissa olisi oltava näiden oman maan lipun ohella Euroopan lippu ja olympiakisojen yhteydessä tulisi laskea Euroopan voittamat mitalit.

| 3.9.2 | Muita merkittäviä tapahtumia, joita on hyödynnettävä, ovat Euroopan parlamentin vaalit ja Berliinin muurin kaatumisen vuosipäivä. Myös 9. toukokuuta vietettävästä Eurooppa-päivästä tulisi tehdä virallinen juhlapäivä. Eurooppalaiset tapahtumat tulisi irrottaa Bryssel-keskeisyydestään ja kansallisia juhlapäiviä tulisi hyödyntää antamalla niille eurooppalainen ulottuvuus. |
| --- | --- |

3.9.2

Muita merkittäviä tapahtumia, joita on hyödynnettävä, ovat Euroopan parlamentin vaalit ja Berliinin muurin kaatumisen vuosipäivä. Myös 9. toukokuuta vietettävästä Eurooppa-päivästä tulisi tehdä virallinen juhlapäivä. Eurooppalaiset tapahtumat tulisi irrottaa Bryssel-keskeisyydestään ja kansallisia juhlapäiviä tulisi hyödyntää antamalla niille eurooppalainen ulottuvuus.

4.   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean aiemmat suositukset

| 4.1 | Komitea muistuttaa aiemmista komissiolle antamistaan viestintää koskevista suosituksista, jotka sisältyvät etenkin sen lokakuussa 2005 antaman lausunnon ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys” (CESE 1249/2005) (4) liitteeseen, sen joulukuussa 2005 antamaan lausuntoon ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (CESE 1499/2005 (5)), sen heinäkuussa 2006 antamaan lausuntoon ”Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiasta” (CESE 972/2006) (6) sekä sen huhtikuussa 2008 antamaan lausuntoon ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” (CESE 774/2008). |
| --- | --- |

4.1

Komitea muistuttaa aiemmista komissiolle antamistaan viestintää koskevista suosituksista, jotka sisältyvät etenkin sen lokakuussa 2005 antaman lausunnon ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys” (CESE 1249/2005) (4) liitteeseen, sen joulukuussa 2005 antamaan lausuntoon ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (CESE 1499/2005 (5)), sen heinäkuussa 2006 antamaan lausuntoon ”Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiasta” (CESE 972/2006) (6) sekä sen huhtikuussa 2008 antamaan lausuntoon ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” (CESE 774/2008).

Bryssel 10. heinäkuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Bryssel, 2.4.2008, KOM(2008) 158 lopullinen.

1

(2)  Katso ETSK:n 26. lokakuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Uusi monikielisyyden puitestrategia”, esittelijä: An Le Nouail Marlière (EUVL C 324, 30.12.2006, s. 68–73), asiakokonaisuuteen SOC/306 kuuluva valmisteleva lausunto ”Monikielisyys”, jota käsitellään heinäkuussa 2008, esittelijä: An Le Nouail Marlière, sekä Amin Maaloufin johtaman ryhmän ehdotukset.

2

(3)  EUVL C 309, 16.12.2006, s. 115–119.

3

(4)  EUVL C 28, 3.2.2006, s. 42–46.

4

(5)  EUVL C 65, 17.3.2006, s. 92–93.

5

(6)  EUVL C 309, 16.12.2006, s. 115–119.

6

---